# Eiropas Savienības C 209/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.209.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 209 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 15. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.209.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 209

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 15. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2011/C 209/01 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Beļģijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam | 1 |
| 2011/C 209/02 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Bulgārijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam | 5 |
| 2011/C 209/03 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Ungārijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2011.–2015. gadam | 10 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2011/C 209/01

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Beļģijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam

1

2011/C 209/02

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Bulgārijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam

5

2011/C 209/03

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Ungārijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2011.–2015. gadam

10

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 209/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6229 – PAG/Mitsui/AMT JV) (
  1
  ) | 14 |
| 2011/C 209/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6242 – Lactalis/Parmalat) (
  1
  ) | 14 |
| 2011/C 209/06 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6282 – ERG/Lukoil/JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 209/07 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6283 – Valero/Chevron) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 209/08 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries) (
  1
  ) | 16 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 209/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6229 – PAG/Mitsui/AMT JV) (
  1
  )

PAG/Mitsui/AMT JV

1

14

2011/C 209/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6242 – Lactalis/Parmalat) (
  1
  )

Lactalis/Parmalat

1

14

2011/C 209/06

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6282 – ERG/Lukoil/JV) (
  1
  )

ERG/Lukoil/JV

1

15

2011/C 209/07

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6283 – Valero/Chevron) (
  1
  )

Valero/Chevron

1

15

2011/C 209/08

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries) (
  1
  )

Talis International Holding/Raphael Valves Industries

1

16

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2011/C 209/09 | Padomes Lēmums (2011. gada 12. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja vietnieku | 17 |
| 2011/C 209/10 | Padomes Lēmums (2011. gada 12. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāju | 18 |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 209/11 | Euro maiņas kurss | 19 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2011/C 209/12 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 14. panta 1. punktu un 3. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 924/2009 par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 | 20 |
| 2011/C 209/13 | Regulēto tirgu saraksts ar piezīmēm un valsts noteikumi, ar kuriem īsteno attiecīgās prasības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK | 21 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2011/C 209/09

Padomes Lēmums (2011. gada 12. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja vietnieku

17

2011/C 209/10

Padomes Lēmums (2011. gada 12. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāju

18

Eiropas Komisija

2011/C 209/11

Euro maiņas kurss

19

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2011/C 209/12

Komisijas paziņojums saskaņā ar 14. panta 1. punktu un 3. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 924/2009 par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001

20

2011/C 209/13

Regulēto tirgu saraksts ar piezīmēm un valsts noteikumi, ar kuriem īsteno attiecīgās prasības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK

21

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 209/14 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 29 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 209/14

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Beļģijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam

2011/C 209/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” – kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” – kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam. Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai ar darbaspēka tirgus reformu palīdzību un jauniem centieniem stiprināt izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam. Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai ar darbaspēka tirgus reformu palīdzību un jauniem centieniem stiprināt izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās iekļautu attiecīgo valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās iekļautu attiecīgo valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (6) | Beļģija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas ir izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(6)

Beļģija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas ir izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (7) | Iepriekšējos desmit gados pirms 2008. gada Beļģijas IKP pieauga stabili, vidēji par 2,3 % gadā. 2009. gadā valsts pilnā mērā izjuta pasaules ekonomikas lejupslīdes ietekmi, un IKP samazinājās par 2,8 %. Lejupslīdes ietekme uz nodarbinātību bija samērā ierobežota. Amortizējošu ietekmi nodrošināja darba stundu skaita īslaicīga samazināšanās un darba ražīguma darba stundā kritums. 2009. gadā nodarbinātība samazinājās par 0,4 %, bet 2010. gadā tā atkal pieauga. Tomēr bezdarba līmenis pieauga no 7 % pirms lejupslīdes līdz 8,3 % 2010. gadā. Pateicoties tam, ka atsāka pieaugt pasaules tirdzniecības apjoms, atveseļošanās 2010. gadā ir bijusi spēcīgāka, nekā gaidīts, un IKP ir palielinājies par 2,2 %. Tā kā darbojas automātiskie stabilizatori un, reaģējot uz krīzi, ir veikti diskrecionārie pasākumi, vispārējās valdības budžeta deficīts ir palielinājies no 1,3 % no IKP 2008. gadā līdz 5,9 % no IKP 2009. gadā. |
| --- | --- |

(7)

Iepriekšējos desmit gados pirms 2008. gada Beļģijas IKP pieauga stabili, vidēji par 2,3 % gadā. 2009. gadā valsts pilnā mērā izjuta pasaules ekonomikas lejupslīdes ietekmi, un IKP samazinājās par 2,8 %. Lejupslīdes ietekme uz nodarbinātību bija samērā ierobežota. Amortizējošu ietekmi nodrošināja darba stundu skaita īslaicīga samazināšanās un darba ražīguma darba stundā kritums. 2009. gadā nodarbinātība samazinājās par 0,4 %, bet 2010. gadā tā atkal pieauga. Tomēr bezdarba līmenis pieauga no 7 % pirms lejupslīdes līdz 8,3 % 2010. gadā. Pateicoties tam, ka atsāka pieaugt pasaules tirdzniecības apjoms, atveseļošanās 2010. gadā ir bijusi spēcīgāka, nekā gaidīts, un IKP ir palielinājies par 2,2 %. Tā kā darbojas automātiskie stabilizatori un, reaģējot uz krīzi, ir veikti diskrecionārie pasākumi, vispārējās valdības budžeta deficīts ir palielinājies no 1,3 % no IKP 2008. gadā līdz 5,9 % no IKP 2009. gadā.

| (8) | Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas budžeta prognozes stabilitātes programmā, ir ticams. Lai gan tas pamatojas uz nedaudz mazāk labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem 2011. gadam, kopumā tas atbilst jaunākajai Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozei. 2010. gadā budžeta deficīts bija mazāks, nekā gaidīts, proti, 4,1 %, un stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt to līdz 3,6 % 2011. gadā un zem 3 % atsauces vērtības līdz 2012. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Ņemot vērā diezgan piesardzīgās ekonomiskās prognozes, 2011. gadam plānotais deficīta samazinājums šķiet realizējams. Tomēr fiskālo pasākumu apmērs visticamāk būs mazāks nekā Padomes ieteiktie 0,75 % no IKP vidēji gadā, jo īpaši 2011. un 2012. gadā, kad tie būtu attiecīgi tikai attiecīgi 0,4 un 0,3 % no IKP strukturālā izteiksmē. Turklāt budžeta deficīta mērķi 2012. un turpmākajiem gadiem nav papildināti ar konkrētiem korekcijas pasākumiem. Visbeidzot, stabilitātes programmas laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam nav paredzēts sasniegt vidējā termiņa mērķi (VTM), kas ir strukturālais pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas budžeta prognozes stabilitātes programmā, ir ticams. Lai gan tas pamatojas uz nedaudz mazāk labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem 2011. gadam, kopumā tas atbilst jaunākajai Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozei. 2010. gadā budžeta deficīts bija mazāks, nekā gaidīts, proti, 4,1 %, un stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt to līdz 3,6 % 2011. gadā un zem 3 % atsauces vērtības līdz 2012. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Ņemot vērā diezgan piesardzīgās ekonomiskās prognozes, 2011. gadam plānotais deficīta samazinājums šķiet realizējams. Tomēr fiskālo pasākumu apmērs visticamāk būs mazāks nekā Padomes ieteiktie 0,75 % no IKP vidēji gadā, jo īpaši 2011. un 2012. gadā, kad tie būtu attiecīgi tikai attiecīgi 0,4 un 0,3 % no IKP strukturālā izteiksmē. Turklāt budžeta deficīta mērķi 2012. un turpmākajiem gadiem nav papildināti ar konkrētiem korekcijas pasākumiem. Visbeidzot, stabilitātes programmas laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam nav paredzēts sasniegt vidējā termiņa mērķi (VTM), kas ir strukturālais pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP.

| (9) | Ņemot vērā to, ka 2010. gada rezultāts bija labāks, nekā paredzēts, 2011. gadā vajadzētu censties deficītu samazināt vērienīgāk, kā arī straujāk virzīties uz 3 % no IKP robežvērtības sasniegšanu. Turklāt, neīstenojot papildu konsolidācijas pasākumus, līdz 2012. gadam nebūs iespējams novērst pārmērīgo budžeta deficītu un turpināt virzību uz VTM sasniegšanu. Tā kā Beļģijā nodokļu slogs, jo īpaši attiecībā uz darbaspēka ienākumiem, jau ir ļoti liels, šādiem konsolidācijas pasākumiem galvenokārt vajadzētu būt balstītiem uz izdevumu samazināšanu. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka 2010. gada rezultāts bija labāks, nekā paredzēts, 2011. gadā vajadzētu censties deficītu samazināt vērienīgāk, kā arī straujāk virzīties uz 3 % no IKP robežvērtības sasniegšanu. Turklāt, neīstenojot papildu konsolidācijas pasākumus, līdz 2012. gadam nebūs iespējams novērst pārmērīgo budžeta deficītu un turpināt virzību uz VTM sasniegšanu. Tā kā Beļģijā nodokļu slogs, jo īpaši attiecībā uz darbaspēka ienākumiem, jau ir ļoti liels, šādiem konsolidācijas pasākumiem galvenokārt vajadzētu būt balstītiem uz izdevumu samazināšanu.

| (10) | Ekonomikas un finanšu krīze pārtrauca pirms tam valdošo valdības parāda ilgtermiņa samazināšanās tendenci. Parāda attiecība, kas kopš 1993. gada ir samazinājusies (minētajā gadā tā sasniedza maksimumu – 134 % no IKP, pēc tam samazinoties līdz 84 % no IKP 2007. gadā), kopš 2008. gada ir atsākusi pieaugt, un 2010. gada beigās tā sasniedza 96,8 % no IKP. Augstais valsts parāda līmenis joprojām ir nopietna problēma, jo īpaši tāpēc, ka sabiedrības novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir lielāka nekā vidēji ES, ko galvenokārt rada samērā liels pensiju izdevumu pieaugums, kas radīs vēl lielāku spriedzi valsts finansēs. Stabilitātes programmā iestādes izklāsta trīsvirzienu stratēģiju, lai ierobežotu prognozēto būtisko ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu (samazināt valsts parāda līmeni, palielināt nodarbinātību un līdzdalības atiecību un nodrošināt stipru un uz solidaritāti balstītu sociālā nodrošinājuma sistēmu). Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju vajadzētu uzlabot pietiekamai primārā pārpalikuma nodrošināšanai vidējā termiņā un Beļģijas sociālā nodrošinājuma sistēmas, jo īpaši pensiju sistēmas, turpmākai reformēšanai. Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju ir lieli. |
| --- | --- |

(10)

Ekonomikas un finanšu krīze pārtrauca pirms tam valdošo valdības parāda ilgtermiņa samazināšanās tendenci. Parāda attiecība, kas kopš 1993. gada ir samazinājusies (minētajā gadā tā sasniedza maksimumu – 134 % no IKP, pēc tam samazinoties līdz 84 % no IKP 2007. gadā), kopš 2008. gada ir atsākusi pieaugt, un 2010. gada beigās tā sasniedza 96,8 % no IKP. Augstais valsts parāda līmenis joprojām ir nopietna problēma, jo īpaši tāpēc, ka sabiedrības novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir lielāka nekā vidēji ES, ko galvenokārt rada samērā liels pensiju izdevumu pieaugums, kas radīs vēl lielāku spriedzi valsts finansēs. Stabilitātes programmā iestādes izklāsta trīsvirzienu stratēģiju, lai ierobežotu prognozēto būtisko ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu (samazināt valsts parāda līmeni, palielināt nodarbinātību un līdzdalības atiecību un nodrošināt stipru un uz solidaritāti balstītu sociālā nodrošinājuma sistēmu). Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju vajadzētu uzlabot pietiekamai primārā pārpalikuma nodrošināšanai vidējā termiņā un Beļģijas sociālā nodrošinājuma sistēmas, jo īpaši pensiju sistēmas, turpmākai reformēšanai. Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju ir lieli.

| (11) | Viens no Beļģijai svarīgiem uzdevumiem ir rūpēties par to, lai finanšu sektors būtu stabils, labi funkcionējošs un spētu apmierināt reālās ekonomikas finanšu starpniecības vajadzības. Pēdējo divu gadu laikā Beļģijas finanšu sektoram smagu triecienu ir devusi finanšu krīze, kas pasliktinājusi bilances, radījusi nepieciešamību pēc ievērojama valsts atbalsta un izmaiņām banku sektora uzraudzības sistēmā. Banku sektora finanšu sistēma joprojām ir nestabila. Turklāt Beļģijā banku sektors ir ļoti koncentrēts un samērā liels salīdzinājumā ar ekonomikas apjomu. |
| --- | --- |

(11)

Viens no Beļģijai svarīgiem uzdevumiem ir rūpēties par to, lai finanšu sektors būtu stabils, labi funkcionējošs un spētu apmierināt reālās ekonomikas finanšu starpniecības vajadzības. Pēdējo divu gadu laikā Beļģijas finanšu sektoram smagu triecienu ir devusi finanšu krīze, kas pasliktinājusi bilances, radījusi nepieciešamību pēc ievērojama valsts atbalsta un izmaiņām banku sektora uzraudzības sistēmā. Banku sektora finanšu sistēma joprojām ir nestabila. Turklāt Beļģijā banku sektors ir ļoti koncentrēts un samērā liels salīdzinājumā ar ekonomikas apjomu.

| (12) | 1996. gada “Likumā par nodarbinātības veicināšanu un konkurētspējas piesardzīgu aizsargāšanu” noteikts, ka atalgojuma attīstībai Beļģijā vajadzētu atbilst atalgojuma tendencēm tās trijās kaimiņvalstīs (Francijā, Vācijā un Nīderlandē), tādējādi saglabājot kontroli pār darbaspēka izmaksām. Tomēr minētais likums nav spējis novērst situāciju, ka laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam atalgojums Beļģijā ir pieaudzis straujāk nekā tās trijās kaimiņvalstīs, lai gan ražīguma pieaugums ir bijis lēnāks. Tāpēc salīdzinājumā ar kaimiņvalstīm un eurozonas vidējo rādītāju darbaspēka vienības izmaksas Beļģijā ir kāpušas straujāk. Tas ir īpaši problemātiski tāpēc, ka Beļģija ir specializējusies tādu preču ražošanā, kam ir salīdzinoši zems tehnoloģiju izmantošanas līmenis, un saskaras ar sīvu konkurenci no to valstu puses, kurās izmaksas ir zemākas. Lai gan atalgojuma noteikumi palīdz risināt sarunas par atalgojumu, to varētu uzlabot, ņemot vērā ražīguma pieauguma atšķirības, kā arī nodrošinot efektīvāku sistēmu, lai īstenotu korekcijas ex post, ja mērķi netiek sasniegti. |
| --- | --- |

(12)

1996. gada “Likumā par nodarbinātības veicināšanu un konkurētspējas piesardzīgu aizsargāšanu” noteikts, ka atalgojuma attīstībai Beļģijā vajadzētu atbilst atalgojuma tendencēm tās trijās kaimiņvalstīs (Francijā, Vācijā un Nīderlandē), tādējādi saglabājot kontroli pār darbaspēka izmaksām. Tomēr minētais likums nav spējis novērst situāciju, ka laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam atalgojums Beļģijā ir pieaudzis straujāk nekā tās trijās kaimiņvalstīs, lai gan ražīguma pieaugums ir bijis lēnāks. Tāpēc salīdzinājumā ar kaimiņvalstīm un eurozonas vidējo rādītāju darbaspēka vienības izmaksas Beļģijā ir kāpušas straujāk. Tas ir īpaši problemātiski tāpēc, ka Beļģija ir specializējusies tādu preču ražošanā, kam ir salīdzinoši zems tehnoloģiju izmantošanas līmenis, un saskaras ar sīvu konkurenci no to valstu puses, kurās izmaksas ir zemākas. Lai gan atalgojuma noteikumi palīdz risināt sarunas par atalgojumu, to varētu uzlabot, ņemot vērā ražīguma pieauguma atšķirības, kā arī nodrošinot efektīvāku sistēmu, lai īstenotu korekcijas ex post, ja mērķi netiek sasniegti.

| (13) | Beļģijas darba tirgu raksturo vairāki iesīkstējuši faktori, kas ievērojami mazina stimulus sākt strādāt, proti, neierobežots bezdarba pabalsta saņemšanas ilgums; augstas faktiskās nodokļu robežlikmes un nodokļu slogs (jo īpaši slikti apmaksātiem darba ņēmējiem); kā arī sociālo pabalstu izmaksu pārtraukšana apvienojumā ar augstu nodokļu līmeni, stājoties darbā. Turklāt vairāki pensionēšanās varianti gados vecākiem darba ņēmējiem rada stimulu atstāt darba tirgu pirms oficiālā pensionēšanās vecuma, kas ir 65 gadi. Turpmāka aktīvā darba tirgus politikas reformēšana un tās paplašināšana, ietverot tajā personas, kuru vecums pārsniedz 50 gadus, palīdzētu paaugstināt vispārējo nodarbinātības līmeni un uzlabot stimulus darba meklēšanai. Turklāt bezdarba pabalstu līmeņa pakāpeniska samazināšana atkarībā no piešķiršanas ilguma un piešķiršanas ilguma saīsināšana vairāk stimulētu gados jaunākus darba ņēmējus iesaistīties darba tirgū. Ja priekšlaicīgas pensionēšanās kritēriji tiktu padarīti stingrāki, tas veicinātu to, ka gados vecāki darba ņēmēji turpinātu būt aktīvs darbaspēks un to, ka gados vecāki darba ņēmēji, kas kādu laiku nav strādājuši, atgrieztos darba tirgū. Visbeidzot, to iedzīvotāju, kuri nav ES pilsoņi, nodarbinātības līmenis (40,9 %) ir daudz zemāks nekā vidēji ES. |
| --- | --- |

(13)

Beļģijas darba tirgu raksturo vairāki iesīkstējuši faktori, kas ievērojami mazina stimulus sākt strādāt, proti, neierobežots bezdarba pabalsta saņemšanas ilgums; augstas faktiskās nodokļu robežlikmes un nodokļu slogs (jo īpaši slikti apmaksātiem darba ņēmējiem); kā arī sociālo pabalstu izmaksu pārtraukšana apvienojumā ar augstu nodokļu līmeni, stājoties darbā. Turklāt vairāki pensionēšanās varianti gados vecākiem darba ņēmējiem rada stimulu atstāt darba tirgu pirms oficiālā pensionēšanās vecuma, kas ir 65 gadi. Turpmāka aktīvā darba tirgus politikas reformēšana un tās paplašināšana, ietverot tajā personas, kuru vecums pārsniedz 50 gadus, palīdzētu paaugstināt vispārējo nodarbinātības līmeni un uzlabot stimulus darba meklēšanai. Turklāt bezdarba pabalstu līmeņa pakāpeniska samazināšana atkarībā no piešķiršanas ilguma un piešķiršanas ilguma saīsināšana vairāk stimulētu gados jaunākus darba ņēmējus iesaistīties darba tirgū. Ja priekšlaicīgas pensionēšanās kritēriji tiktu padarīti stingrāki, tas veicinātu to, ka gados vecāki darba ņēmēji turpinātu būt aktīvs darbaspēks un to, ka gados vecāki darba ņēmēji, kas kādu laiku nav strādājuši, atgrieztos darba tirgū. Visbeidzot, to iedzīvotāju, kuri nav ES pilsoņi, nodarbinātības līmenis (40,9 %) ir daudz zemāks nekā vidēji ES.

| (14) | Kopējais nodokļu slogs darbaspēkam Beļģijā ir viens no smagākajiem ES. Ja tas tiktu samazināts, tas palīdzētu padarīt darbu pievilcīgāku. Tomēr, ņemot vērā gaidāmos ievērojamos konsolidācijas pasākumus, tas jākompensē ar mazāk izkropļojošu nodokļu ekvivalentu palielinājumu (piemēram, patēriņa nodoklis vai pārorientēšanās uz videi draudzīgiem nodokļiem). Beļģijā ir daudz zemākas netiešo nodokļu likmes enerģijai nekā kaimiņvalstīs. Apvienojumā ar augsto nodokļu slogu darbaspēkam tas nozīmē, ka Beļģijā ir visā ES viszemākā vides nodokļu attiecība pret darbaspēka nodokļiem. Tas ir veicinājis situāciju, ka augsts bezdarba līmenis sadzīvo ar samērā lielu energopatēriņu, tādējādi apgrūtinot nodarbinātības un energoefektivitātes mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(14)

Kopējais nodokļu slogs darbaspēkam Beļģijā ir viens no smagākajiem ES. Ja tas tiktu samazināts, tas palīdzētu padarīt darbu pievilcīgāku. Tomēr, ņemot vērā gaidāmos ievērojamos konsolidācijas pasākumus, tas jākompensē ar mazāk izkropļojošu nodokļu ekvivalentu palielinājumu (piemēram, patēriņa nodoklis vai pārorientēšanās uz videi draudzīgiem nodokļiem). Beļģijā ir daudz zemākas netiešo nodokļu likmes enerģijai nekā kaimiņvalstīs. Apvienojumā ar augsto nodokļu slogu darbaspēkam tas nozīmē, ka Beļģijā ir visā ES viszemākā vides nodokļu attiecība pret darbaspēka nodokļiem. Tas ir veicinājis situāciju, ka augsts bezdarba līmenis sadzīvo ar samērā lielu energopatēriņu, tādējādi apgrūtinot nodarbinātības un energoefektivitātes mērķu sasniegšanu.

| (15) | Daudzu preču un pakalpojumu cenas Beļģijā kopumā ir augstākas nekā citās dalībvalstīs, liecinot par vāju konkurences spiedienu, jo īpaši mazumtirdzniecības nozarē un tīklu nozarēs, kā arī par vāju uzraudzības sistēmu. Mazumtirdzniecības nozarē Beļģijā ir lieli šķēršļi ienākšanai tirgū un darbības ierobežojumi. Jo īpaši konkurenci ierobežojoši noteikumi joprojām ierobežo darba laikus, aizsargā vēsturiskos uzņēmumus pret jaunpienācējiem un kavē jaunu uzņēmējdarbības modeļu un tehnoloģiju izplatīšanos. Vispārēja konkurences problēma tīklu nozarēs Beļģijā ir vēsturisko uzņēmumu spēcīgā pozīcija un lielie šķēršļi ienākšanai tirgū salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Tas nozīmē, ka bijušie monopolisti šajās nozarēs, nosakot augstākas cenas, joprojām var gūt lielākus ienākumus, nekā būtu iespējams uz konkurenci balstītā tirgū. |
| --- | --- |

(15)

Daudzu preču un pakalpojumu cenas Beļģijā kopumā ir augstākas nekā citās dalībvalstīs, liecinot par vāju konkurences spiedienu, jo īpaši mazumtirdzniecības nozarē un tīklu nozarēs, kā arī par vāju uzraudzības sistēmu. Mazumtirdzniecības nozarē Beļģijā ir lieli šķēršļi ienākšanai tirgū un darbības ierobežojumi. Jo īpaši konkurenci ierobežojoši noteikumi joprojām ierobežo darba laikus, aizsargā vēsturiskos uzņēmumus pret jaunpienācējiem un kavē jaunu uzņēmējdarbības modeļu un tehnoloģiju izplatīšanos. Vispārēja konkurences problēma tīklu nozarēs Beļģijā ir vēsturisko uzņēmumu spēcīgā pozīcija un lielie šķēršļi ienākšanai tirgū salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Tas nozīmē, ka bijušie monopolisti šajās nozarēs, nosakot augstākas cenas, joprojām var gūt lielākus ienākumus, nekā būtu iespējams uz konkurenci balstītā tirgū.

| (16) | Beļģijas iestādes saistībā ar paktu “Euro plus” ir uzņēmušās vairākas saistības. Saistības attiecas uz četrām pakta jomām. Tās vērstas uz pasākumiem, lai samazinātu deficītu, stabilizētu enerģijas cenas un veicinātu konkurenci, kontrolētu reālā atalgojuma pieaugumu, ieviestu uzraudzības sistēmu finanšu sektora uzraudzībai un ieviestu pasākumus faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai. Tomēr trūkst informācijas par pasākumiem, kas veicami, lai sasniegtu nepieciešamo fiskālo mērķi. Nav arī informācijas par to, kā varētu tikt regulēts reālā atalgojuma pieaugums vai enerģijas cenas. Attiecībā uz priekšlaicīgas pensionēšanas shēmām nav skaidrs, vai un kad tiks veikta "Paaudžu pakta" pārskatīšana un kāda varētu būt šādas pārskatīšanas ietekme konkrētu pasākumu izteiksmē. Šīs saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā, sagatavojot ieteikumus. |
| --- | --- |

(16)

Beļģijas iestādes saistībā ar paktu “Euro plus” ir uzņēmušās vairākas saistības. Saistības attiecas uz četrām pakta jomām. Tās vērstas uz pasākumiem, lai samazinātu deficītu, stabilizētu enerģijas cenas un veicinātu konkurenci, kontrolētu reālā atalgojuma pieaugumu, ieviestu uzraudzības sistēmu finanšu sektora uzraudzībai un ieviestu pasākumus faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai. Tomēr trūkst informācijas par pasākumiem, kas veicami, lai sasniegtu nepieciešamo fiskālo mērķi. Nav arī informācijas par to, kā varētu tikt regulēts reālā atalgojuma pieaugums vai enerģijas cenas. Attiecībā uz priekšlaicīgas pensionēšanas shēmām nav skaidrs, vai un kad tiks veikta "Paaudžu pakta" pārskatīšana un kāda varētu būt šādas pārskatīšanas ietekme konkrētu pasākumu izteiksmē. Šīs saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā, sagatavojot ieteikumus.

| (17) | Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp paktu “Euro plus”. Tā ir ņēmusi vērā minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Beļģijā un atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka vajadzētu būt iespējamam 2011. gadā vērienīgāk samazināt deficītu un ka vajadzētu konkretizēt turpmākus konsolidācijas pasākumus 2012. gadam un pēc tam. Lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, ir jāturpina reformēt pensiju sistēma. Būtu jāīsteno arī turpmāki pasākumi, lai nostiprinātu konkurētspēju, palīdzētu cilvēkiem stāties darbā un pārceltu nodokļu slogu no darbaspēka uz patēriņu un enerģiju, kā arī radītu vairāk investīciju un izaugsmes iespēju pakalpojumu nozarē un tīklu nozarēs. |
| --- | --- |

(17)

Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp paktu “Euro plus”. Tā ir ņēmusi vērā minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Beļģijā un atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka vajadzētu būt iespējamam 2011. gadā vērienīgāk samazināt deficītu un ka vajadzētu konkretizēt turpmākus konsolidācijas pasākumus 2012. gadam un pēc tam. Lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, ir jāturpina reformēt pensiju sistēma. Būtu jāīsteno arī turpmāki pasākumi, lai nostiprinātu konkurētspēju, palīdzētu cilvēkiem stāties darbā un pārceltu nodokļu slogu no darbaspēka uz patēriņu un enerģiju, kā arī radītu vairāk investīciju un izaugsmes iespēju pakalpojumu nozarē un tīklu nozarēs.

| (18) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, kā arī ņemot vērā Padomes Ieteikumu (2009. gada 2. decembris) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Beļģijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, kā arī ņemot vērā Padomes Ieteikumu (2009. gada 2. decembris) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Beļģijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā,

AR ŠO IESAKA Beļģijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi:

| 1. | Izmantot notiekošo ekonomikas atveseļošanos, lai paātrinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu. Šajā nolūkā veikt nepieciešamos konkrētos pasākumus, galvenokārt izdevumu samazināšanu, lai līdz 2012. gada budžeta pieņemšanai sasniegtu vidējos gada fiskālos centienus, ievērojot ieteikumus saskaņā ar EDP, tādējādi virzot augsto valsts parādu uz samazināšanos. Tam vēlākais līdz 2012. gadam vajadzētu pazemināt valdības budžeta deficītu ievērojami zem 3 % no IKP atsauces vērtības. Nodrošināt virzību uz vidējā termiņa mērķa sasniegšanu vismaz par 0,5 % no IKP gadā. |
| --- | --- |

1.

Izmantot notiekošo ekonomikas atveseļošanos, lai paātrinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu. Šajā nolūkā veikt nepieciešamos konkrētos pasākumus, galvenokārt izdevumu samazināšanu, lai līdz 2012. gada budžeta pieņemšanai sasniegtu vidējos gada fiskālos centienus, ievērojot ieteikumus saskaņā ar EDP, tādējādi virzot augsto valsts parādu uz samazināšanos. Tam vēlākais līdz 2012. gadam vajadzētu pazemināt valdības budžeta deficītu ievērojami zem 3 % no IKP atsauces vērtības. Nodrošināt virzību uz vidējā termiņa mērķa sasniegšanu vismaz par 0,5 % no IKP gadā.

| 2. | Veikt pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Ievērojot ES trīsvirzienu stratēģijas satvaru, galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, lai ierobežotu ar sabiedrības novecošanu saistītus izdevumus, īpaši, lai nepieļautu darba tirgus priekšlaicīgu atstāšanu un būtiski palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu. Varētu apsvērt arī tādus pasākumus kā likumā noteikto pensionēšanās vecuma piesaiste paredzamajam dzīves ilgumam. |
| --- | --- |

2.

Veikt pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Ievērojot ES trīsvirzienu stratēģijas satvaru, galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, lai ierobežotu ar sabiedrības novecošanu saistītus izdevumus, īpaši, lai nepieļautu darba tirgus priekšlaicīgu atstāšanu un būtiski palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu. Varētu apsvērt arī tādus pasākumus kā likumā noteikto pensionēšanās vecuma piesaiste paredzamajam dzīves ilgumam.

| 3. | Novērst strukturālās nepilnības finanšu sektorā, jo īpaši pabeidzot to banku restrukturēšanu, kurām nepieciešams atbilstīgi finansēts un dzīvotspējīgs uzņēmējdarbības modelis. |
| --- | --- |

3.

Novērst strukturālās nepilnības finanšu sektorā, jo īpaši pabeidzot to banku restrukturēšanu, kurām nepieciešams atbilstīgi finansēts un dzīvotspējīgs uzņēmējdarbības modelis.

| 4. | Veikt pasākumus, lai, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, un saskaņā ar valstī pastāvošo praksi, reformētu algu noteikšanas un algu indeksēšanas sistēmu, nolūkā nodrošināt, ka algu pieaugums labāk atspoguļo darbaspēka ražīguma un konkurētspējas pieaugumu. |
| --- | --- |

4.

Veikt pasākumus, lai, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, un saskaņā ar valstī pastāvošo praksi, reformētu algu noteikšanas un algu indeksēšanas sistēmu, nolūkā nodrošināt, ka algu pieaugums labāk atspoguļo darbaspēka ražīguma un konkurētspējas pieaugumu.

| 5. | Uzlabot līdzdalību darba tirgū, samazinot augsto nodokļu un sociālā nodrošinājuma slogu zemu atalgotiem darbiniekiem veidā, kas neietekmē budžetu, un ieviešot sistēmu, saskaņā ar kuru bezdarba pabalsti pakāpeniski samazinās, pieaugot bezdarba ilgumam. Veikt pasākumus, lai pārceltu nodokļu slogu no darbaspēka uz patēriņu un padarītu nodokļu sistēmu videi draudzīgāku. Uzlabot aktīvā darbaspēka politikas efektivitāti, īstenojot pasākumus attiecībā uz gados vecākiem darba ņēmējiem un mazaizsargātajām grupām. |
| --- | --- |

5.

Uzlabot līdzdalību darba tirgū, samazinot augsto nodokļu un sociālā nodrošinājuma slogu zemu atalgotiem darbiniekiem veidā, kas neietekmē budžetu, un ieviešot sistēmu, saskaņā ar kuru bezdarba pabalsti pakāpeniski samazinās, pieaugot bezdarba ilgumam. Veikt pasākumus, lai pārceltu nodokļu slogu no darbaspēka uz patēriņu un padarītu nodokļu sistēmu videi draudzīgāku. Uzlabot aktīvā darbaspēka politikas efektivitāti, īstenojot pasākumus attiecībā uz gados vecākiem darba ņēmējiem un mazaizsargātajām grupām.

| 6. | Ieviest pasākumus konkurences veicināšanai mazumtirdzniecības nozarē, samazinot šķēršļus ienākšanai tirgū un darbības ierobežojumus; un ieviest pasākumus, lai stiprinātu konkurenci elektroenerģijas un gāzes tirgos, vēl vairāk uzlabojot nozaru regulatoru un konkurences iestāžu efektivitāti. |
| --- | --- |

6.

Ieviest pasākumus konkurences veicināšanai mazumtirdzniecības nozarē, samazinot šķēršļus ienākšanai tirgū un darbības ierobežojumus; un ieviest pasākumus, lai stiprinātu konkurenci elektroenerģijas un gāzes tirgos, vēl vairāk uzlabojot nozaru regulatoru un konkurences iestāžu efektivitāti.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.

3

---

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/5

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Bulgārijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2011.–2014. gadam

2011/C 209/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) (2), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) (2), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi iesniegt savas saistības, lai tās varētu iekļaut šo valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi iesniegt savas saistības, lai tās varētu iekļaut šo valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (6) | Bulgārija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011.līdz 2014. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(6)

Bulgārija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011.līdz 2014. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (7) | Ekonomikas krīze apturēja spēcīgas izaugsmes laikposmu, kuras pamatā bija ievērojama ārvalstu tiešu investīciju ieplūšana un kreditēšanas paplašināšanās. Pēc tam kad IKP kumulatīvais kritums no maksimuma līdz minimumam bija sasniedzis 7,1 %, 2010. gada otrajā ceturksnī atsākās IKP pieaugums; kopumā 2010. gadā reālais IKP saglabājās nemainīgs. Galvenie izaugsmes faktori bija nozīmīga eksporta atsākšanās un krājumu atjaunošana. Vispārējās valdības bilancē pirms krīzes bija pārpalikums, taču 2009. gadā deficīts sasniedza 4,7 % no IKP, bet 2010. gadā – 3,2 % no IKP. Lai gan uz eksportu orientētās nozarēs pieauga gan ražošanas apjoms, gan nodarbinātība, kritusies aktivitāte būvniecības, nekustamo īpašumu un mazumtirdzniecības nozarēs pērn ir kavējusi atveseļošanos. Ražošanas apjomu samazināšanās vissmagāk ietekmēja nodarbinātību: kopš 2008. gadā reģistrētā maksimuma ir zudušas aptuveni 358 000 darbavietas. Rezultātā bezdarbs ir palielinājies par vairākiem procentu punktiem un 2010. gadā sasniedza 10,2 %, un nav gaidāms, ka vidējā termiņā nodarbinātība sasniegs pirmskrīzes līmeni. |
| --- | --- |

(7)

Ekonomikas krīze apturēja spēcīgas izaugsmes laikposmu, kuras pamatā bija ievērojama ārvalstu tiešu investīciju ieplūšana un kreditēšanas paplašināšanās. Pēc tam kad IKP kumulatīvais kritums no maksimuma līdz minimumam bija sasniedzis 7,1 %, 2010. gada otrajā ceturksnī atsākās IKP pieaugums; kopumā 2010. gadā reālais IKP saglabājās nemainīgs. Galvenie izaugsmes faktori bija nozīmīga eksporta atsākšanās un krājumu atjaunošana. Vispārējās valdības bilancē pirms krīzes bija pārpalikums, taču 2009. gadā deficīts sasniedza 4,7 % no IKP, bet 2010. gadā – 3,2 % no IKP. Lai gan uz eksportu orientētās nozarēs pieauga gan ražošanas apjoms, gan nodarbinātība, kritusies aktivitāte būvniecības, nekustamo īpašumu un mazumtirdzniecības nozarēs pērn ir kavējusi atveseļošanos. Ražošanas apjomu samazināšanās vissmagāk ietekmēja nodarbinātību: kopš 2008. gadā reģistrētā maksimuma ir zudušas aptuveni 358 000 darbavietas. Rezultātā bezdarbs ir palielinājies par vairākiem procentu punktiem un 2010. gadā sasniedza 10,2 %, un nav gaidāms, ka vidējā termiņā nodarbinātība sasniegs pirmskrīzes līmeni.

| (8) | Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir balstīts uz labvēlīgākām izaugsmes prognozēm nekā Komisijas dienestu prognoze. Atjauninātajā konverģences programmā ir paredzēta vispārējās valdības pārmērīgā budžeta deficīta novēršana 2011. gadā saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2010. gada 13. jūlijs) un turpmāki samazinājumi vēlāk. Pēc ievērojamām budžeta korekcijām 2010. gadā (agrāk, nekā plānots) par vairāk kā 2 procentu punktiem strukturālā izteiksmē 2011. gadā plānotie fiskālie pasākumi ir krietni mazāki par ieteikto korekciju vismaz 0,75 % apmērā no IKP, bet vidēji attiecībā uz visu EDP laikposmu fiskālie centieni saglabājas virs 1 % no IKP. Laikposmam no 2012. līdz 2014. gadam nav sniegta pietiekama informācija par plānotajiem budžeta pasākumiem, lai minētajos gados sasniegtu fiskālos mērķus. Vidēja termiņa mērķis (VTM) ir samazināts – tagad tas ir strukturālais deficīts 0,6 % apmērā no IKP 2014. gadā, un tas vēl aizvien ir vērienīgāks nekā vajadzīgais minimums. Tas atspoguļo stabilitātes un izaugsmes pakta mērķus, un to plānots sasniegt konverģences programmas laikposma beigās (2014. gadā). Tomēr pēc plānotās pārmērīga deficīta novēršanas 2011. gadā paredzētie vidējie ikgadējie strukturālie fiskālie centieni 2012.–2014. gadā būs krietni zemāki par ieteikto minimālo ikgadējo uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP. Tā kā ekonomikas prognozes pakāpeniski uzlabojas, konverģences programmā būtu jāorientējas uz ātrāku VTM sasniegšanu. Ja izvērtējumu balsta uz piesardzīgām prognozēm par potenciālo ražošanas apjomu pieaugumu vidējā termiņā, tad plānotais budžeta izdevumu pieaugums 2012.–2013. gadā šķiet pārlieku optimistisks, radot risku strukturālajam fiskālajam stāvoklim vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir balstīts uz labvēlīgākām izaugsmes prognozēm nekā Komisijas dienestu prognoze. Atjauninātajā konverģences programmā ir paredzēta vispārējās valdības pārmērīgā budžeta deficīta novēršana 2011. gadā saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2010. gada 13. jūlijs) un turpmāki samazinājumi vēlāk. Pēc ievērojamām budžeta korekcijām 2010. gadā (agrāk, nekā plānots) par vairāk kā 2 procentu punktiem strukturālā izteiksmē 2011. gadā plānotie fiskālie pasākumi ir krietni mazāki par ieteikto korekciju vismaz 0,75 % apmērā no IKP, bet vidēji attiecībā uz visu EDP laikposmu fiskālie centieni saglabājas virs 1 % no IKP. Laikposmam no 2012. līdz 2014. gadam nav sniegta pietiekama informācija par plānotajiem budžeta pasākumiem, lai minētajos gados sasniegtu fiskālos mērķus. Vidēja termiņa mērķis (VTM) ir samazināts – tagad tas ir strukturālais deficīts 0,6 % apmērā no IKP 2014. gadā, un tas vēl aizvien ir vērienīgāks nekā vajadzīgais minimums. Tas atspoguļo stabilitātes un izaugsmes pakta mērķus, un to plānots sasniegt konverģences programmas laikposma beigās (2014. gadā). Tomēr pēc plānotās pārmērīga deficīta novēršanas 2011. gadā paredzētie vidējie ikgadējie strukturālie fiskālie centieni 2012.–2014. gadā būs krietni zemāki par ieteikto minimālo ikgadējo uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP. Tā kā ekonomikas prognozes pakāpeniski uzlabojas, konverģences programmā būtu jāorientējas uz ātrāku VTM sasniegšanu. Ja izvērtējumu balsta uz piesardzīgām prognozēm par potenciālo ražošanas apjomu pieaugumu vidējā termiņā, tad plānotais budžeta izdevumu pieaugums 2012.–2013. gadā šķiet pārlieku optimistisks, radot risku strukturālajam fiskālajam stāvoklim vidējā termiņā.

| (9) | Ja, kā plānots, 2011. gada beigās izdosies novērst pārmērīgu budžeta deficītu, tas palīdzēs atjaunot paļāvību un stiprinās valdības politikas ticamību. Vidējā termiņā ir svarīgi sasniegt mērķi, proti, panākt nelielu strukturālu deficītu 0,6 % apmērā no IKP, lai nodrošinātu, ka fiskālā politika nav pretrunā pašreizējai monetārajai politikai. Tomēr fiskālo konsolidāciju kavē valsts sektora neefektivitāte, kas var novest pie ievērojama izdevumu pieauguma, lai gan budžeta ieņēmumi, domājams, būs strukturālā izteiksmē zemāki nekā pirmskrīzes uzplaukuma gados. Tāpēc ir vajadzīgas vērienīgas valsts finanšu reformas, lai veiktu nepieciešamo fiskālo korekciju un palīdzētu nodrošināt finansējumu nepieciešamo strukturālo reformu īstenošanai, tostarp līdzfinansējumu, kas vajadzīgs ES atbalstītiem projektiem. |
| --- | --- |

(9)

Ja, kā plānots, 2011. gada beigās izdosies novērst pārmērīgu budžeta deficītu, tas palīdzēs atjaunot paļāvību un stiprinās valdības politikas ticamību. Vidējā termiņā ir svarīgi sasniegt mērķi, proti, panākt nelielu strukturālu deficītu 0,6 % apmērā no IKP, lai nodrošinātu, ka fiskālā politika nav pretrunā pašreizējai monetārajai politikai. Tomēr fiskālo konsolidāciju kavē valsts sektora neefektivitāte, kas var novest pie ievērojama izdevumu pieauguma, lai gan budžeta ieņēmumi, domājams, būs strukturālā izteiksmē zemāki nekā pirmskrīzes uzplaukuma gados. Tāpēc ir vajadzīgas vērienīgas valsts finanšu reformas, lai veiktu nepieciešamo fiskālo korekciju un palīdzētu nodrošināt finansējumu nepieciešamo strukturālo reformu īstenošanai, tostarp līdzfinansējumu, kas vajadzīgs ES atbalstītiem projektiem.

| (10) | Bulgārijas fiskālie rezultāti pirmskrīzes ekonomiski labvēlīgajos apstākļos bija pozitīvi. Pastāvīgi tika sasniegti fiskālie mērķi un uzkrātas ievērojamas fiskālās rezerves. 2009. gadā ekonomikas krīzes iespaidā pirmo reizi daudzu gadu laikā izveidojās budžeta deficīts un tika pārkāpts noteikums, ka budžetam jābūt līdzsvarotam vai ar pārpalikumu, bet valsts izdevumi nedrīkst pārsniegt 40 % no IKP. Daļēji tas saistīts ar izdevumu plānošanas un kontroles nepilnībām. Tas arī atspoguļo faktu, ka neparedzētie ieņēmumi, kuru pamatā bija plaukstoša saimnieciskā darbība pirms krīzes, tika izmantoti, lai finansētu salīdzinoši lielus ad hoc izdevumus un samazinātu sociālā nodrošinājuma iemaksas. Lai risinātu šīs problēmas, iestādes ir uzsākušas vairākas iniciatīvas, lai uzlabotu gan izdevumu kontroli un uzraudzību, gan ziņošanas sistēmas, tostarp pieņemot vairākus visaptverošus tiesību aktus, ar kuriem nostiprina fiskālos noteikumus un vidēja termiņa budžeta sistēmu. Ir plānots uzlabot fiskālo disciplīnu un politikas paredzamību, samazināt makroekonomiskās svārstības un nodrošināt mazāk prociklisku fiskālo politiku. Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju ir vidēji. |
| --- | --- |

(10)

Bulgārijas fiskālie rezultāti pirmskrīzes ekonomiski labvēlīgajos apstākļos bija pozitīvi. Pastāvīgi tika sasniegti fiskālie mērķi un uzkrātas ievērojamas fiskālās rezerves. 2009. gadā ekonomikas krīzes iespaidā pirmo reizi daudzu gadu laikā izveidojās budžeta deficīts un tika pārkāpts noteikums, ka budžetam jābūt līdzsvarotam vai ar pārpalikumu, bet valsts izdevumi nedrīkst pārsniegt 40 % no IKP. Daļēji tas saistīts ar izdevumu plānošanas un kontroles nepilnībām. Tas arī atspoguļo faktu, ka neparedzētie ieņēmumi, kuru pamatā bija plaukstoša saimnieciskā darbība pirms krīzes, tika izmantoti, lai finansētu salīdzinoši lielus ad hoc izdevumus un samazinātu sociālā nodrošinājuma iemaksas. Lai risinātu šīs problēmas, iestādes ir uzsākušas vairākas iniciatīvas, lai uzlabotu gan izdevumu kontroli un uzraudzību, gan ziņošanas sistēmas, tostarp pieņemot vairākus visaptverošus tiesību aktus, ar kuriem nostiprina fiskālos noteikumus un vidēja termiņa budžeta sistēmu. Ir plānots uzlabot fiskālo disciplīnu un politikas paredzamību, samazināt makroekonomiskās svārstības un nodrošināt mazāk prociklisku fiskālo politiku. Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju ir vidēji.

| (11) | Pirmskrīzes uzplaukuma gados darba tirgū izveidojās saspringta situācija un ievērojams atalgojuma kāpums, kas pārsniedza ražīguma pieaugumu. Tas noveda pie atalgojuma vidējā līmeņa celšanās, kas tādējādi pietuvinājās vidējam atalgojuma līmenim ES. Atalgojuma pieaugums maksimumu sasniedza 2007. gada ceturtajā ceturksnī, kad gada rādītājs bija tuvu 20 %. Pēc lejupslīdes algu pieaugums sāka palēnināties, lai gan 2010. gadā tas vēl aizvien bija salīdzinoši liels (tuvu 10 %) darbiniekiem ar darba līgumiem (aptuveni 65 % no darbaspēka). |
| --- | --- |

(11)

Pirmskrīzes uzplaukuma gados darba tirgū izveidojās saspringta situācija un ievērojams atalgojuma kāpums, kas pārsniedza ražīguma pieaugumu. Tas noveda pie atalgojuma vidējā līmeņa celšanās, kas tādējādi pietuvinājās vidējam atalgojuma līmenim ES. Atalgojuma pieaugums maksimumu sasniedza 2007. gada ceturtajā ceturksnī, kad gada rādītājs bija tuvu 20 %. Pēc lejupslīdes algu pieaugums sāka palēnināties, lai gan 2010. gadā tas vēl aizvien bija salīdzinoši liels (tuvu 10 %) darbiniekiem ar darba līgumiem (aptuveni 65 % no darbaspēka).

| (12) | Šķēršļi ienākšanai darba tirgū atspoguļo darba tirgus situācijas neseno pasliktināšanos krīzes laikā un to, ka trūkst aktīva darba tirgus politikas, kā arī to, ka valsts pārvalde nesaņem pietiekamu finansējumu. Valsts sektora pakalpojumu kvalitāte tādās jomās kā darba tirgus aktivizēšana, palīdzība darba meklējumos un pārkvalifikācija ir nepietiekama. Nepietiekamās iespējas uzraudzīt un izvērtēt programmu rezultātus prasa turpmāku nostiprināšanu, lai uzlabotu politikas izstrādes procesu. Kā norādīts nesen sagatavotā ziņojumā, ko pasūtīja Darba un sociālās politikas ministrija (“Valsts nodarbinātības dienesta neto ietekmes novērtējuma galvenie rezultāti”), individualizētāki un kvalitatīvāki pakalpojumi, kā arī nodarbinātības dienestu infrastruktūras uzlabošana efektīvāk palīdzētu bezdarbniekiem atrast darbu. |
| --- | --- |

(12)

Šķēršļi ienākšanai darba tirgū atspoguļo darba tirgus situācijas neseno pasliktināšanos krīzes laikā un to, ka trūkst aktīva darba tirgus politikas, kā arī to, ka valsts pārvalde nesaņem pietiekamu finansējumu. Valsts sektora pakalpojumu kvalitāte tādās jomās kā darba tirgus aktivizēšana, palīdzība darba meklējumos un pārkvalifikācija ir nepietiekama. Nepietiekamās iespējas uzraudzīt un izvērtēt programmu rezultātus prasa turpmāku nostiprināšanu, lai uzlabotu politikas izstrādes procesu. Kā norādīts nesen sagatavotā ziņojumā, ko pasūtīja Darba un sociālās politikas ministrija (“Valsts nodarbinātības dienesta neto ietekmes novērtējuma galvenie rezultāti”), individualizētāki un kvalitatīvāki pakalpojumi, kā arī nodarbinātības dienestu infrastruktūras uzlabošana efektīvāk palīdzētu bezdarbniekiem atrast darbu.

| (13) | Ekonomikas krīze vēl aizvien ietekmē darba tirgu. Bezdarbs palielinājās no 5,4 % 2008. gadā līdz 10,2 % 2010. gadā, savukārt jauniešu vidū (15–24 gadi) tas 2010. gadā sasniedza 23,2 %. Krīze sevišķi smagi skāra mazkvalificētos darba ņēmējus (tostarp lielu daļu romu minoritātes), kas ir gandrīz 70 % no visiem bezdarbniekiem. Ilgstošā bezdarba rādītājs (46 % 2010. gadā) ir lielāks nekā vidēji ES (2010. gadā 40 %), un pastāv risks, ka tas varētu pāraugt strukturālā bezdarbā. Ekonomiski aktīvo jauniešu rādītājs pastāvīgi ir par trešdaļu mazāks nekā vidēji ES (29,5 % 2009. gadā, savukārt ES – 43,8 %). Jauniešu bezdarbs 2009. gadā sasniedza 24,8 % (ES rādītājs: 35,2 %). Bulgārijā arī ir vislielākais to jauniešu īpatsvars, kas nedz strādā, nedz mācās (19,5 % no visiem iedzīvotājiem 15–24 gadu vecumā). Viens no galvenajiem šķēršļiem jauniešu dalībai darba tirgū ir tāds, ka trūkst izdevības apvienot mācības ar darbu, jo īpaši stažēšanās un prakses iespēju izvēlētajā mācību jomā, kas atvieglo pāreju uz darba tirgu. |
| --- | --- |

(13)

Ekonomikas krīze vēl aizvien ietekmē darba tirgu. Bezdarbs palielinājās no 5,4 % 2008. gadā līdz 10,2 % 2010. gadā, savukārt jauniešu vidū (15–24 gadi) tas 2010. gadā sasniedza 23,2 %. Krīze sevišķi smagi skāra mazkvalificētos darba ņēmējus (tostarp lielu daļu romu minoritātes), kas ir gandrīz 70 % no visiem bezdarbniekiem. Ilgstošā bezdarba rādītājs (46 % 2010. gadā) ir lielāks nekā vidēji ES (2010. gadā 40 %), un pastāv risks, ka tas varētu pāraugt strukturālā bezdarbā. Ekonomiski aktīvo jauniešu rādītājs pastāvīgi ir par trešdaļu mazāks nekā vidēji ES (29,5 % 2009. gadā, savukārt ES – 43,8 %). Jauniešu bezdarbs 2009. gadā sasniedza 24,8 % (ES rādītājs: 35,2 %). Bulgārijā arī ir vislielākais to jauniešu īpatsvars, kas nedz strādā, nedz mācās (19,5 % no visiem iedzīvotājiem 15–24 gadu vecumā). Viens no galvenajiem šķēršļiem jauniešu dalībai darba tirgū ir tāds, ka trūkst izdevības apvienot mācības ar darbu, jo īpaši stažēšanās un prakses iespēju izvēlētajā mācību jomā, kas atvieglo pāreju uz darba tirgu.

| (14) | Lai gan izglītības iegūšanā Bulgārija pārspēj vidējo rādītāju, 40 % ir vāja lasītprasme, rakstītprasme un rēķināšanas prasme. Tas nozīmē, ka vajadzētu pilnveidot izglītības sistēmu, lai to labāk pielāgotu darba tirgus vajadzībām. Balstoties uz nesenās skolu decentralizācijas reformas pozitīvajiem rezultātiem, gaidāmais Likums par pirmsskolas un skolas izglītību, domājams, sniegs kādus risinājumus, kurus iespējams vēl pilnveidot, t. i., attiecībā uz finansiālo autonomiju, pirmsskolas iestādes apmeklējošo bērnu skaitu un ārējo novērtēšanu, kā arī pārskatatbildības nodrošināšanu. Izglītošanās priekšlaicīgas pārtraukšanas rādītājs (14,7 % 2009. gadā) ir tuvu ES vidējam rādītājam, taču tas ir sevišķi augsts romu vidū (2008. gadā lēsa, ka tie ir 43 %). Augstāko izglītību ieguvušo iedzīvotāju rādītājs (27,9 %) 2009. gadā ir mazāks par ES vidējo rādītāju (32,2 %). Bulgārija ir ilgi atlikusi augstākās izglītības reformu. Jaunais Augstākās izglītības likums, kura priekšlikumu sagatavoja jau 2010. gadā, bet vēlāk atsauca, būtu lietderīgs solis reformu virzienā. |
| --- | --- |

(14)

Lai gan izglītības iegūšanā Bulgārija pārspēj vidējo rādītāju, 40 % ir vāja lasītprasme, rakstītprasme un rēķināšanas prasme. Tas nozīmē, ka vajadzētu pilnveidot izglītības sistēmu, lai to labāk pielāgotu darba tirgus vajadzībām. Balstoties uz nesenās skolu decentralizācijas reformas pozitīvajiem rezultātiem, gaidāmais Likums par pirmsskolas un skolas izglītību, domājams, sniegs kādus risinājumus, kurus iespējams vēl pilnveidot, t. i., attiecībā uz finansiālo autonomiju, pirmsskolas iestādes apmeklējošo bērnu skaitu un ārējo novērtēšanu, kā arī pārskatatbildības nodrošināšanu. Izglītošanās priekšlaicīgas pārtraukšanas rādītājs (14,7 % 2009. gadā) ir tuvu ES vidējam rādītājam, taču tas ir sevišķi augsts romu vidū (2008. gadā lēsa, ka tie ir 43 %). Augstāko izglītību ieguvušo iedzīvotāju rādītājs (27,9 %) 2009. gadā ir mazāks par ES vidējo rādītāju (32,2 %). Bulgārija ir ilgi atlikusi augstākās izglītības reformu. Jaunais Augstākās izglītības likums, kura priekšlikumu sagatavoja jau 2010. gadā, bet vēlāk atsauca, būtu lietderīgs solis reformu virzienā.

| (15) | Pensiju reforma, par ko lēmums pieņemts 2010. gadā, nav saistīta ar paredzamo dzīves ilgumu vai veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas stāvokli. Reformu plānots īstenot laikposmā no 2011. līdz 2026. gadam, turklāt vairākums pasākumu stāsies spēkā tikai minētā laikposma otrajā pusē, un tas apdraud gan reformas īstenošanu, gan pensiju sistēmas pirmā pīlāra ilgtspēju. |
| --- | --- |

(15)

Pensiju reforma, par ko lēmums pieņemts 2010. gadā, nav saistīta ar paredzamo dzīves ilgumu vai veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas stāvokli. Reformu plānots īstenot laikposmā no 2011. līdz 2026. gadam, turklāt vairākums pasākumu stāsies spēkā tikai minētā laikposma otrajā pusē, un tas apdraud gan reformas īstenošanu, gan pensiju sistēmas pirmā pīlāra ilgtspēju.

| (16) | Bulgārijas iedzīvotājus nabadzība skar vairāk nekā vidēji ES (41,9 % iedzīvotāju skar smaga materiālā nenodrošinātība, turpretī ES vidējais rādītājs ir 8,1 %). Aptuveni 66 % gados vecāku cilvēku apdraud nabadzība, kas ir ievērojami vairāk kā vidēji ES. Ir pazīmes, kas liecina, ka dzīves apstākļi pēdējos pāris gados ir pasliktinājušies. Ņemot vērā demogrāfisko situāciju, tas, vai izdosies sasniegt valsts reformu programmā izvirzītos nabadzības samazināšanas mērķus, lielā mērā atkarīgs no pareizi izstrādātas politikas attiecībā uz gados vecākiem darba ņēmējiem un nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem, kā arī no pienācīgiem sociālajiem transfertiem. Valsts reformu programmā paziņots, ka tiks izstrādāta darbības stratēģija romu integrācijai (lēš, ka romi ir aptuveni 10 % no iedzīvotājiem (3)), lai ar vienu visaptverošu plānu novērstu daudzos šķēršļus, ar ko viņi sastopas nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes un mājokļu jomā. |
| --- | --- |

(16)

Bulgārijas iedzīvotājus nabadzība skar vairāk nekā vidēji ES (41,9 % iedzīvotāju skar smaga materiālā nenodrošinātība, turpretī ES vidējais rādītājs ir 8,1 %). Aptuveni 66 % gados vecāku cilvēku apdraud nabadzība, kas ir ievērojami vairāk kā vidēji ES. Ir pazīmes, kas liecina, ka dzīves apstākļi pēdējos pāris gados ir pasliktinājušies. Ņemot vērā demogrāfisko situāciju, tas, vai izdosies sasniegt valsts reformu programmā izvirzītos nabadzības samazināšanas mērķus, lielā mērā atkarīgs no pareizi izstrādātas politikas attiecībā uz gados vecākiem darba ņēmējiem un nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem, kā arī no pienācīgiem sociālajiem transfertiem. Valsts reformu programmā paziņots, ka tiks izstrādāta darbības stratēģija romu integrācijai (lēš, ka romi ir aptuveni 10 % no iedzīvotājiem (3)), lai ar vienu visaptverošu plānu novērstu daudzos šķēršļus, ar ko viņi sastopas nodarbinātības, izglītības, veselības aprūpes un mājokļu jomā.

| (17) | Valsts pārvaldes zemā efektivitāte kavē izaugsmi. Par spīti nesenajai optimizācijai, valsts administrācijas reforma nav palīdzējusi atrisināt ar darbinieku kvalifikāciju vai galvenajām funkcijām saistītās problēmas. Bulgārijā ļoti maz izplatīti ir fiksētie platjoslas pakalpojumi: ar 14,9 % tas ir otrs zemākais rādītājs ES, un tas kavē elektroniski sniegtu pakalpojumu ieviešanu. |
| --- | --- |

(17)

Valsts pārvaldes zemā efektivitāte kavē izaugsmi. Par spīti nesenajai optimizācijai, valsts administrācijas reforma nav palīdzējusi atrisināt ar darbinieku kvalifikāciju vai galvenajām funkcijām saistītās problēmas. Bulgārijā ļoti maz izplatīti ir fiksētie platjoslas pakalpojumi: ar 14,9 % tas ir otrs zemākais rādītājs ES, un tas kavē elektroniski sniegtu pakalpojumu ieviešanu.

| (18) | Pārkāpumi publiskajā iepirkumā novēroti 60 % no visām pārbaudītajām procedūrām, un šis rādītājs ir vēl augstāks attiecībā uz lieliem valsts infrastruktūras projektiem, kad iestādēm ir jāveic ex-ante kontrole. Valsts finanšu inspekcijas aģentūras darbībspēja tika ievērojami samazinājusies 2006. gadā, tāpēc laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam aģentūra veica ex-post kontroli tikai 12 % no visām publiskā iepirkuma procedūrām. Nesenos grozījumus Likumā par publisko iepirkumu un Likumā par valsts finanšu inspekciju apstiprināja Ministru Padome un nosūtīja tos parlamentārajai procedūrai. |
| --- | --- |

(18)

Pārkāpumi publiskajā iepirkumā novēroti 60 % no visām pārbaudītajām procedūrām, un šis rādītājs ir vēl augstāks attiecībā uz lieliem valsts infrastruktūras projektiem, kad iestādēm ir jāveic ex-ante kontrole. Valsts finanšu inspekcijas aģentūras darbībspēja tika ievērojami samazinājusies 2006. gadā, tāpēc laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam aģentūra veica ex-post kontroli tikai 12 % no visām publiskā iepirkuma procedūrām. Nesenos grozījumus Likumā par publisko iepirkumu un Likumā par valsts finanšu inspekciju apstiprināja Ministru Padome un nosūtīja tos parlamentārajai procedūrai.

| (19) | Bulgārijas ekonomikas energointensitāte ir viena no augstākajām ES. Spilgts piemērs ir mājokļu apsilde, kur sliktā stāvoklī esošās daudzdzīvokļu mājas rada vislielākās problēmas. Nesenie grozījumi atbilstības noteikumos ļauj izmantot ES struktūrfondu līdzekļus energoefektivitātes uzlabošanai. Ieguldījumi ir nelieli, savukārt ieņēmumi no enerģijas un transporta nodokļiem ir kritušies gan samērā ar IKP, gan samērā ar darbaspēka nodokļiem, kuri ir krietni lielāki par ES vidējo rādītāju. Piekļuvi enerģijas tirgum kavē ierobežotā konkurence un neskaidrie cenu noteikšanas mehānismi. |
| --- | --- |

(19)

Bulgārijas ekonomikas energointensitāte ir viena no augstākajām ES. Spilgts piemērs ir mājokļu apsilde, kur sliktā stāvoklī esošās daudzdzīvokļu mājas rada vislielākās problēmas. Nesenie grozījumi atbilstības noteikumos ļauj izmantot ES struktūrfondu līdzekļus energoefektivitātes uzlabošanai. Ieguldījumi ir nelieli, savukārt ieņēmumi no enerģijas un transporta nodokļiem ir kritušies gan samērā ar IKP, gan samērā ar darbaspēka nodokļiem, kuri ir krietni lielāki par ES vidējo rādītāju. Piekļuvi enerģijas tirgum kavē ierobežotā konkurence un neskaidrie cenu noteikšanas mehānismi.

| (20) | Bulgārija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Saistības fiskālajā jomā liecina, ka valsts finanšu ilgtspēja balstīsies uz pensiju reformu, pasākumiem, lai nodrošinātu uz rezultātiem balstītu atalgojumu valsts sektorā, iesaldējot pensijas un algas līdz 2013. gadam, un iekšzemes fiskālās sistēmas nostiprināšanu, pieņemot Finansiālās stabilitātes paktu, kurā ietverti vairāki saistoši fiskālie noteikumi skaitliskā izteiksmē. Lai sekmētu nodarbinātību, tiks veikti pasākumi, lai samazinātu nereģistrēto nodarbinātību un palielinātu iesaistīšanos darba tirgū. Konkurētspējas pasākumi vērsti uz administratīvā sloga samazināšu un e-pārvaldes plašāku ieviešanu, izglītības pieejamības uzlabošanu un izglītības sistēmas pilnveidošanu. Minētās saistības attiecas uz trim no pakta četrām jomām, t.i., nav iekļauts finanšu sektors. Ar tām tiek turpināta plašāka reformu programma, kas izklāstīta konverģences programmā un valsts reformu programmā, un pastiprinātās pašreizējās reformas tādās jomās kā fiskālā pārvaldība, valsts pārvalde un izglītība. Ieteikumos ir izvērtētas un ņemtas vērā pakta “Euro plus” saistības. |
| --- | --- |

(20)

Bulgārija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Saistības fiskālajā jomā liecina, ka valsts finanšu ilgtspēja balstīsies uz pensiju reformu, pasākumiem, lai nodrošinātu uz rezultātiem balstītu atalgojumu valsts sektorā, iesaldējot pensijas un algas līdz 2013. gadam, un iekšzemes fiskālās sistēmas nostiprināšanu, pieņemot Finansiālās stabilitātes paktu, kurā ietverti vairāki saistoši fiskālie noteikumi skaitliskā izteiksmē. Lai sekmētu nodarbinātību, tiks veikti pasākumi, lai samazinātu nereģistrēto nodarbinātību un palielinātu iesaistīšanos darba tirgū. Konkurētspējas pasākumi vērsti uz administratīvā sloga samazināšu un e-pārvaldes plašāku ieviešanu, izglītības pieejamības uzlabošanu un izglītības sistēmas pilnveidošanu. Minētās saistības attiecas uz trim no pakta četrām jomām, t.i., nav iekļauts finanšu sektors. Ar tām tiek turpināta plašāka reformu programma, kas izklāstīta konverģences programmā un valsts reformu programmā, un pastiprinātās pašreizējās reformas tādās jomās kā fiskālā pārvaldība, valsts pārvalde un izglītība. Ieteikumos ir izvērtētas un ņemtas vērā pakta “Euro plus” saistības.

| (21) | Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Bulgārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka pēc tam, kad 2010. gadā (agrāk, nekā plānots) tika veiktas ievērojamas budžeta korekcijas, būtu jāīsteno 2011. gada fiskālās konsolidācijas plāni, kā paredzēts, un deficīts būtu jāsamazina zem 3 % atsauces vērtības saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2010. gada 13. jūlijs). Atjauninātajā programmā nav sniegta pietiekama informācija par plānotajiem budžeta pasākumiem, lai 2012.–2014. gadā sasniegtu fiskālos mērķus, un varētu tikt nodrošināta straujāka virzība uz izvēlēto VTM. Nostiprinot iekšzemes fiskālo sistēmu, būs iespējams panākt fiskālo disciplīnu un nodrošināt valdības politikas paredzamību un ticamību vidējā termiņā. Būtu jāveic arī turpmāki pasākumi, lai nostiprinātu konkurētspēju, palīdzētu cilvēkiem atrast darbu, aizsargātu mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, kas sastopas ar dažādiem šķēršļiem, uzlabotu valsts pārvaldes un regulatoru darbībspēju, palielinātu resursefektivitāti, kā arī pavērtu vairāk iespēju investīcijām un izaugsmei. |
| --- | --- |

(21)

Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Bulgārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka pēc tam, kad 2010. gadā (agrāk, nekā plānots) tika veiktas ievērojamas budžeta korekcijas, būtu jāīsteno 2011. gada fiskālās konsolidācijas plāni, kā paredzēts, un deficīts būtu jāsamazina zem 3 % atsauces vērtības saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2010. gada 13. jūlijs). Atjauninātajā programmā nav sniegta pietiekama informācija par plānotajiem budžeta pasākumiem, lai 2012.–2014. gadā sasniegtu fiskālos mērķus, un varētu tikt nodrošināta straujāka virzība uz izvēlēto VTM. Nostiprinot iekšzemes fiskālo sistēmu, būs iespējams panākt fiskālo disciplīnu un nodrošināt valdības politikas paredzamību un ticamību vidējā termiņā. Būtu jāveic arī turpmāki pasākumi, lai nostiprinātu konkurētspēju, palīdzētu cilvēkiem atrast darbu, aizsargātu mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, kas sastopas ar dažādiem šķēršļiem, uzlabotu valsts pārvaldes un regulatoru darbībspēju, palielinātu resursefektivitāti, kā arī pavērtu vairāk iespēju investīcijām un izaugsmei.

| (22) | Ņemot vērā šo izvērtējumu un Padomes Ieteikumu (2010. gada 13. jūlijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Bulgārijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (4) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Bulgārijas valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā šo izvērtējumu un Padomes Ieteikumu (2010. gada 13. jūlijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Bulgārijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (4) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Bulgārijas valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Bulgārijai laikposmā no 2011. gada līdz 2012. gadam rīkoties šādi:

| 1. | Turpināt efektīvu budžeta izpildi, lai 2011. gadā novērstu pārmērīgu deficītu atbilstīgi Padomes Ieteikumam (2010. gada 13. jūlijs) saskaņā ar EDP. Konkretizēt pasākumus, kas ir pamatā 2012.–2014. gada budžeta stratēģijai. Izmantot pašreizējo ekonomikas atveseļošanos, lai nodrošinātu atbilstīgu virzību uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, visupirms saglabājot ciešu kontroli pār izdevumu pieaugumu, vienlaikus piešķirot prioritāti izaugsmi veicinošiem izdevumiem. |
| --- | --- |

1.

Turpināt efektīvu budžeta izpildi, lai 2011. gadā novērstu pārmērīgu deficītu atbilstīgi Padomes Ieteikumam (2010. gada 13. jūlijs) saskaņā ar EDP. Konkretizēt pasākumus, kas ir pamatā 2012.–2014. gada budžeta stratēģijai. Izmantot pašreizējo ekonomikas atveseļošanos, lai nodrošinātu atbilstīgu virzību uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, visupirms saglabājot ciešu kontroli pār izdevumu pieaugumu, vienlaikus piešķirot prioritāti izaugsmi veicinošiem izdevumiem.

| 2. | Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu budžeta plānošanas paredzamību un īstenošanas kontroli, tostarp pēc uzkrāšanas principa, jo īpaši nostiprinot fiskālo pārvaldību. Šajā nolūkā izveidot un ieviest saistošus fiskālos noteikumus un stingri definētu vidēja termiņa budžeta sistēmu, kas nodrošina pārredzamību visos valdības līmeņos. |
| --- | --- |

2.

Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu budžeta plānošanas paredzamību un īstenošanas kontroli, tostarp pēc uzkrāšanas principa, jo īpaši nostiprinot fiskālo pārvaldību. Šajā nolūkā izveidot un ieviest saistošus fiskālos noteikumus un stingri definētu vidēja termiņa budžeta sistēmu, kas nodrošina pārredzamību visos valdības līmeņos.

| 3. | Īstenot pasākumus, par kuriem ir vienošanās ar sociālajiem partneriem, saskaņā ar pašreizējo pensiju reformu, izvirzīt dažus no galvenajiem pasākumiem, kas palīdzētu palielināt faktisko pensionēšanās vecumu un samazinātu agru aiziešanu no darba, piemēram, pakāpeniski palielinot sociālo nodrošinājumu atkarībā no nostrādātajiem gadiem, un nostiprināt politiku, lai palīdzētu gados vecākiem darba ņēmējiem ilgāk saglabāt nodarbinātību. |
| --- | --- |

3.

Īstenot pasākumus, par kuriem ir vienošanās ar sociālajiem partneriem, saskaņā ar pašreizējo pensiju reformu, izvirzīt dažus no galvenajiem pasākumiem, kas palīdzētu palielināt faktisko pensionēšanās vecumu un samazinātu agru aiziešanu no darba, piemēram, pakāpeniski palielinot sociālo nodrošinājumu atkarībā no nostrādātajiem gadiem, un nostiprināt politiku, lai palīdzētu gados vecākiem darba ņēmējiem ilgāk saglabāt nodarbinātību.

| 4. | Saziņā ar sociālajiem partneriem un atbilstīgi valsts praksei veicināt tādu politiku, kas nodrošina, ka atalgojuma pieaugums atbilst ražīguma pieaugumam un palīdz saglabāt konkurētspēju, vienlaikus pievēršot uzmanību pastāvošajai konverģencei. |
| --- | --- |

4.

Saziņā ar sociālajiem partneriem un atbilstīgi valsts praksei veicināt tādu politiku, kas nodrošina, ka atalgojuma pieaugums atbilst ražīguma pieaugumam un palīdz saglabāt konkurētspēju, vienlaikus pievēršot uzmanību pastāvošajai konverģencei.

| 5. | Veikt pasākumus, lai apkarotu nabadzību un veicinātu sociālo iekļautību, īpaši attiecībā uz mazaizsargātu iedzīvotāju grupām, kas saskaras ar daudziem šķēršļiem. Veikt pasākumus, lai modernizētu valsts nodarbinātības dienestus, lai tie labāk spētu salāgot darba meklētāju prasmes ar pieprasījumu darba tirgu, atbalstu orientēt uz mazkvalificētiem jauniešiem. Turpināt izglītības reformu, līdz 2012. gada vidum pieņemot Likumu par pirmsskolas un skolas izglītību un jauno Augstākās izglītības likumu. |
| --- | --- |

5.

Veikt pasākumus, lai apkarotu nabadzību un veicinātu sociālo iekļautību, īpaši attiecībā uz mazaizsargātu iedzīvotāju grupām, kas saskaras ar daudziem šķēršļiem. Veikt pasākumus, lai modernizētu valsts nodarbinātības dienestus, lai tie labāk spētu salāgot darba meklētāju prasmes ar pieprasījumu darba tirgu, atbalstu orientēt uz mazkvalificētiem jauniešiem. Turpināt izglītības reformu, līdz 2012. gada vidum pieņemot Likumu par pirmsskolas un skolas izglītību un jauno Augstākās izglītības likumu.

| 6. | Pastiprināt centienus uzlabot galveno pārvaldes iestāžu un regulatoru administratīvo darbībspēju, lai valsts pārvaldes iestādes efektīvāk risinātu iedzīvotāju un uzņēmumu vajadzības; ieviest un efektīvi īstenot pasākumus publiskā iepirkuma pārbaudēm, balstoties uz riska izvērtējumiem, palielināt iestāžu iespējas novērst pārkāpumus un sodīt par tiem, lai valsts sektora līdzekļi tiktu izmantoti kvalitatīvāk un saprātīgāk. |
| --- | --- |

6.

Pastiprināt centienus uzlabot galveno pārvaldes iestāžu un regulatoru administratīvo darbībspēju, lai valsts pārvaldes iestādes efektīvāk risinātu iedzīvotāju un uzņēmumu vajadzības; ieviest un efektīvi īstenot pasākumus publiskā iepirkuma pārbaudēm, balstoties uz riska izvērtējumiem, palielināt iestāžu iespējas novērst pārkāpumus un sodīt par tiem, lai valsts sektora līdzekļi tiktu izmantoti kvalitatīvāk un saprātīgāk.

| 7. | Lai elektroenerģijas un gāzes tirgos panāktu lielāku konkurenci, likvidēt šķēršļus ienākšanai tirgū, garantētas peļņas līgumus un cenu kontroli, kā arī nodrošināt Bulgārijas energoregulatora pilnīgu neatkarību. Ieviest stimulus ēku energoefektivitātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

7.

Lai elektroenerģijas un gāzes tirgos panāktu lielāku konkurenci, likvidēt šķēršļus ienākšanai tirgū, garantētas peļņas līgumus un cenu kontroli, kā arī nodrošināt Bulgārijas energoregulatora pilnīgu neatkarību. Ieviest stimulus ēku energoefektivitātes uzlabošanai.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Saskaņā ar Eiropadomes aplēsēm.

3

(4)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktā.

4

---

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/10

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Ungārijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2011.–2015. gadam

2011/C 209/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) (2), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) (2), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Ungārija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011.līdz 2015. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(5)

Ungārija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011.līdz 2015. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (6) | Ungāriju krīze smagi skāra 2008. gada rudenī, liedzot valstij piekļuvi tirgus finansējumam. Lai pārvarētu šīs grūtības, Ungārija īstenoja korekciju programmu, kurā uzsvars bija uz fiskālo konsolidāciju un finanšu nozares uzraudzību, un tā saņēma finansiālo palīdzību no ES un SVF. Pateicoties tam, valsts 2009. gada pavasarī atguva piekļuvi finanšu tirgum, un ekonomika sāka atkopties no lejupslīdes: pēc IKP sarukuma par 6,7 % 2009. gadā, tas palielinājās par 1,2 % 2010. gadā, ko veicināja eksporta pieaugums. Līdztekus tam bezdarba līmenis turpināja celties, pārsniedzot 11 % salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni, kas bija zem 8 %. 2010. gada otrajā pusē valdība paziņoja par ievērojamiem nodokļu samazinājumiem, kas īstenojami 2010.–2013. gadā. Lai ierobežotu fiskālā stāvokļa pasliktināšanos, paralēli tā ieviesa ārkārtas nodokļus un veica papildu pastāvīgos izdevumu samazinājumus. Turklāt lēmums likvidēt obligāto privāto pensiju pīlāru deva gan pastāvīgos, gan vienreizējos ienākumus. Kaut arī šie pasākumi deva iespēju deficīta mērķim, kas 2010. gadam bija noteikts 3,8 % apjomā no IKP, ierobežot novirzi līdz 0,4 procentpunktiem no IKP, un tā rezultātā 2011. gadā radīsies pārpalikums, ievērojami pasliktinājās pamatpozīcija. Ņemot vērā šo kontekstu un ievērojot mērķi stiprināt ekonomiskās izaugsmes potenciālu, valdība 2011. gada martā paziņoja par strukturālu reformu programmu un pieņēma papildu konsolidācijas pasākumus. |
| --- | --- |

(6)

Ungāriju krīze smagi skāra 2008. gada rudenī, liedzot valstij piekļuvi tirgus finansējumam. Lai pārvarētu šīs grūtības, Ungārija īstenoja korekciju programmu, kurā uzsvars bija uz fiskālo konsolidāciju un finanšu nozares uzraudzību, un tā saņēma finansiālo palīdzību no ES un SVF. Pateicoties tam, valsts 2009. gada pavasarī atguva piekļuvi finanšu tirgum, un ekonomika sāka atkopties no lejupslīdes: pēc IKP sarukuma par 6,7 % 2009. gadā, tas palielinājās par 1,2 % 2010. gadā, ko veicināja eksporta pieaugums. Līdztekus tam bezdarba līmenis turpināja celties, pārsniedzot 11 % salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni, kas bija zem 8 %. 2010. gada otrajā pusē valdība paziņoja par ievērojamiem nodokļu samazinājumiem, kas īstenojami 2010.–2013. gadā. Lai ierobežotu fiskālā stāvokļa pasliktināšanos, paralēli tā ieviesa ārkārtas nodokļus un veica papildu pastāvīgos izdevumu samazinājumus. Turklāt lēmums likvidēt obligāto privāto pensiju pīlāru deva gan pastāvīgos, gan vienreizējos ienākumus. Kaut arī šie pasākumi deva iespēju deficīta mērķim, kas 2010. gadam bija noteikts 3,8 % apjomā no IKP, ierobežot novirzi līdz 0,4 procentpunktiem no IKP, un tā rezultātā 2011. gadā radīsies pārpalikums, ievērojami pasliktinājās pamatpozīcija. Ņemot vērā šo kontekstu un ievērojot mērķi stiprināt ekonomiskās izaugsmes potenciālu, valdība 2011. gada martā paziņoja par strukturālu reformu programmu un pieņēma papildu konsolidācijas pasākumus.

| (7) | Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka, ievērojot Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozes, budžeta prognožu pamatā izmantotais makroekonomikas scenārijs ir nedaudz par labvēlīgu, jo īpaši attiecībā uz iekšējā pieprasījuma attīstību. Atjauninājuma mērķis ir novērst pārmērīgo budžeta deficītu 2011. gadā, ievērojot Padomes noteikto termiņu, un tas tiktu panākts ar pārpalikumu 2 % apmērā no IKP, pateicoties ievērojamiem vienreizējiem ieņēmumiem no pensiju kapitāla. Budžeta saldo 2012. gadā būtu deficīts 2,5 % apmērā no IKP, pēc tam pakāpeniski samazinoties līdz 1,5 % no IKP 2015. gadā, galvenokārt pamatojoties uz izdevumu ierobežošanu. Atjauninājumā ir apstiprināts budžeta pozīcijas vidēja termiņa mērķis (VTM) strukturālā izteiksmē, proti, deficīts 1,5 % apmērā no IKP. Ar konsolidācijas stratēģiju ir paredzēts strukturāli samazināt budžeta deficītu un panākt parāda samazinājumu tā, lai 2015. gadā tas sasniegtu 64 % no IKP. Tomēr šķiet, ka konsolidācija tiek zināmā mērā novilcināta, jo strukturāli uzlabojumi ir paredzēti tikai no 2012. gada, un strukturālā stāvokļa kumulatīvais pasliktinājums 2010. un 2011. gadā pārsniegtu 3 % no IKP, kas neatbilst Padomes Ieteikumam (2009. gada jūlijs), kurā Ungārijai lūgts panākt strukturālas korekcijas vismaz 0,5 % apmērā no IKP. Pavasara prognozes rāda, ka deficīts 2012. gadā būtu 3,3 % no IKP, pieņemot dažus riskus 0,5% no IKP īstenošanai – pamatojoties uz to, nevar izslēgt iespēju, ka tad, ja netiks veikti papildu pasākumi, robežlielums minētajā gadā atkal varētu tikt pārsniegts. Turklāt prognozētajā strukturālā deficīta attīstības gaitā, kā to pārrēķinājusi Komisija, nav paredzētas nepieciešamās korekcijas, kas nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz konverģences programmas laikposma beigām; konkrēti, pēc 2013. gada nav paredzētas nekādas papildu strukturālās korekcijas, kaut atšķirība no VTM ir neliela.
  Visbeidzot, obligātā privāto pensiju pīlāra likvidēšana rada papildu vienreizējos un pastāvīgos ieņēmumus, taču līdztekus tas palielina ilgtermiņa saistības. Sekojošā iespējamā ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas pasliktināšanās, ņemot vērā, ka daļa no pensiju fonda līdzekļiem tiek izmantota tekošo izdevumu finansēšanai, ir daļēji kompensēta ar vairākiem paziņotiem pasākumiem, kas saistīti ar pensiju sistēmu strukturālās reformas programmas kontekstā (piemēram, daļēji jau īstenotās izmaiņas valsts pīlārā). Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju vērtējams kā vidējs. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka, ievērojot Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozes, budžeta prognožu pamatā izmantotais makroekonomikas scenārijs ir nedaudz par labvēlīgu, jo īpaši attiecībā uz iekšējā pieprasījuma attīstību. Atjauninājuma mērķis ir novērst pārmērīgo budžeta deficītu 2011. gadā, ievērojot Padomes noteikto termiņu, un tas tiktu panākts ar pārpalikumu 2 % apmērā no IKP, pateicoties ievērojamiem vienreizējiem ieņēmumiem no pensiju kapitāla. Budžeta saldo 2012. gadā būtu deficīts 2,5 % apmērā no IKP, pēc tam pakāpeniski samazinoties līdz 1,5 % no IKP 2015. gadā, galvenokārt pamatojoties uz izdevumu ierobežošanu. Atjauninājumā ir apstiprināts budžeta pozīcijas vidēja termiņa mērķis (VTM) strukturālā izteiksmē, proti, deficīts 1,5 % apmērā no IKP. Ar konsolidācijas stratēģiju ir paredzēts strukturāli samazināt budžeta deficītu un panākt parāda samazinājumu tā, lai 2015. gadā tas sasniegtu 64 % no IKP. Tomēr šķiet, ka konsolidācija tiek zināmā mērā novilcināta, jo strukturāli uzlabojumi ir paredzēti tikai no 2012. gada, un strukturālā stāvokļa kumulatīvais pasliktinājums 2010. un 2011. gadā pārsniegtu 3 % no IKP, kas neatbilst Padomes Ieteikumam (2009. gada jūlijs), kurā Ungārijai lūgts panākt strukturālas korekcijas vismaz 0,5 % apmērā no IKP. Pavasara prognozes rāda, ka deficīts 2012. gadā būtu 3,3 % no IKP, pieņemot dažus riskus 0,5% no IKP īstenošanai – pamatojoties uz to, nevar izslēgt iespēju, ka tad, ja netiks veikti papildu pasākumi, robežlielums minētajā gadā atkal varētu tikt pārsniegts. Turklāt prognozētajā strukturālā deficīta attīstības gaitā, kā to pārrēķinājusi Komisija, nav paredzētas nepieciešamās korekcijas, kas nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz konverģences programmas laikposma beigām; konkrēti, pēc 2013. gada nav paredzētas nekādas papildu strukturālās korekcijas, kaut atšķirība no VTM ir neliela.

Visbeidzot, obligātā privāto pensiju pīlāra likvidēšana rada papildu vienreizējos un pastāvīgos ieņēmumus, taču līdztekus tas palielina ilgtermiņa saistības. Sekojošā iespējamā ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas pasliktināšanās, ņemot vērā, ka daļa no pensiju fonda līdzekļiem tiek izmantota tekošo izdevumu finansēšanai, ir daļēji kompensēta ar vairākiem paziņotiem pasākumiem, kas saistīti ar pensiju sistēmu strukturālās reformas programmas kontekstā (piemēram, daļēji jau īstenotās izmaiņas valsts pīlārā). Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju vērtējams kā vidējs.

| (8) | Būtisks uzdevums joprojām ir fiskālā konsolidācija. Ja netiks strikti īstenoti paziņotie pasākumi un vajadzīgie strukturālie papildu pasākumi, nebūs iespējams nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta ilgtspējīgu korekciju un atbilstīgas sekmes virzībā uz VTM. Turklāt fiskālā konsolidācija arī sekmēs parāda samazinājuma ievirzīšanu pietiekami straujas mazināšanas gultnē un uzlabos ilgtermiņa ilgtspēju, kuras riski vērtējami kā vidēji. Fiskālo konsolidāciju būtu iespējams paātrināt, pilnvērtīgi izmantojot neparedzētos ieņēmumus. Šajā kontekstā noderīgs instruments fiskālās konsolidācijas gaitas ciešai uzraudzībai būs iestāžu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras pusgada progresa ziņojumi. |
| --- | --- |

(8)

Būtisks uzdevums joprojām ir fiskālā konsolidācija. Ja netiks strikti īstenoti paziņotie pasākumi un vajadzīgie strukturālie papildu pasākumi, nebūs iespējams nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta ilgtspējīgu korekciju un atbilstīgas sekmes virzībā uz VTM. Turklāt fiskālā konsolidācija arī sekmēs parāda samazinājuma ievirzīšanu pietiekami straujas mazināšanas gultnē un uzlabos ilgtermiņa ilgtspēju, kuras riski vērtējami kā vidēji. Fiskālo konsolidāciju būtu iespējams paātrināt, pilnvērtīgi izmantojot neparedzētos ieņēmumus. Šajā kontekstā noderīgs instruments fiskālās konsolidācijas gaitas ciešai uzraudzībai būs iestāžu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras pusgada progresa ziņojumi.

| (9) | Nesen pieņemtajā Konstitūcijā konstitucionālā parāda robežlielums ir noteikts 50 % apmērā no IKP un Fiskālajai padomei ir piešķirtas veto tiesības attiecībā uz gada budžetu, kas varētu būt pirmais solis ceļā uz budžeta struktūras uzlabošanu. Tomēr svarīgas detaļas tiks noteiktas tikai vēlāk, “ietvara” likumos (piemēram, pagaidu skaitliskās normas, kamēr parāda attiecība nav samazinājusies līdz 50 %, izņēmuma klauzulas precīzā interpretācija). Nominālā parāda robežlieluma noteikšana, ja to izmantotu kā universālu instrumentu, ceteris paribus varētu izraisīt prociklisku fiskālo stāvokli. Turklāt pārveidotās fiskālās iestādes kompetence ir salīdzinoši šaura (ierobežota ar atzinuma sagatavošanu par budžeta projektu, lai gan ar stingrām veto tiesībām) un neaptver visu budžeta ciklu (piemēram, lai tūlīt izvērtētu jaunus politikas pasākumus ar būtiski ietekmi uz budžetu). Visbeidzot, citi fiskālās pārvaldības aspekti, piemēram, fiskālās politikas vidēja termiņa ievirze un pārredzamības jautājums, vēl nav precizēti. |
| --- | --- |

(9)

Nesen pieņemtajā Konstitūcijā konstitucionālā parāda robežlielums ir noteikts 50 % apmērā no IKP un Fiskālajai padomei ir piešķirtas veto tiesības attiecībā uz gada budžetu, kas varētu būt pirmais solis ceļā uz budžeta struktūras uzlabošanu. Tomēr svarīgas detaļas tiks noteiktas tikai vēlāk, “ietvara” likumos (piemēram, pagaidu skaitliskās normas, kamēr parāda attiecība nav samazinājusies līdz 50 %, izņēmuma klauzulas precīzā interpretācija). Nominālā parāda robežlieluma noteikšana, ja to izmantotu kā universālu instrumentu, ceteris paribus varētu izraisīt prociklisku fiskālo stāvokli. Turklāt pārveidotās fiskālās iestādes kompetence ir salīdzinoši šaura (ierobežota ar atzinuma sagatavošanu par budžeta projektu, lai gan ar stingrām veto tiesībām) un neaptver visu budžeta ciklu (piemēram, lai tūlīt izvērtētu jaunus politikas pasākumus ar būtiski ietekmi uz budžetu). Visbeidzot, citi fiskālās pārvaldības aspekti, piemēram, fiskālās politikas vidēja termiņa ievirze un pārredzamības jautājums, vēl nav precizēti.

| (10) | Nodarbinātības līmenis valstī ir viens no zemākajiem ES (60,4 %). Sieviešu nodarbinātības līmenis arī ir zems (55,0 %), un nodarbinātības līmeņa starpība starp sievietēm, kurām ir un kurām nav bērni vecumā līdz 6 gadiem un jaunāki, ir otra lielākā ES (33,6 salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju, kas ir 12,1 procentu punkts). Dienas aprūpes pakalpojumiem Ungārijā ir raksturīga nepietiekama kapacitāte, un to trūkums jo īpaši ir izjūtams ārpus lielākajām pilsētām un reģionos ar īpaši augstu bezdarba līmeni. Dienas aprūpes pakalpojumu uzlabošana būtu nozīmīgs pasākums, kas veicinātu abu vecāku iesaisti darba tirgū. |
| --- | --- |

(10)

Nodarbinātības līmenis valstī ir viens no zemākajiem ES (60,4 %). Sieviešu nodarbinātības līmenis arī ir zems (55,0 %), un nodarbinātības līmeņa starpība starp sievietēm, kurām ir un kurām nav bērni vecumā līdz 6 gadiem un jaunāki, ir otra lielākā ES (33,6 salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju, kas ir 12,1 procentu punkts). Dienas aprūpes pakalpojumiem Ungārijā ir raksturīga nepietiekama kapacitāte, un to trūkums jo īpaši ir izjūtams ārpus lielākajām pilsētām un reģionos ar īpaši augstu bezdarba līmeni. Dienas aprūpes pakalpojumu uzlabošana būtu nozīmīgs pasākums, kas veicinātu abu vecāku iesaisti darba tirgū.

| (11) | Ungārijā darbaspēkam ir bijis uzlikts salīdzinoši liels nodokļu slogs. Ar jauno iedzīvotāju ienākuma nodokļa sistēmu ir daļēji novērsta negatīvā ietekme uz nodarbinātību, īpaši attiecībā uz tiem iedzīvotajiem, kuru ienākumi ir virs vidējā līmeņa un/vai tiem, kuriem ir bērni, un tadējādi tā ir vērsta uz vissteidzamāko konkurētspējas un demogrāfisko jautājumu risināšanu. Lai gan nodokļu likme tika samazināta, nodokļu slogs zemu atalgotiem darba ņēmējiem, kuriem nav bērnu, faktiski ir pieaudzis, ja ņem vērā nodarbinātības nodokļu atlaižu pakāpenisku izbeigšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ungārijā darbaspēkam ir bijis uzlikts salīdzinoši liels nodokļu slogs. Ar jauno iedzīvotāju ienākuma nodokļa sistēmu ir daļēji novērsta negatīvā ietekme uz nodarbinātību, īpaši attiecībā uz tiem iedzīvotajiem, kuru ienākumi ir virs vidējā līmeņa un/vai tiem, kuriem ir bērni, un tadējādi tā ir vērsta uz vissteidzamāko konkurētspējas un demogrāfisko jautājumu risināšanu. Lai gan nodokļu likme tika samazināta, nodokļu slogs zemu atalgotiem darba ņēmējiem, kuriem nav bērnu, faktiski ir pieaudzis, ja ņem vērā nodarbinātības nodokļu atlaižu pakāpenisku izbeigšanu.

| (12) | Valsts nodarbinātības (VND) ir nepietiekama administratīvā kapacitāte, un iepriekš piešķirtie līdzekļi nav būtiski uzlabojuši šo pakalpojumu efektivitāti bezdarbnieku integrēšanā darba tirgū. Nodarbinātības programmu finansējumam nav pietiekamas saiknes ar rezultātiem, īpaši valsts fondētu pasākumu gadījumā. Nesen tika paziņots, ka bezdarbnieku pabalstu piešķiršanas ilgums jāsamazina līdz zemākajam līmenim ES. Ir jāizvērtē šā pasākuma ietekme uz darba tirgu, jo īpaši, lai noteiktu tā efektivitāti dalības palielināšanai darba tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Valsts nodarbinātības (VND) ir nepietiekama administratīvā kapacitāte, un iepriekš piešķirtie līdzekļi nav būtiski uzlabojuši šo pakalpojumu efektivitāti bezdarbnieku integrēšanā darba tirgū. Nodarbinātības programmu finansējumam nav pietiekamas saiknes ar rezultātiem, īpaši valsts fondētu pasākumu gadījumā. Nesen tika paziņots, ka bezdarbnieku pabalstu piešķiršanas ilgums jāsamazina līdz zemākajam līmenim ES. Ir jāizvērtē šā pasākuma ietekme uz darba tirgu, jo īpaši, lai noteiktu tā efektivitāti dalības palielināšanai darba tirgū.

| (13) | Nabadzība un saistīti faktori, piemēram, bezdarbs vai zems izglītības līmenis, joprojām nesamērīgi skar dažas nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, īpaši romus. Mazkvalificēto vidū nodarbinātības līmenis ir īpaši zems (36,8 % salīdzinājumā ar Eiropas vidējo rādītāju 53,4 %), sevišķi vīriešiem. Saskaņā ar aplēsēm 70 % romu dzīvo zem nabadzības sliekšņa. Lielākā daļa no viņiem dzīvo trūcīgākajos reģions, kur ir ļoti ierobežota darba tirgus iespēju un sabiedrisko pakalpojumu pieejamība. |
| --- | --- |

(13)

Nabadzība un saistīti faktori, piemēram, bezdarbs vai zems izglītības līmenis, joprojām nesamērīgi skar dažas nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, īpaši romus. Mazkvalificēto vidū nodarbinātības līmenis ir īpaši zems (36,8 % salīdzinājumā ar Eiropas vidējo rādītāju 53,4 %), sevišķi vīriešiem. Saskaņā ar aplēsēm 70 % romu dzīvo zem nabadzības sliekšņa. Lielākā daļa no viņiem dzīvo trūcīgākajos reģions, kur ir ļoti ierobežota darba tirgus iespēju un sabiedrisko pakalpojumu pieejamība.

| (14) | MVU saskaras ar tādiem kavēkļiem kā tiesiskā regulējuma sarežģītība, smags administratīvais slogs un ierobežota valsts pārvaldes pārskatatbildība un pārredzamība. MVU piekļuve finansējumam darbības sākumposmā ir bijusi ierobežotāka nekā vidēji ES. Valsts reformu programmā ir ietverti vairāki pasākumi administratīvā sloga mazināšanai un uzņēmējdarbības vides uzlabošanai kopumā. Ārpusbanku finansējuma mehānismu nozīme joprojām ir daudz mazāka nekā citās Eiropas valstīs. Līdzšinējo programmu efektivitāte atbalsta sniegšanā šai nozarei nav tikusi sistemātiski izvērtēta. |
| --- | --- |

(14)

MVU saskaras ar tādiem kavēkļiem kā tiesiskā regulējuma sarežģītība, smags administratīvais slogs un ierobežota valsts pārvaldes pārskatatbildība un pārredzamība. MVU piekļuve finansējumam darbības sākumposmā ir bijusi ierobežotāka nekā vidēji ES. Valsts reformu programmā ir ietverti vairāki pasākumi administratīvā sloga mazināšanai un uzņēmējdarbības vides uzlabošanai kopumā. Ārpusbanku finansējuma mehānismu nozīme joprojām ir daudz mazāka nekā citās Eiropas valstīs. Līdzšinējo programmu efektivitāte atbalsta sniegšanā šai nozarei nav tikusi sistemātiski izvērtēta.

| (15) | Komisija ir izvērtējusi Ungārijas konverģences programmu un valsts reformu programmu un ir ņēmusi vēra arī valdības nodomu sekot paktam “Euro plus”. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Ungārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tā uzskata, ka fiskālo korekciju stratēģija galvenokārt balstās uz izdevumu korekcijām un ka Padomes noteiktais 2011. gada termiņš deficīta ierobežošanai līdz mazāk nekā 3 % no IKP tiek sasniegts tikai, pamatojoties uz ievērojamiem vienreizējiem ieņēmumiem, īpaši no pensiju kapitāla, un strukturālie uzlabojumi tiks sākti tikai 2012. gadā. Ņemot vērā ar īstenošanu saistītos riskus, nevar izslēgt iespēju, ka tad, ja netiks veikti papildu pasākumi, robežlielums minētajā gadā atkal varētu tikt pārsniegts. Turklāt, raugoties ilgākā perspektīvā, konverģences programma, kā pārrēķinājusi Komisija, nenodrošina turpmāku virzību uz VTM, lai gan atšķirība ir neliela. Papildu pasākumi ar mērķi palielināt līdzdalību darba tirgū un modernizēt nodarbinātības dienestus palīdzētu radīt vairāk darba iespēju. Administratīvā sloga turpmāka samazināšana palīdzētu uzlabot uzņēmējdarbības vidi un veicinātu MVU attīstību. |
| --- | --- |

(15)

Komisija ir izvērtējusi Ungārijas konverģences programmu un valsts reformu programmu un ir ņēmusi vēra arī valdības nodomu sekot paktam “Euro plus”. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Ungārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tā uzskata, ka fiskālo korekciju stratēģija galvenokārt balstās uz izdevumu korekcijām un ka Padomes noteiktais 2011. gada termiņš deficīta ierobežošanai līdz mazāk nekā 3 % no IKP tiek sasniegts tikai, pamatojoties uz ievērojamiem vienreizējiem ieņēmumiem, īpaši no pensiju kapitāla, un strukturālie uzlabojumi tiks sākti tikai 2012. gadā. Ņemot vērā ar īstenošanu saistītos riskus, nevar izslēgt iespēju, ka tad, ja netiks veikti papildu pasākumi, robežlielums minētajā gadā atkal varētu tikt pārsniegts. Turklāt, raugoties ilgākā perspektīvā, konverģences programma, kā pārrēķinājusi Komisija, nenodrošina turpmāku virzību uz VTM, lai gan atšķirība ir neliela. Papildu pasākumi ar mērķi palielināt līdzdalību darba tirgū un modernizēt nodarbinātības dienestus palīdzētu radīt vairāk darba iespēju. Administratīvā sloga turpmāka samazināšana palīdzētu uzlabot uzņēmējdarbības vidi un veicinātu MVU attīstību.

| (16) | Ņemot vērā šo izvērtējumu un Padomes Ieteikumu (2009. gada 7. jūlijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Ungārijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Ungārijas valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā šo izvērtējumu un Padomes Ieteikumu (2009. gada 7. jūlijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Ungārijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Ungārijas valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Ungārijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi:

| 1. | Stiprināt fiskālos pasākumus, lai izpildītu Padomes ieteikumu labot noturīgā veidā pārmērīgo budžeta deficītu, inter alia, mazinot strukturālā stāvokļa pasliktināšanos 2011. gadā, kas netieši izriet no plānotā budžeta pārpalikuma 2 % apmērā no IKP, un nodrošinot, ka budžeta deficīts tiek stingri noturēts zem 3 % no IKP, 2012. gadā un turpmāk veicinot augstā valsts parāda līmeņa samazināšanu. Pilnībā īstenot paziņotos fiskālos pasākumus un vajadzības gadījumā vēlakais 2012. gada budžetā pieņemt pastāvīga rakstura papildu fiskālos pasākumus, lai nodrošinātu minētā gada budžeta mērķa sasniegšanu. 2012. gada budžetam būtu arī jānosaka papildu pasākumi, lai sasniegtu konverģences programmas 2013. gada mērķi. Nodrošināt virzību uz vidējā termiņa mērķi (VTM) vismaz par 0,5 % no IKP gadā līdz VTM ir sasniegts un izmantot iespējamos neparedzētos ieņēmumus fiskālās konsolidācijas paātrināšanai. |
| --- | --- |

1.

Stiprināt fiskālos pasākumus, lai izpildītu Padomes ieteikumu labot noturīgā veidā pārmērīgo budžeta deficītu, inter alia, mazinot strukturālā stāvokļa pasliktināšanos 2011. gadā, kas netieši izriet no plānotā budžeta pārpalikuma 2 % apmērā no IKP, un nodrošinot, ka budžeta deficīts tiek stingri noturēts zem 3 % no IKP, 2012. gadā un turpmāk veicinot augstā valsts parāda līmeņa samazināšanu. Pilnībā īstenot paziņotos fiskālos pasākumus un vajadzības gadījumā vēlakais 2012. gada budžetā pieņemt pastāvīga rakstura papildu fiskālos pasākumus, lai nodrošinātu minētā gada budžeta mērķa sasniegšanu. 2012. gada budžetam būtu arī jānosaka papildu pasākumi, lai sasniegtu konverģences programmas 2013. gada mērķi. Nodrošināt virzību uz vidējā termiņa mērķi (VTM) vismaz par 0,5 % no IKP gadā līdz VTM ir sasniegts un izmantot iespējamos neparedzētos ieņēmumus fiskālās konsolidācijas paātrināšanai.

| 2. | Pieņemt un īstenot noteikumus par jaunā konstitucionālā fiskālās pārvaldības satvara praktiskajiem aspektiem, inter alia attiecībā uz skaitliskajām normām, kas tiks piemērotas centrālajā un vietējā līmenī, līdz parāda attiecība būs samazinājusies līdz 50 % no IKP. Attiecībā uz fiskālo sistēmu īstenot un nostiprināt vairākgadu fiskālo plānošanu, uzlabot valsts finanšu pārredzamību un paplašināt Fiskālās padomes kompetences jomu. |
| --- | --- |

2.

Pieņemt un īstenot noteikumus par jaunā konstitucionālā fiskālās pārvaldības satvara praktiskajiem aspektiem, inter alia attiecībā uz skaitliskajām normām, kas tiks piemērotas centrālajā un vietējā līmenī, līdz parāda attiecība būs samazinājusies līdz 50 % no IKP. Attiecībā uz fiskālo sistēmu īstenot un nostiprināt vairākgadu fiskālo plānošanu, uzlabot valsts finanšu pārredzamību un paplašināt Fiskālās padomes kompetences jomu.

| 3. | Veicināt līdzdalību darba tirgū, mazinot nodokļu reformas ietekmi uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem tādā veidā, lai tas neskartu budžetu. Stiprināt pasākumus, kas veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, izvēršot bērnu aprūpes un pirmsskolas mācību iespējas. |
| --- | --- |

3.

Veicināt līdzdalību darba tirgū, mazinot nodokļu reformas ietekmi uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem tādā veidā, lai tas neskartu budžetu. Stiprināt pasākumus, kas veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, izvēršot bērnu aprūpes un pirmsskolas mācību iespējas.

| 4. | Veikt pasākumus, lai stiprinātu Valsts nodarbinātības dienesta un citu līdzīgu pakalpojumu sniedzēju kapacitāti, lai paaugstinātu apmācības, palīdzības darba meklēšanā un individualizēto pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti. Pastiprināt aktīva darba tirgus pasākumus, sniedzot uz pierādījumiem balstītus rezultātus. Apspriežoties ar ieinteresētajām personām, ieviest speciāli pielāgotas programmas mazkvalificētajiem darba meklētājiem un citām īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. |
| --- | --- |

4.

Veikt pasākumus, lai stiprinātu Valsts nodarbinātības dienesta un citu līdzīgu pakalpojumu sniedzēju kapacitāti, lai paaugstinātu apmācības, palīdzības darba meklēšanā un individualizēto pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti. Pastiprināt aktīva darba tirgus pasākumus, sniedzot uz pierādījumiem balstītus rezultātus. Apspriežoties ar ieinteresētajām personām, ieviest speciāli pielāgotas programmas mazkvalificētajiem darba meklētājiem un citām īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām.

| 5. | Uzlabot uzņēmējdarbības vidi, īstenojot visus valsts reformu programmā paredzētos regulējuma reformu un administratīvā sloga mazināšanas pasākumus; izvērtēt pašreizējo MVU atbalsta politikas pasākumu efektivitāti un pielāgot valsts programmas tā, lai uzlabotu ārpusbanku finansējuma pieejamību. |
| --- | --- |

5.

Uzlabot uzņēmējdarbības vidi, īstenojot visus valsts reformu programmā paredzētos regulējuma reformu un administratīvā sloga mazināšanas pasākumus; izvērtēt pašreizējo MVU atbalsta politikas pasākumu efektivitāti un pielāgot valsts programmas tā, lai uzlabotu ārpusbanku finansējuma pieejamību.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktā.

3

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/14

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6229 – PAG/Mitsui/AMT JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 209/04

Komisija 2011. gada 7. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6229. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6229. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/14

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6242 – Lactalis/Parmalat)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 209/05

Komisija 2011. gada 14. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6242. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6242. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/15

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6282 – ERG/Lukoil/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 209/06

Komisija 2011. gada 5. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6282. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6282. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/15

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6283 – Valero/Chevron)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 209/07

Komisija 2011. gada 7. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6283. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6283. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/16

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 209/08

Komisija 2011. gada 12. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6253. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6253. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/17

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 12. jūlijs),

ar ko ieceļ amatā Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja vietnieku

2011/C 209/09

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 47. panta 1. punktu,

ņemot vērā kandidātu sarakstu, ko Komisija 2011. gada 20. aprīlī iesniedza pēc Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvās padomes atzinuma saņemšanas,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 17. decembrī pieņēma Lēmumu 2007/858/EK (2), ar ko iecēla Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kungu par Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāju un Timothy MILLETT kungu par viņa vietnieku. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 17. decembrī pieņēma Lēmumu 2007/858/EK (2), ar ko iecēla Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kungu par Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāju un Timothy MILLETT kungu par viņa vietnieku.

| (2) | Pēc Timothy MILLETT kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Apelācijas padomes priekšsēdētāja vietnieka vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Timothy MILLETT kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Apelācijas padomes priekšsēdētāja vietnieka vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Sari Kaarina HAUKKA kundze, dzimusi 1966. gada 12. jūlijā, tiek iecelta par Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja vietnieci uz pieciem gadiem.

Viņas amata pilnvaru laiks sākas dienā, kad viņa sāk pildīt savus pienākumus. Par minēto dienu vienojas priekšsēdētājs un Biroja Administratīvā padome.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.

1

(2)  OV L 337, 21.12.2007., 105. lpp.

2

---

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/18

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 12. jūlijs),

ar ko ieceļ amatā Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāju

2011/C 209/10

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 43. panta 1. punktu,

ņemot vērā kandidātu sarakstu, ko Komisija 2011. gada 20. aprīlī iesniedza pēc Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvās padomes atzinuma saņemšanas,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 24. jūlijā pieņēma Lēmumu 2006/551/EK (2), ar ko iecēla Bart KIEWIET kungu par Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. jūlijā pieņēma Lēmumu 2006/551/EK (2), ar ko iecēla Bart KIEWIET kungu par Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāju.

| (2) | Bart KIEWIET kunga amata pilnvaru termiņš beigsies 2011. gada 31. jūlijā, |
| --- | --- |

(2)

Bart KIEWIET kunga amata pilnvaru termiņš beigsies 2011. gada 31. jūlijā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Martin EKVAD kungs, dzimis 1965. gada 15. maijā, tiek iecelts Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāja amatā AD 14. pakāpē uz pieciem gadiem.

Viņa amata pilnvaru laiks sākas dienā, kad viņš sāk pildīt savus pienākumus. Par minēto dienu vienojas priekšsēdētājs un Biroja Administratīvā padome.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.

1

(2)  OV L 217, 8.8.2006., 28. lpp.

2

---

Eiropas Komisija

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/19

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 14. jūlijs

2011/C 209/11

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4202 |
| JPY | Japānas jena | 112,24 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4571 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88095 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1975 |
| CHF | Šveices franks | 1,1575 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8380 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,435 |
| HUF | Ungārijas forints | 269,60 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7092 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0310 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2743 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3376 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3202 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3600 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,0612 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6830 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7281 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 503,89 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,7473 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,1788 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4380 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 124,96 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2663 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,961 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,8605 |
| THB | Taizemes bāts | 42,734 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2339 |
| MXN | Meksikas peso | 16,5824 |
| INR | Indijas rūpija | 63,2130 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4202

JPY

Japānas jena

112,24

DKK

Dānijas krona

7,4571

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88095

SEK

Zviedrijas krona

9,1975

CHF

Šveices franks

1,1575

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8380

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,435

HUF

Ungārijas forints

269,60

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7092

PLN

Polijas zlots

4,0310

RON

Rumānijas leja

4,2743

TRY

Turcijas lira

2,3376

AUD

Austrālijas dolārs

1,3202

CAD

Kanādas dolārs

1,3600

HKD

Hongkongas dolārs

11,0612

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6830

SGD

Singapūras dolārs

1,7281

KRW

Dienvidkorejas vona

1 503,89

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,7473

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,1788

HRK

Horvātijas kuna

7,4380

IDR

Indonēzijas rūpija

12 124,96

MYR

Malaizijas ringits

4,2663

PHP

Filipīnu peso

60,961

RUB

Krievijas rublis

39,8605

THB

Taizemes bāts

42,734

BRL

Brazīlijas reāls

2,2339

MXN

Meksikas peso

16,5824

INR

Indijas rūpija

63,2130

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/20

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 14. panta 1. punktu un 3. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 924/2009 par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (1)

2011/C 209/12

Padome un Eiropas Parlaments 2009. gada 16. septembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 924/2009 par pārrobežu maksājumiem Kopienā.

Minētās regulas 14. panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalsts, kuras valūta nav euro, var nolemt šīs regulas piemērošanu attiecināt uz savu valsts valūtu. Turklāt regulas 3. panta 3. punktā ir norādīts: ja dalībvalsts ir paziņojusi par savu lēmumu paplašināt šīs regulas piemērošanu, attiecinot to uz savu valsts valūtu, tā var nolemt arī iekšzemes maksājumu, kas denominēts šīs dalībvalsts valūtā, uzskatīt par atbilstošu pārrobežu maksājumam, kas denominēts euro.

Komisija 2011. gada 26. maijā saņēma paziņojumu, ka Rumānijas valdība ir nolēmusi paplašināt regulas piemērošanu, attiecinot to uz maksājumiem Rumānijas lejās. Saskaņā ar 14. panta 1. punktu veiktā regulas piemērošana Rumānijas lejai stājas spēkā četrpadsmit dienas pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. No šīs dienas turpmāk pārrobežu maksājumiem Rumānijas lejās piemērojamā komisijas maksa būs tāda pati kā iekšzemes maksājumiem lejās.

Rumānijas iestādes ir nolēmušas arī, ka no 2012. gada 1. janvāra iekšzemes maksājumi, kas denominēti Rumānijas lejās, tiks uzskatīti par atbilstīgiem pārrobežu maksājumiem, kas denominēti lejās un euro. No šīs dienas turpmāk pārrobežu maksājumiem Rumānijas lejās un euro piemērojamā komisijas maksa būs tāda pati kā iekšzemes maksājumiem lejās.

---

(1)  OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.

---

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/21

---

Regulēto tirgu saraksts ar piezīmēm un valsts noteikumi, ar kuriem īsteno attiecīgās prasības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK

2011/C 209/13

Saskaņā ar 47. pantu direktīvā, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (Direktīva 2004/39/EK, OV L 145, 30.4.2004.), katra dalībvalsts var piešķirt “regulēta tirgus” statusu tirgiem, kas reģistrēti tās teritorijā un ir atbilstīgi tās noteikumiem.

Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunktā ir “regulēta tirgus” definīcija, un atbilstoši tai “regulēts tirgus” ir daudzpusēja sistēma, ko izmanto vai vada tirgus dalībnieks, kurš apvieno trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem vai veicina šādu interešu apvienošanu – sistēmā un atbilstoši tās nediskrecionāriem noteikumiem – tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuru tirdzniecība ir atļauta saskaņā ar tā noteikumiem un/vai sistēmām, un kam ir piešķirta atļauja, un kas pastāvīgi darbojas saskaņā ar III sadaļas noteikumiem Direktīvā 2004/39/EK.

Direktīvas 2004/39/EK 47. pants nosaka, ka katrai dalībvalstij ir jāizveido un jāatjaunina saraksts, kurā uzskaitīti regulētie tirgi, kurus tā ir atļāvusi. Šī informācija ir jādara zināma pārējām dalībvalstīm un Eiropas Komisijai. Saskaņā ar minēto pantu (Direktīvas 2004/39/EK 47. pants) Komisijai reizi gadā ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tai paziņoto regulēto tirgu saraksts. Pašreizējais saraksts ir sastādīts atbilstoši šai prasībai.

Pievienotajā sarakstā norādīti dažādu tirgu nosaukumi, kurus katras valsts kompetentās iestādes atzinušas par tādiem, kas atbilst regulēta tirgus definīcijai. Tajā norādīta arī iestāde, kas atbild par šo tirgu pārvaldību, kā arī kompetentā iestāde, kas atbild par tirgus darbības noteikumu pieņemšanu vai apstiprināšanu.

Tā kā piekļuves noteikumi vairs nav tik stingri, kā arī ņemot vērā to, ka specializēšanās pa tirdzniecības segmentiem kļūst arvien izteiktāka, regulēto tirgu sarakstā var būt arvien vairāk grozījumu, nekā tad, ja tiktu ievērota ieguldījumu pakalpojumu direktīva 93/22/EEK. Saskaņā ar 47. pantu direktīvā, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, Eiropas Komisijai ir jāpublicē un jāatjaunina regulēto tirgu sarakstu savā tīmekļa vietnē. Tādēļ Eiropas Komisija ir nolēmusi, ka papildus tam, ka saraksts reizi gadā tiek publicēts OV, tā izveidos šā saraksta atjauninātu variantu, kas būs pieejams tās oficiālajā tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid_en.htm). Šis saraksts tiks regulāri atjaunināts, pamatojoties uz dalībvalstu iestāžu iesniegto informāciju. Tās ir aicinātas arī turpmāk informēt Komisiju par visiem papildinājumiem vai svītrojumiem sarakstā, kur uzskaitīti regulētie tirgi, kuriem tā ir izcelsmes dalībvalsts.

| Valsts | Regulētā tirgus nosaukums | Regulētā tirgus organizētājs | Kompetentā iestāde, kas atbildīga par tirgus apstiprināšanu un uzraudzību |
| --- | --- | --- | --- |
| Austrija | 1. | Amtlicher Handel (regulēts tirgus) |

Valsts

Regulētā tirgus nosaukums

Regulētā tirgus organizētājs

Kompetentā iestāde, kas atbildīga par tirgus apstiprināšanu un uzraudzību

Austrija

1.

Amtlicher Handel (regulēts tirgus)

| 2. | Geregelter Freiverkehr (otrais regulētais tirgus) |
| --- | --- |

2.

Geregelter Freiverkehr (otrais regulētais tirgus)

| 1.–2. | Wiener Börse AG |
| --- | --- |

1.–2.

| 1.–2. | Finanzmarktaufsichtsbehörde (Finanšu tirgu uzraudzības iestāde) |
| --- | --- |

1.–2.

Finanzmarktaufsichtsbehörde (Finanšu tirgu uzraudzības iestāde)

Beļģija

| 1. | a) | Le marché «Euronext Brussels»/De „Euronext Brussels” markt, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Le marché «Euronext Brussels»/De „Euronext Brussels” markt,

| b) | Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels. |
| --- | --- |

b)

Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels.

| 1. | Euronext Brussels SA/NV. |
| --- | --- |

1.

| 1. | a) | Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de l’Autorité des services et marchés financiers (FSMA — Financial Services and Markets Authority).

  Erkenning: Minister van Financiën op advies van de Autoriteit voor Financiële Diensten en Markten (FSMA — Financial Services and Markets Authority). |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Reconnaissance: Ministre des Finances sur avis de l’Autorité des services et marchés financiers (FSMA — Financial Services and Markets Authority).

| b) | Surveillance: FSMA

  Toezicht: FSMA |
| --- | --- |

b)

Surveillance: FSMA

| 2. | Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Fonds des rentes/Rentenfonds. |
| --- | --- |

2.

| 2. | a) | Reconnaissance: Législateur (art. 144, §2 de la loi du 2.8.2002).

  Erkenning: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002). |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Reconnaissance: Législateur (art. 144, §2 de la loi du 2.8.2002).

| b) | Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la FSMA.

  Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de FSMA. |
| --- | --- |

b)

Surveillance: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la FSMA.

Bulgārija

| 1. | Официален пазар (regulēts tirgus) |
| --- | --- |

1.

Официален пазар (regulēts tirgus)

| 2. | Неофициален пазар (neregulēts tirgus) |
| --- | --- |

2.

Неофициален пазар (neregulēts tirgus)

Българска Фондова Борса — София АД (Bulgārijas birža – Sofia JSCo)

Комисия за финансов надзор (Finanšu uzraudzības komisija)

Kipra

Cyprus Stock Exchange (Kipras birža)

| 1. | Galvenais tirgus |
| --- | --- |

1.

Galvenais tirgus

| 2. | Paralēlais tirgus |
| --- | --- |

2.

Paralēlais tirgus

| 3. | Alternatīvais tirgus |
| --- | --- |

3.

Alternatīvais tirgus

| 4. | Obligāciju tirgus |
| --- | --- |

4.

Obligāciju tirgus

| 5. | Ieguldījumu uzņēmumu tirgi |
| --- | --- |

5.

Ieguldījumu uzņēmumu tirgi

| 6. | Lielo projektu tirgus |
| --- | --- |

6.

Lielo projektu tirgus

| 7. | Okeāna kuģniecības tirgus |
| --- | --- |

7.

Okeāna kuģniecības tirgus

| 1.–7. | Kipras birža |
| --- | --- |

1.–7.

Kipras birža

| 1.–7. | (Cyprus Securities and Exchange Commission) Kipras vērtspapīru un biržas darījumu iestāde |
| --- | --- |

1.–7.

(Cyprus Securities and Exchange Commission) Kipras vērtspapīru un biržas darījumu iestāde

Čehija

| 1. | Galvenais tirgus (Hlavni trh) |
| --- | --- |

1.

Galvenais tirgus (Hlavni trh)

| 1.–2. | Prāgas birža (Burza cenných papírů Praha, a.s.) |
| --- | --- |

1.–2.

Prāgas birža (Burza cenných papírů Praha, a.s.)

| 1.–5. | Čehijas Valsts banka |
| --- | --- |

1.–5.

Čehijas Valsts banka

| 2. | Brīvais tirgus (Volny trh) |
| --- | --- |

2.

Brīvais tirgus (Volny trh)

| 3. | Oficiālais tirgus |
| --- | --- |

3.

Oficiālais tirgus

| 3. | RM-SYSTEM, Čehijas birža (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s. – regulēto tirgu organizētājs.) |
| --- | --- |

3.

RM-SYSTEM, Čehijas birža (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s. – regulēto tirgu organizētājs.)

| 4. | Standartizētu nākotnes līgumu tirgus |
| --- | --- |

4.

Standartizētu nākotnes līgumu tirgus

| 4.–5. | Prāgas enerģijas birža (Energetická burza Praha) |
| --- | --- |

4.–5.

Prāgas enerģijas birža (Energetická burza Praha)

| 5. | Aktuāltirgus |
| --- | --- |

5.

Aktuāltirgus

Dānija

| 1. | NASDAQ OMX Copenhagen A/S






  — | akciju tirgus |
| --- | --- | --- |

1.

—

akciju tirgus

| — | obligāciju tirgus |
| --- | --- |

—

obligāciju tirgus

| — | atvasināto instrumentu tirgus |
| --- | --- |

—

atvasināto instrumentu tirgus

| 1. | Kopenhāgenas birža, AS |
| --- | --- |

1.

Kopenhāgenas birža, AS

Finanstilsynet (Dānijas finanšu uzraudzības iestāde)

| 2. | Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (Dānijas apstiprinātais tirgus, SIA. (DAMP)) (apstiprināts tirgus = regulāra tirdzniecība ar vērtspapīriem, kas pieņemti tirdzniecībai, taču nav iekļauti sarakstā) |
| --- | --- |

2.

Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (Dānijas apstiprinātais tirgus, SIA. (DAMP)) (apstiprināts tirgus = regulāra tirdzniecība ar vērtspapīriem, kas pieņemti tirdzniecībai, taču nav iekļauti sarakstā)

| 2. | Dānijas apstiprinātais tirgus, SIA. (DAMP) |
| --- | --- |

2.

Dānijas apstiprinātais tirgus, SIA. (DAMP)

Igaunija

| 1. | Väärtpaberibörs (Fondu birža)






  — | Põhinimekiri (galvenais saraksts) |
| --- | --- | --- |

1.

Väärtpaberibörs (Fondu birža)

—

Põhinimekiri (galvenais saraksts)

| — | Võlakirjade nimekiri (obligāciju saraksts) |
| --- | --- |

—

Võlakirjade nimekiri (obligāciju saraksts)

| — | Fondiosakute nimekri (fondu saraksts) |
| --- | --- |

—

Fondiosakute nimekri (fondu saraksts)

| 2. | Reguleeritud turg (regulēts tirgus)






  — | Lisanimekiri (otrais saraksts) |
| --- | --- | --- |

2.

Reguleeritud turg (regulēts tirgus)

—

Lisanimekiri (otrais saraksts)

NASDAQ OMX Tallinn AS (NASDAQ OMX Tallinn Ltd.)

Finantsinspektsioon (Igaunijas finanšu uzraudzības iestāde)

Somija

Arvopaperipörssi (Fondu birža)

| — | Pörssilista (oficiālais saraksts); |
| --- | --- |

—

Pörssilista (oficiālais saraksts);

| — | Pre-lista (pirmsbrokera saraksts) |
| --- | --- |

—

Pre-lista (pirmsbrokera saraksts)

| — | Muut arvopaperit -lista (citu vērtspapīru saraksts) |
| --- | --- |

—

Muut arvopaperit -lista (citu vērtspapīru saraksts)

NASDAQ OMX Helsinki Oy (NASDAQ OMX Helsinki Ltd.)

Apstiprināšana: Finanšu ministrija

Uzraudzība:

| — | noteikumu apstiprināšana: Finanšu ministrija |
| --- | --- |

—

noteikumu apstiprināšana: Finanšu ministrija

| — | atbilstības uzraudzība: Finanssivalvonta, Somijas finanšu uzraudzības iestāde |
| --- | --- |

—

atbilstības uzraudzība: Finanssivalvonta, Somijas finanšu uzraudzības iestāde

Francija

| 1. | Euronext Paris |
| --- | --- |

1.

| 2. | MATIF |
| --- | --- |

2.

| 3. | MONEP |
| --- | --- |

3.

| 4. | BlueNext |
| --- | --- |

4.

Euronext Paris (1.–4.)

Proposition de l’Autorité des marchés financiers (AMF).

Reconnaissance par le ministre chargé de l’économie (cf. article L.421-1 du code monétaire et financier).

Vācija

Börsenaufsichtsbehörden der Länder (federālo zemju biržas uzraudzības iestādes) un Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin).

Valsts iestādes:

| 1. | Börse Berlin (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

1.

| 1. | Börse Berlin AG. |
| --- | --- |

1.

| 1. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

1.

| 2. | Düsseldorfer Börse (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

2.

| 2. | Börse Düsseldorf AG. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf |
| --- | --- |

2.

| 3. | Frankfurter Wertpapierbörse (Regulierter Markt); |
| --- | --- |

3.

Frankfurter Wertpapierbörse (Regulierter Markt);

| 3. | Deutsche Börse AG. |
| --- | --- |

3.

| 3. un 4. | Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden |
| --- | --- |

3. un 4.

| 4. | Eurex Deutschland |
| --- | --- |

4.

| 4. | Eurex Frankfurt AG |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (Regulierter Markt, Startup market) |
| --- | --- |

5.

| 5. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

5.

| 5. | Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |

5.

| 6. | Niedersächsische Börse zu Hannover (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

6.

| 6. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

6.

| 6. | Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover |
| --- | --- |

6.

| 7. | Börse München (Regulierter Markt) |
| --- | --- |

7.

| 7. | Bayerische Börse AG |
| --- | --- |

7.

| 7. | Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München |
| --- | --- |

7.

| 8. | Baden-Württembergische Wertpapierbörse(Regulierter Markt) |
| --- | --- |

8.

| 8. | Börse-Stuttgart AG |
| --- | --- |

8.

| 8. | Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart |
| --- | --- |

8.

| 9. | European Energy Exchange |
| --- | --- |

9.

| 9. | European Energy Exchange AG, Leipzig |
| --- | --- |

9.

| 9. | Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tradegate Exchange |
| --- | --- |

10.

| 10. | Tradegate Exchange GmbH, Berlin |
| --- | --- |

10.

| 10. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

10.

Grieķija

| 1. | Atēnu birža






  — | Vērtspapīru tirgus |
| --- | --- | --- |

1.

Atēnu birža

—

Vērtspapīru tirgus

| — | Atvasināto instrumentu tirgus |
| --- | --- |

—

Atvasināto instrumentu tirgus

| 1. | Atēnu birža |
| --- | --- |

1.

Atēnu birža

| 1. | Grieķijas kapitāla tirgus komisija (HCMC) |
| --- | --- |

1.

Grieķijas kapitāla tirgus komisija (HCMC)

| 2. | Sekundāro vērtspapīru elektroniskais tirgus (HDAT- parāda instrumentu tirgus) |
| --- | --- |

2.

Sekundāro vērtspapīru elektroniskais tirgus (HDAT- parāda instrumentu tirgus)

| 2. | Grieķijas Banka |
| --- | --- |

2.

Grieķijas Banka

| 2. | Grieķijas kapitāla tirgus komisija (HCMC) |
| --- | --- |

2.

Grieķijas kapitāla tirgus komisija (HCMC)

Ungārija

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Budapeštas birža)

| — | Részvényszekció (akciju nodaļa) |
| --- | --- |

—

Részvényszekció (akciju nodaļa)

| — | Hitelpapír szekció (parāda vērtspapīru nodaļa) |
| --- | --- |

—

Hitelpapír szekció (parāda vērtspapīru nodaļa)

| — | Származékos szekció (atvasināto instrumentu nodaļa) |
| --- | --- |

—

Származékos szekció (atvasināto instrumentu nodaļa)

| — | Áru szekció (preču nodaļa) |
| --- | --- |

—

Áru szekció (preču nodaļa)

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Budapeštas birža)

Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (Ungārijas finanšu uzraudzības iestāde)

Īrija

Īrijas Vērtspapīru biržas oficiālais saraksts

Īrijas Vērtspapīru birža

Central Bank of Ireland (Īrijas Centrālā banka) apstiprina “regulētos tirgus” (izņemot noteikumus par iekļaušanu sarakstā) un uzrauga tirgus dalībnieka atbilstību direktīvas prasībām

Itālija

| 1. | Elektroniskais akciju tirgus (MTA) |
| --- | --- |

1.

Elektroniskais akciju tirgus (MTA)

| 2. | Elektroniskais obligāciju tirgus (MOT) |
| --- | --- |

2.

Elektroniskais obligāciju tirgus (MOT)

| 3. | Atklātie elektroniskie fondi un ETC tirgus (ETF-plus) |
| --- | --- |

3.

Atklātie elektroniskie fondi un ETC tirgus (ETF-plus)

| 4. | Atvasināto vērtspapīru elektroniskais tirgus (SeDeX) |
| --- | --- |

4.

Atvasināto vērtspapīru elektroniskais tirgus (SeDeX)

| 5. | Elektroniskais ieguldījumu instrumentu tirgus (MIV) |
| --- | --- |

5.

Elektroniskais ieguldījumu instrumentu tirgus (MIV)

| 6. | Itālijas atvasināto instrumentu tirgus tirdzniecībai ar tādiem finanšu instrumentiem, kas minēti Konsolidētā Finanšu likuma 1. panta 2. punkta f) apakšpunktā (IDEM) |
| --- | --- |

6.

Itālijas atvasināto instrumentu tirgus tirdzniecībai ar tādiem finanšu instrumentiem, kas minēti Konsolidētā Finanšu likuma 1. panta 2. punkta f) apakšpunktā (IDEM)

| 1.–6. | Borsa Italiana SpA. |
| --- | --- |

1.–6.

CONSOB apstiprina sabiedrības, kas pārvalda tirgus, un apstiprina to statūtus un noteikumus.

Par valsts vērtspapīru vairumtirgu atbildīgajai iestādei atļauju izsniedz Ekonomikas un finanšu ministrija, ņemot vērā CONSOB un Banca d’Italia atzinumu

| 7. | Itālijas un ārvalstu valdības obligāciju tirdzniecības vairumtirgus (MTS) |
| --- | --- |

7.

Itālijas un ārvalstu valdības obligāciju tirdzniecības vairumtirgus (MTS)

| 8. | Tādu vērtspapīru, kuri nav valdības obligācijas, kā arī ar tādu vērtspapīru, kurus izdevušas starptautiskas organizācijas ar valdības līdzdalību, tirdzniecība vairumā (MTS Corporate) |
| --- | --- |

8.

Tādu vērtspapīru, kuri nav valdības obligācijas, kā arī ar tādu vērtspapīru, kurus izdevušas starptautiskas organizācijas ar valdības līdzdalību, tirdzniecība vairumā (MTS Corporate)

| 9. | Valdības oglibāciju vairumtirdzniecība tiešsaistē (BondVision) |
| --- | --- |

9.

Valdības oglibāciju vairumtirdzniecība tiešsaistē (BondVision)

| 7.–9. | Società per il Mercato dei Titoli di Stato — MTS SpA. |
| --- | --- |

7.–9.

Latvija

Rīgas NASDAQ OMX

| — | Galvenais saraksts |
| --- | --- |

—

Galvenais saraksts

| — | Parāda vērtspapīru saraksts |
| --- | --- |

—

Parāda vērtspapīru saraksts

| — | Otrais saraksts |
| --- | --- |

—

Otrais saraksts

| — | Ieguldījumu fondu saraksts |
| --- | --- |

—

Ieguldījumu fondu saraksts

AS NASDAQ OMX Riga

Finanšu un kapitāla tirgus komisija

Lietuva

Viļņas Nasdaq OMX

| — | Viļņas Nasdaq OMX galvenais saraksts |
| --- | --- |

—

Viļņas Nasdaq OMX galvenais saraksts

| — | Viļņas Nasdaq OMX otrais saraksts |
| --- | --- |

—

Viļņas Nasdaq OMX otrais saraksts

| — | Viļņas Nasdaq OMX parāda vērtspapīru saraksts |
| --- | --- |

—

Viļņas Nasdaq OMX parāda vērtspapīru saraksts

| — | Viļņas Nasdaq OMX fondu saraksts |
| --- | --- |

—

Viļņas Nasdaq OMX fondu saraksts

Nasdaq OMX Vilnius

Lietuvas Vērtspapīru komisija

Luksemburga

Bourse de Luxembourg

Société de la Bourse de Luxembourg SA

Commission de surveillance du Secteur Financier

Malta

Maltas Fondu birža

Maltas Fondu birža

Maltas finanšu pakalpojumu iestāde

Nīderlande

| 1. | a) | Euronext Amsterdamas naudas tirgus






  — | NYSE Liffe Amsterdam |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

Euronext Amsterdamas naudas tirgus

—

NYSE Liffe Amsterdam

| b) | Euronext Amsterdam atvasināto instrumentu tirgus






  — | NYSE Euronext Amsterdam |
| --- | --- | --- |

b)

Euronext Amsterdam atvasināto instrumentu tirgus

—

NYSE Euronext Amsterdam

| 1. | NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, en Euronext Amsterdam NV |
| --- | --- |

1.

| 1.–2. | Finanšu ministrs piešķir atļauju pēc apspriešanās ar Nīderlandes Finanšu tirgu pārvaldi.
  Uzraudzību veic Nīderlandes Finanšu tirgu pārvalde |
| --- | --- |

1.–2.

Finanšu ministrs piešķir atļauju pēc apspriešanās ar Nīderlandes Finanšu tirgu pārvaldi.

Uzraudzību veic Nīderlandes Finanšu tirgu pārvalde

| 2. | Endex |
| --- | --- |

2.

| 2. | APX-ENDEX Derivatives B.V. |
| --- | --- |

2.

Polija

| 1. | Rynek podstawowy (galvenais tirgus) |
| --- | --- |

1.

Rynek podstawowy (galvenais tirgus)

| 1. un 2. | Giełda Papierów Wartościowych w Warszawie SA (Warsaw Stock Exchange) |
| --- | --- |

1. un 2.

| 1.–3. | Komisja Nadzoru Finansowego (Polijas Finanšu uzraudzības iestāde) |
| --- | --- |

1.–3.

Komisja Nadzoru Finansowego (Polijas Finanšu uzraudzības iestāde)

| 2. | Rynek równoległy (paralēlais tirgus) |
| --- | --- |

2.

Rynek równoległy (paralēlais tirgus)

| 3. | Regulowany Rynek Pozagieldowy (regulētais ārpusbiržas tirgus) |
| --- | --- |

3.

Regulowany Rynek Pozagieldowy (regulētais ārpusbiržas tirgus)

| 3. | BondSpot SA |
| --- | --- |

3.

Portugāle

| 1. | Eurolist by Euronext Lisbon (Oficiālā saraksta tirgus) |
| --- | --- |

1.

Eurolist by Euronext Lisbon (Oficiālā saraksta tirgus)

| 1.–2 | Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, SA |
| --- | --- |

1.–2

Pēc Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (CMVM, atbildīga par tirgus regulēšanu un uzraudzību) priekšlikuma Finanšu ministrija apstiprina tirgus

| 2. | Mercado de Futuros e Opções (standartizētu nākotnes līgumu un iespēju līgumu tirgus) |
| --- | --- |

2.

Mercado de Futuros e Opções (standartizētu nākotnes līgumu un iespēju līgumu tirgus)

| 3. | MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (specializētais valsts parāda tirgus) |
| --- | --- |

3.

MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (specializētais valsts parāda tirgus)

| 3. | MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, SA |
| --- | --- |

3.

| 4. | MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. (Enerģijas tirgus) |
| --- | --- |

4.

MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. (Enerģijas tirgus)

| 4. | OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP). |
| --- | --- |

4.

OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP).

Rumānija

| 1. | Piața reglementată (Regulētais Spot tirgus – BVB) |
| --- | --- |

1.

Piața reglementată (Regulētais Spot tirgus – BVB)

| 1. un 2. | S.C. Bursa de Valori București SA (Bukarestes birža SA) |
| --- | --- |

1. un 2.

S.C. Bursa de Valori București SA (Bukarestes birža SA)

| 1.–4. | Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Rumānijas valsts vērtspapīru komisija) |
| --- | --- |

1.–4.

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Rumānijas valsts vērtspapīru komisija)

| 2. | Piața reglementată la termen (Regulētais atvasināto instrumentu tirgus – BVB) |
| --- | --- |

2.

Piața reglementată la termen (Regulētais atvasināto instrumentu tirgus – BVB)

| 3. | Piața reglementată (Regulētais atvasināto instrumentu tirgus – SIBEX) |
| --- | --- |

3.

Piața reglementată (Regulētais atvasināto instrumentu tirgus – SIBEX)

| 3. un 4. | S.C. SIBEX-Sibiu Stock Exchange SA |
| --- | --- |

3. un 4.

| 4. | Piața reglementată la vedere (Regulētais Spot tirgus SIBEX) |
| --- | --- |

4.

Piața reglementată la vedere (Regulētais Spot tirgus SIBEX)

Slovākija

| 1. | Sarakstā iekļauto vērtspapīru tirgus






  — | Galvenais tirgus |
| --- | --- | --- |

1.

Sarakstā iekļauto vērtspapīru tirgus

—

Galvenais tirgus

| — | Paralēlais tirgus |
| --- | --- |

—

Paralēlais tirgus

| 2. | Regulēts brīvais tirgus |
| --- | --- |

2.

Regulēts brīvais tirgus

Bratislavas birža

Slovākijas Valsts Banka

Slovēnija

Ļubļanas fondu biržas regulēts tirgus (Borzni trg)

Ljubljanska borza (Ļubļanas birža)

Vērtspapīru tirgus aģentūra (Agencija za trg vrednostnih papirjev)

Spānija

| A. | Bolsas de Valores (visos ietverts pirmais un otrais tirgus segments) |
| --- | --- |

A.

Bolsas de Valores (visos ietverts pirmais un otrais tirgus segments)

CNMV (Comisión Nacional del Mercado de Valores) Banco de España ir atbildīga par valsts parāda tirgu

| 1. | Bolsa de Valores de Barcelona; |
| --- | --- |

1.

| A1. | Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona SA |
| --- | --- |

A1.

| 2. | Bolsa de Valores de Bilbao; |
| --- | --- |

2.

| A2. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao SA |
| --- | --- |

A2.

| 3. | Bolsa de Valores de Madrid; |
| --- | --- |

3.

| A3. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid SA |
| --- | --- |

A3.

| 4. | Bolsa de valores de Valencia. |
| --- | --- |

4.

| A4. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. SA |
| --- | --- |

A4.

| B. | Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados |
| --- | --- |

B.

| 1. | MEFF Renta Fija; |
| --- | --- |

1.

| B1. | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija SA |
| --- | --- |

B1.

| 2. | MEFF Renta Variable. |
| --- | --- |

2.

| B2. | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de Renta Variable S.A.U |
| --- | --- |

B2.

| C. | Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva |
| --- | --- |

C.

| C. | (MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, SA |
| --- | --- |

C.

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

| E. | Mercados de Deuda Pública en Anotaciones |
| --- | --- |

E.

| E. | Banco de España |
| --- | --- |

E.

Zviedrija

| 1. | Nasdaq OMX Stockholm






  — | akciju un tām līdzvērtīgu finanšu instrumentu regulētais tirgus |
| --- | --- | --- |

1.

—

akciju un tām līdzvērtīgu finanšu instrumentu regulētais tirgus

| — | atvasināto finanšu instrumentu regulētais tirgus |
| --- | --- |

—

atvasināto finanšu instrumentu regulētais tirgus

| — | obligāciju un tām līdzvērtīgu finanšu instrumentu regulētais tirgus |
| --- | --- |

—

obligāciju un tām līdzvērtīgu finanšu instrumentu regulētais tirgus

| 1. | NASDAQ OMX Stockholm AB |
| --- | --- |

1.

Finansinspektionen (finanšu uzraudzības iestāde)

| 2. | Nordic Growth Market NGM






  — | akciju un tām līdzvērtīgu finanšu instrumentu regulētais tirgus |
| --- | --- | --- |

2.

—

akciju un tām līdzvērtīgu finanšu instrumentu regulētais tirgus

| — | citu veidu finanšu instrumentu, izņemot akciju un tām līdzvērtīgu finanšu instrumentu, regulētais tirgus |
| --- | --- |

—

citu veidu finanšu instrumentu, izņemot akciju un tām līdzvērtīgu finanšu instrumentu, regulētais tirgus

| 2. | Nordic Growth Market NGM AB |
| --- | --- |

2.

| 3. | Burgundy






  — | garantiju, sertifikātu, strukturētu produktu un fondu daļu regulētais tirgus |
| --- | --- | --- |

3.

—

garantiju, sertifikātu, strukturētu produktu un fondu daļu regulētais tirgus

| 3. | Burgundy AB |
| --- | --- |

3.

Apvienotā Karaliste

| 1. | EDX |
| --- | --- |

1.

| 1. | EDX London Limited |
| --- | --- |

1.

| 1.–7. | Finanšu pakalpojumu iestāde |
| --- | --- |

1.–7.

Finanšu pakalpojumu iestāde

| 2. | PLUS Stock Exchange |
| --- | --- |

2.

| 2. | PLUS Markets Group plc |
| --- | --- |

2.

| 3. | The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE) |
| --- | --- |

3.

| 3. un 4. | LIFFE Administration and Management |
| --- | --- |

3. un 4.

| 4. | NYSE Euronext London |
| --- | --- |

4.

| 5. | The London Metal Exchange (Londonas metālu birža) |
| --- | --- |

5.

The London Metal Exchange (Londonas metālu birža)

| 5. | The London Metal Exchange Limited |
| --- | --- |

5.

| 6. | Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe |
| --- | --- |

6.

| 6. | ICE Futures Europe |
| --- | --- |

6.

| 7. | London Stock Exchange — (Londonas birža – regulēts tirgus) |
| --- | --- |

7.

London Stock Exchange — (Londonas birža – regulēts tirgus)

| 7. | London Stock Exchange plc |
| --- | --- |

7.

Islande

Nasdaq OMX Iceland hf.

| — | regulētais akciju un obligāciju tirgus |
| --- | --- |

—

regulētais akciju un obligāciju tirgus

Nasdaq OMX Iceland hf.

Fjármálaeftirlitið (Finanšu uzraudzības iestāde)

Lihtenšteina

N.A.

N.A.

N.A.

Norvēģija

| 1. | Oslo Fondu birža (oficiālais saraksts)






  — | Akciju tirgus |
| --- | --- | --- |

1.

Oslo Fondu birža (oficiālais saraksts)

—

Akciju tirgus

| — | Atvasināto instrumentu (finanšu) tirgus |
| --- | --- |

—

Atvasināto instrumentu (finanšu) tirgus

| — | Obligāciju tirgus |
| --- | --- |

—

Obligāciju tirgus

| 1. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

1.

Finanstilsynet (Norvēģijas Finanšu uzraudzības iestāde)

| 2. | Oslo Axess






  — | Akciju tirgus |
| --- | --- | --- |

2.

—

Akciju tirgus

| 2. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nasdaq OMX Commodities Europe (agrākais Nord Pool) (oficiālais saraksts)






  — | Atvasināto instrumentu (preču) tirgus |
| --- | --- | --- |

3.

Nasdaq OMX Commodities Europe (agrākais Nord Pool) (oficiālais saraksts)

—

Atvasināto instrumentu (preču) tirgus

| 3. | Nasdaq OMX Oslo ASA (former Nord Pool ASA) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fish Pool






  — | Atvasināto instrumentu (preču) tirgus |
| --- | --- | --- |

4.

—

Atvasināto instrumentu (preču) tirgus

| 4. | Fish Pool ASA |
| --- | --- |

4.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 15.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 209/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 209/29

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 209/14

| 1. | Komisija 2011. gada 11. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums Bain Capital Investors, LLC (“Bain Capital Investors”) un uzņēmums Hellman & Friedman Corporate Investors VII, Ltd vai ar to saistītie uzņēmumi (kopā ar saistītajiem un paralēlajiem fondiem un fondu daļām –, HFCP VII) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumiem Securitas Direct AB un ESML SD Iberia Holding, S.L.U. un to meitasuzņēmumiem (“Securitas Direct”), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 11. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums Bain Capital Investors, LLC (“Bain Capital Investors”) un uzņēmums Hellman & Friedman Corporate Investors VII, Ltd vai ar to saistītie uzņēmumi (kopā ar saistītajiem un paralēlajiem fondiem un fondu daļām –, HFCP VII) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumiem Securitas Direct AB un ESML SD Iberia Holding, S.L.U. un to meitasuzņēmumiem (“Securitas Direct”), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Bain Capital Investors: privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Bain Capital Investors: privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība,

| — | HFCP VII: privātkapitāla fonds, |
| --- | --- |

—

HFCP VII: privātkapitāla fonds,

| — | Securitas Direct: drošības pakalpojumu sniegšana. |
| --- | --- |

—

Securitas Direct: drošības pakalpojumu sniegšana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6324 – Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---