# Úřední věstník C 188/2011

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2011.188.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 188 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5428. června 2011 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2011.188.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 188

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5428. června 2011

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | OLAF |
| 2011/C 188/01 | Zpráva o činnosti dozorčího výboru OLAF (červen 2009–prosinec 2010) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

OLAF

2011/C 188/01

Zpráva o činnosti dozorčího výboru OLAF (červen 2009–prosinec 2010)

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

OLAF

| 28.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 188/1

---

Zpráva o činnosti dozorčího výboru OLAF

červen 2009–prosinec 2010

2011/C 188/01

Členové dozorčího výboru OLAF

| | Peter STRÖMBERG

  Předseda
  Ředitel dozorčí rady veřejných auditorů, Švédsko |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Předseda

Ředitel dozorčí rady veřejných auditorů, Švédsko

| | Kálmán GYÖRGYI

  Nejvyšší státní zástupce Maďarské republiky (v důchodu), Maďarsko |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Nejvyšší státní zástupce Maďarské republiky (v důchodu), Maďarsko

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  Státní zástupce u Nejvyššího soudu, Španělsko |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Státní zástupce u Nejvyššího soudu, Španělsko

| | Diemut R. THEATO

  Bývalý poslanec Evropského parlamentu,
  Bývalý předseda výboru pro kontrolu rozpočtu, Německo |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Bývalý poslanec Evropského parlamentu,

Bývalý předseda výboru pro kontrolu rozpočtu, Německo

| | Rosalind WRIGHTOVÁ

  Předsedkyně poradního výboru pro boj proti podvodům, Spojené království |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHTOVÁ

Předsedkyně poradního výboru pro boj proti podvodům, Spojené království

OBSAH

PŘEDMLUVA PŘEDSEDY KE ZPRÁVĚ O ČINNOSTI DOZORČÍHO VÝBORU

| 1 | ÚVOD |
| --- | --- |

1

| 2 | METODY PRÁCE DOZORČÍHO VÝBORU |
| --- | --- |

2

| 2.1 | Schůze |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Zpravodajové a stanoviska |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sekretariát |
| --- | --- |

2.3

| 3 | VYŠETŘOVACÍ FUNKCE OLAF |
| --- | --- |

3

| 3.1 | Kontrola vyšetřovací funkce OLAF |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Zajištění nezávislosti generálního ředitele OLAF |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Kontrola délky vyšetřování OLAF |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Doporučení orgánům EU |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Případy vyžadující předání informací vnitrostátním soudním orgánům: účinek rozsudku Soudu prvního stupně ve věci T-48/05 |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Nové metody práce |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.2 | Opatření v návaznosti na stanovisko dozorčího výboru č. 5/2008 ohledně provádění politiky „de minimis“ úřadem OLAF |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pravidelná kontrola z podnětu dozorčího výboru |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Plánování a strategické zaměření vyšetřování |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Uplatňování základních práv a procesních záruk ve vyšetřováních prováděných úřadem OLAF |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.4 | Procesní pravidla pro vyšetřování OLAF a příručka operačních postupů OLAF |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Administrativní uspořádání, rozpočet a personální politika v souvislosti s vyšetřovací funkcí OLAF |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Administrativní uspořádání a personální politika |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Rozpočet |
| --- | --- |

3.5.2

| 4 | VZTAHY S OLAF, ORGÁNY EU, PARTNERY OLAF A ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Vztahy s OLAF |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vztahy s orgány EU |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Vztahy s Evropskou komisí, Evropským parlamentem a Radou Evropské unie |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Vztahy s Evropským účetním dvorem |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Příspěvek k úvahám o reformě OLAF |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.3 | Výběrové řízení na místo generálního ředitele OLAF |
| --- | --- |

4.3

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| PŘÍLOHA 1 | Kalendář schůzí dozorčího výboru |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 1

| PŘÍLOHA 2 | Stanovisko č. 1/2010, Předběžný návrh rozpočtu OLAF na rok 2011 |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 2

| PŘÍLOHA 3 | Stanovisko č. 2/2010, Stanovisko ke jmenování generálního ředitele úřadu OLAF |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 3

| PŘÍLOHA 4 | Stanovisko č. 3/2010, K diskusnímu dokumentu o reformě |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 4

| PŘÍLOHA 5 | Stanovisko č. 4/2010, Plánování vyšetřování |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 5

| PŘÍLOHA 6 | Stanovisko č. 5/2010, Dodržování základních práv a procesních záruk při vyšetřováních, které OLAF provádí |
| --- | --- |

PŘÍLOHA 6

PŘEDMLUVA PŘEDSEDY KE ZPRÁVĚ O ČINNOSTI DOZORČÍHO VÝBORU

Tato zpráva o činnosti, která je čtvrtou svého druhu předloženou tímto výborem, se týká období od června 2009 do prosince 2010, období hluboce poznamenaného smrtí pan Franze-Hermanna Brünera na začátku ledna 2010. Když organizace nečekaně přijde o svého vedoucího představitele za tak smutných okolností, má to hluboký dopad na její práci na všech úrovních. S uspokojením jsme zaznamenali, že OLAF pokračoval ve své práci jako obvykle, což byl nejlepší způsob, jak uctít památku pana Brünera.

Během tohoto období se na OLAF zaměřila řada různých iniciativ usilujících o změny. Jednou z nich je postup vedoucí k jmenování nového generálního ředitele OLAF, který byl zahájen v dubnu letošního roku, kdy bylo zveřejněno oficiální oznámení o volném pracovním místu. Dozorčí výbor se na tomto řízení úzce podílel a vydal své stanovisko dne 23. září 2010. Pan Giovanni Kessler byl nakonec jmenován Komisí dne 14. prosince. Dozorčí výbor vítá jmenování pana Giovanniho Kesslera a těší se na úzkou a plodnou spolupráci s ním.

Dalším projektem usilujícím o změny je navrhovaná reforma nařízení (ES) č. 1073/1999. Dozorčí výbor při několika příležitostech vyjádřil své stanovisko k různým aspektům tohoto návrhu, jak se v průběhu času vyvinul – naposledy ve svém stanovisku k diskusnímu dokumentu vydanému komisařem Šemetou před několika měsíci. Dozorčí výbor je do této debaty hluboce zapojen, a to zejména proto, že její výsledek bude mít přímý dopad na práci a postavení výboru, ale také – což je nejdůležitější – kvůli okamžitému účinku, který to bude mít na způsob, jakým OLAF funguje. Nejdůležitější prioritou výboru vždy bylo a bude posilování vyšetřovacích pravomocí OLAF a jeho nezávislosti při vyšetřování.

Dozorčí výbor zajišťuje nezávislost OLAF tím, že pravidelně kontroluje jeho vyšetřovací funkce a pomáhá generálnímu řediteli v plnění jeho povinností. Tomuto úkolu se věnuje již déle než pět let. Výbor představuje souhrn kolektivních zkušeností s vedením státních orgánů, jakož i politických orgánů v oblasti vedení, řízení a provádění trestněprávních a správních vyšetřování. Dozorčí výbor z těchto zkušeností vychází a zakládá svá formální stanoviska a názory na třech stejně důležitých základních pravidlech.

Prvním z nich je vždy se vrátit ke zdroji informací, tzn. k vlastnímu spisu případu, systému řízení případů, různým zprávám vypracovaným úřadem OLAF v přípravné fázi před zahájením vyšetřování a zprávám sestaveným úřadem OLAF pro výbor (jako jsou například devítiměsíční zprávy).

Druhým pravidlem je absolutní nezávislost výboru, jakož i jeho jednotlivých členů.

Třetím pravidlem, které je odvozeno z vlastních zkušeností členů, je respektování nezávislosti OLAF a pevné odhodlání neovlivňovat probíhající vyšetřování, a to i při studiu spisů a materiálů jednotlivých případů vztahujících se k probíhajícím vyšetřováním.

Rád bych jménem svým i jménem výboru vyjádřil upřímnou vděčnost sekretariátu dozorčího výboru, bez jehož vynikající práce by žádná činnost ve výboru nebyla možná.

1   ÚVOD

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 (1) stanoví, že úlohou dozorčího výboru OLAF je posilovat a zaručit nezávislost OLAF, jakož i pomáhat generálnímu řediteli v plnění jeho povinností. Dozorčí výbor je povinen každoročně podávat zprávy o své činnosti příslušným orgánům. Během období, jehož se týká tato zpráva, přijal dozorčí výbor pět stanovisek, která byla zaslána příslušným orgánům a generálnímu řediteli OLAF a která jsou připojena k této zprávě.

V období, jehož se týká tato zpráva, byl předsedou dozorčího výboru nejprve pan Luis López Sanz-Aranguez, a to až do listopadu 2009, kdy jej vystřídal pan Peter Strömberg. Mandát pana Strömberga byl v listopadu 2010 prodloužen o další rok.

Je důležité si uvědomit, že od smrti pana Brünera dne 9. ledna 2010 fungoval OLAF bez generálního ředitele jmenovaného postupem ad hoc stanoveným v nařízení (ES) č. 1073/1999.

V průběhu roku 2010, během čekání na jmenování nového generálního ředitele, byla přítomnost dozorčího výboru a podpora z jeho strany zvláště důležitá pro pokračování práce OLAF.

V dubnu 2010 zahájila Evropská komise řízení pro přijetí nového generálního ředitele úřadu. Toto řízení bylo završeno jmenováním pana Giovanniho Kesslera dne 14. prosince 2010. Dozorčí výbor se těší na úzkou a plodnou spolupráci s budoucím generálním ředitelem OLAF.

Dozorčí výbor doufá, že tato zpráva kromě toho, že shrnuje loňskou činnost, pomůže nastupujícímu generálnímu řediteli jak při rozboru současných výzev, kterým tento orgán čelí, tak i při vymezení hlavního směru politiky OLAF za účelem ochrany finančních zájmů EU.

Nastupující generální ředitel bude muset čelit mnoha výzvám ve snaze posílit efektivitu OLAF a zajistit, aby OLAF věnoval veškeré své úsilí cílenějšímu boji proti podvodům. Z výzev, jimž nový generální ředitel OLAF čelí, chce dozorčí výbor zdůraznit nutnost zkrátit délku vyšetřování OLAF a zavést nezbytné změny v organizaci, které mají zajistit, aby omezené zdroje, jež jsou k dispozici, byly využívány co nejlépe a sloužily k plnění nejdůležitějších vyšetřovacích úkolů OLAF. Jedním z cílů této zprávy je poskytnout nastupujícímu generálnímu řediteli některé návrhy, jak zlepšit zaměření jednotlivých vyšetřování a zkrátit jejich trvání.

2   METODY PRÁCE DOZORČÍHO VÝBORU

2.1   
  Schůze

Dozorčí výbor uspořádal v Bruselu 16 plenárních schůzí (2). Zápisy z těchto schůzí jsou k dispozici OLAF a Evropské komisi, Evropskému parlamentu a Radě Evropské unie v zájmu transparentnosti a s cílem poskytovat jim pravidelné informace o činnosti dozorčího výboru.

Stejně jako v období, jehož se týkala předchozí zpráva, si dozorčí výbor i nadále zval na své schůze generálního ředitele OLAF nebo úřadujícího generálního ředitele a řadu pracovníků OLAF. Tyto schůze byly pro OLAF příležitostí informovat dozorčí výbor o veškerých záležitostech, jež jsou pro práci dozorčího výboru důležité, a rovněž dávaly dozorčímu výboru možnost, aby informoval OLAF o své vlastní práci. V období, jehož se týká tato zpráva, se na schůzích dozorčího výboru kromě pravidelných návštěv zaměstnanců oddělení soudního a právního poradenství OLAF, jejichž účelem bylo představit případy předané vnitrostátním soudním orgánům, aktivně debatovalo s generálním ředitelem a vedoucími pracovníky OLAF o řadě široce pojatých oblastí. Dozorčí výbor se zaměřil především na operativní aspekty práce OLAF, a to zejména v souvislosti s opatřeními, která se přijímají v návaznosti na stanoviska dozorčího výboru v oblasti ročního plánu řízení OLAF, návrhů rozpočtu, devítiměsíčních zpráv a personální politiky OLAF. Proběhly debaty s generálním ředitelem OLAF, panem Brünerem, o návrhu Komise externalizovat OLAF a došlo rovněž k neformální výměně názorů na téma koordinace mezi OLAF a mezinárodními organizacemi. Navíc proběhly prezentace a debaty ohledně každodenních prvků práce OLAF, jako je například proces registrace a skladování dokumentů OLAF útvary Komise, a ohledně přístupu OLAF k údajům, které mají v držení orgány EU. Dozorčí výbor potěšila důkladná prezentace OLAF ohledně zvlášť složitého a významného případu přeshraničních podvodů a přehled praktických kroků, které byly podniknuty za účelem přizpůsobení vyšetřovacích postupů OLAF s ohledem na získané zkušenosti (viz bod 3.1.5 níže).

2.2   
  Zpravodajové a stanoviska

Během referenčního období přijal dozorčí výbor pět stanovisek (viz přílohy). Pokračovalo se v praxi jmenování zpravodajů (3) s cílem zvýšit efektivitu přípravy a následných činností týkajících se zvláštních bodů, kterým dozorčí výbor věnuje pozornost. K hlavním oblastem činnosti dozorčího výboru v tomto období patřila příprava stanoviska k rozpočtu, stanoviska k diskusnímu dokumentu o reformě nařízení (ES) č. 1073/1999, stanoviska ohledně plánování vyšetřování, stanoviska ohledně uplatňování základních práv a procesních záruk při vyšetřováních OLAF, jakož i stanoviska k návrhu na jmenování generálního ředitele OLAF.

2.3   
  Sekretariát

Povinnosti sekretariátu dozorčího výboru jsou uvedeny v jednacím řádu dozorčího výboru (4), který stanoví, že jeho úloha spočívá v tom, že napomáhá dozorčímu výboru při výkonu všech úkolů, přispívá k jejich plnění a zajišťuje, aby byl dozorčí výbor schopen plnit svůj právní mandát naprosto nezávisle.

V průběhu tohoto období bylo po zveřejnění oznámení o volném místu vedoucího sekretariátu, které se uvolnilo v červenci 2009, dohodnuto s panem Brünerem, že do uvedené funkce nebude nikdo jmenován bez souhlasu dozorčího výboru. Po výběrovém řízení úřadující generální ředitel OLAF jakožto orgán oprávněný ke jmenování ve shodě s dozorčím výborem jmenoval paní Isabelle Jegouzo do funkce vedoucí sekretariátu dozorčího výboru. Své funkce se ujala dne 16. června 2010.

V listopadu 2009 odešel jeden člen sekretariátu dozorčího výboru a v únoru 2010 se k týmu připojil nový úředník. V současnosti zůstává jedno pracovní místo volné a mělo by být co nejdříve obsazeno.

Jak tomu bylo až dosud, jmenování pracovníků sekretariátu dozorčího výboru by mělo vždy probíhat ve shodě s dozorčím výborem, což zajišťuje naprostou nezávislost dozorčího výboru při plnění jeho povinností. Nezbytné zapojení dozorčího výboru v rámci náboru nových pracovníků akceptovaly OLAF i Komise.

Dozorčí výbor se rovněž domnívá, že by se měl podílet na každoročním hodnocení pracovníků sekretariátu, jelikož sekretariát pracuje pod jeho přímým vedením.

3   VYŠETŘOVACÍ FUNKCE OLAF

3.1   
  Kontrola vyšetřovací funkce OLAF

3.1.1   Zajištění nezávislosti generálního ředitele OLAF

Hlavní funkcí dozorčího výboru je kontrolovat uplatňování vyšetřovací funkce OLAF s cílem zajistit, aby nebyla ohrožena jeho nezávislost. V této souvislosti je nanejvýš důležité zaručit dodržování statutu generálního ředitele.

Po smrti pana Brünera Evropská komise ve svém rozhodnutí ze dne 13. ledna 2010 předpokládala, že funkci úřadujícího generálního ředitele automaticky převezme pan Nicholas Ilett, který byl na základě rozhodnutí Komise z července 2005 zástupcem generálního ředitele. V návaznosti na toto rozhodnutí proběhla intenzivní debata mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí. V této souvislosti dne 14. ledna 2010 předseda výboru zaslal místopředsedovi Kallasovi dopis, jehož kopii obdržely Evropský parlament a Rada, ve kterém uvedl:

„Dozorčí výbor je toho názoru, že aby každodenní provoz OLAF v přechodném období, a zejména zahajování, vedení a ukončování případů vyšetřování OLAF probíhaly zcela nezávisle, je velmi důležité, aby konečná pravomoc úřadu nebyla při výkonu jeho kompetencí nijak omezena.

S ohledem na to se dozorčí výbor domnívá, že osoba, která zastává úlohu úřadujícího generálního ředitele během přechodného období, by tak měla činit se souhlasem Evropského parlamentu, Rady a Komise. Tato osoba by měla mít veškerou potřebnou zákonnou pravomoc a nezávislost.“

Dozorčí výbor se domnívá, že je důležité, aby v čele úřadu stála osoba podporovaná všemi příslušnými orgány a jmenovaná na základě jejich vzájemné shody. To je důležité pro podporu každodenní práce OLAF.

3.1.2   Kontrola délky vyšetřování OLAF

Kontrola délky vyšetřování OLAF

Generální ředitel OLAF předkládá každý měsíc dozorčímu výboru zprávu se souhrnem všech vyšetřování trvajících déle než devět měsíců (tzv. „devítiměsíční zprávy“). V „devítiměsíčních zprávách“ jsou uvedeny důvody neukončení vyšetřování a předpokládaný časový rámec pro uzavření každého případu. Tyto zprávy jsou průběžně analyzovány dozorčím výborem a jeho sekretariátem.

Dozorčí výbor znovu (5) zdůrazňuje význam těchto zpráv, které nejenže představují splnění příslušné právní povinnosti, ale měly by také sloužit jako užitečný nástroj pro zlepšení efektivity vyšetřování.

5

V období, jehož se týká tato zpráva, věnoval dozorčí výbor zvláštní pozornost prognózám OLAF, pokud jde o předpokládanou dobu potřebnou k dokončení jednotlivých vyšetřování, které jsou uváděny v „devítiměsíčních zprávách“. Dozorčí výbor zkoumal předpokládaný časový rámec pro uzavření případů uvedených ve 164 „devítiměsíčních zprávách“ obdržených od června 2009 do července 2010. Ve 14 ze 164 zpráv nebyla vůbec uvedena odhadovaná doba potřebná k dokončení vyšetřování. Ze zbývajících 150 zpráv bylo v 71 případech vyšetřování uzavřeno se zpožděním několika měsíců oproti předpokládané době (od 4 do 12 měsíců). Dozorčí výbor bere na vědomí zlepšení oproti předchozímu sledovanému období, během kterého nebyla předpokládaná doba potřebná k uzavření případu vůbec uvedena přibližně ve 23 % z 275 zkoumaných „devítiměsíčních zpráv“. Výbor se nicméně domnívá, že je nezbytné, aby „devítiměsíční zprávy“ ještě přesněji konkretizovaly, proč nebyl původní časový rámec dodržen.

3.1.3   Doporučení orgánům EU

Doporučení orgánům EU

Generální ředitel OLAF je povinen informovat dozorčí výbor o případech, kdy dotyčný orgán, subjekt nebo agentura nejednaly podle doporučení OLAF (6).

6

Během období, jehož se týká tato zpráva, neobdržel dozorčí výbor žádné zprávy o tom, že by některý orgán, subjekt nebo agentura nejednaly podle doporučení a závěrů OLAF.

3.1.4   Případy vyžadující předání informací vnitrostátním soudním orgánům: účinek rozsudku Soudu prvního stupně ve věci T-48/05

Případy vyžadující předání informací vnitrostátním soudním orgánům: účinek rozsudku Soudu prvního stupně ve věci T-48/05

V období, jehož se týká tato zpráva, dozorčí výbor přezkoumal 43 případů, jež mu postoupil OLAF předtím, než byly příslušné informace předány vnitrostátním soudním orgánům.

Ve svém rozsudku ve věci Franchet a Byk
   (7) Soud prvního stupně rozhodl, že nařízení (ES) č. 1073/1999 vyžaduje, aby OLAF „konzultoval [dozorčí výbor] před předáním informací vnitrostátním soudním orgánům“, a že tento požadavek je „bezpodmínečný a neponechává žádný prostor pro uvážení“.

Franchet a Byk

7

Byly stanoveny nové postupy spolupráce mezi dozorčím výborem a OLAF při provádění rozhodnutí Soudu: OLAF informuje dozorčí výbor pět pracovních dnů před předáním informací vnitrostátním soudním orgánům, zaměstnanci oddělení soudního a právního poradenství zašlou dozorčímu výboru oznámení, které shrnuje, jak se v případech předaných vnitrostátním soudním orgánům uplatňují základní práva a procesní záruky. Pokud jde o procesní záruky, toto oznámení uvádí, zda byla či nebyla dotyčná osoba informována o zahájení vyšetřování a zda jí byla dána příležitost sdělit své názory úřadu OLAF. V oznámení je rovněž uveden výsledek vyšetřování (závěry ohledně skutkové podstaty, právní hodnocení, příslušný soudní orgán, záležitosti týkající se promlčecích lhůt a doporučení OLAF).

Dozorčí výbor poté provede předběžnou analýzu získaných informací, která mu umožní projednat s OLAF takové otázky, jako jsou dodržování práv vyšetřovaných osob, právní posouzení skutkové podstaty, pravomoci vnitrostátních soudních orgánů, jimž se případy předávají, trvání vyšetřování a otázka promlčecích lhůt. Aniž by zasahoval do probíhajících případů, může dozorčí výbor z analýzy těchto případů vyvodit obecné závěry a sdělit je generálnímu řediteli OLAF, aby se zlepšila stávající praxe. Závěry týkající se dodržování základních práv a procesních záruk v rámci vyšetřování OLAF vyvodil dozorčí výbor zejména ve svém stanovisku č. 5/2010 (8).

8

Ačkoli tyto souhrny vypracované zaměstnanci oddělení soudního a právního poradenství umožňují dozorčímu výboru pochopit podstatu a procesní otázky vyplývající z každého případu, dozorčí výbor se domnívá, že by se měla věnovat větší pozornost úplnosti a správnosti obdržených informací. Tyto souhrny skutečně někdy nejsou zcela vyčerpávající (chybí záležitosti týkající se promlčecích lhůt nebo doporučení, informace o uplatňování základních práv a procesních záruk jsou neúplné nebo nejsou uvedeny podrobnosti ohledně každé dotyčné osoby) nebo obsahují věcné chyby (například v názvech vyšetřování nebo v příslušných datech). Kromě toho dozorčí výbor s politováním konstatuje, že právní kontrola vyšetřovací práce zřejmě není prováděna systematicky v každé fázi. Ze zkoumaných případů je patrné, že tento nedostatek nepřetržitého právního zkoumání v průběhu celého vyšetřování vedl k selháním v dodržování formálních náležitostí.

Ve svém stanovisku č. 5/2010 poskytl dozorčí výbor úřadu OLAF analytický přehled dodržování základních práv a procesních záruk v každé fázi vyšetřování. Tento přehled obsahuje rovněž návrhy ohledně posuzování důkazní hodnoty důkazů, na nichž jsou založeny závěry vyšetřování, a ohledně dodržování pravidel dotyčného členského státu.

Dozorčí výbor doporučuje přezkoumat souhrny, jež momentálně vypracovávají zaměstnanci oddělení soudního a právního poradenství ohledně základních práv a procesních záruk, přičemž tento přezkum by mohl vycházet z modelu výše zmíněného analytického přehledu.

Dozorčí výbor konstatuje, že obecně by se kvalita většiny zpráv o vyšetřováních předávaných vnitrostátním soudním orgánům mohla výrazně zlepšit, zejména pokud jde o jejich strukturu, srozumitelnost a analýzu prvků dotyčných trestných činů a také z jazykového pohledu. Dozorčí výbor si navíc povšiml, že dvě zprávy o případech byly předány vnitrostátním soudním orgánům 16 měsíců a 24 měsíců po uzavření vyšetřování. Dozorčí výbor se domnívá, že OLAF by měl zvážit zavedení elektronického systému pro upozorňování, aby se takovým situacím zabránilo.

3.1.5   Nové metody práce

Nové metody práce

V květnu 2010 předseda dozorčího výboru předsedal konferenci s názvem „Operational Cooperation between OLAF and other European Commission Directorate Generals (DGs) – Follow up of the 2007 Conference“ (Operativní spolupráce mezi OLAF a dalšími generálními ředitelstvími (GŘ) Evropské komise – opatření v návaznosti na konferenci uspořádanou v roce 2007), která se uskutečnila z podnětu OLAF. Výslovným záměrem této konference bylo zlepšit spolupráci OLAF s generálními ředitelstvími Komise na operativní úrovni za účelem dosažení lepších výsledků a společného porozumění.

Dozorčí výbor se domnívá, že vedoucí úloha OLAF v oblasti odhalování, analýzy rizik a boje proti podvodům vyžaduje pravidelnou výměnu důležitých informací mezi generálními ředitelstvími Komise. Zvláštní úsilí bylo vynaloženo v roce 2007 a ve spolupráci s některými GŘ byla v letech 2008 až 2009 vypracována společná strategie pro boj proti podvodům. Výsledkem bylo vytvoření nového operativního přístupu k rozsáhlým a složitějším případům, v jehož rámci se generální ředitelství více zapojují do vyšetřování a zavádí se aktivní přístup vedený zpravodajskými službami.

V oblasti přímých výdajů, kde má OLAF výhradní odpovědnost za provádění vyšetřování, byla tato metoda použita při spolupráci s jedním GŘ, jehož interní auditoři byli do vyšetřování úzce zapojeni a působili jako odborníci OLAF během kontrol na místě. Dotyčné generální ředitelství a OLAF rovněž společně vyvinuly nové zpravodajské nástroje v oblasti IT, jež mají umožnit lépe identifikovat rizikové oblasti.

Dozorčí výbor vítá tuto novou metodu práce a byl by rád, aby se dále rozvíjela, neboť úřadu OLAF umožňuje zaměřit se na závažnější a složitější případy, zatímco menšími prohřešky se zabývají útvary Komise na jiné úrovni.

Finanční situace EU se v posledních dvou letech dramaticky změnila. Finanční krize vedla Evropskou komisi k přijetí opatření, jež mají zvýšit podporu a tok peněz do určitých odvětví, což by mohlo rovněž vést ke zvýšení výskytu podvodů a finančních nesrovnalostí. Dozorčí výbor se domnívá, že nové metody práce jsou potřebné pro zavádění přísných mechanismů kontroly vynakládání finančních prostředků a že je nyní nezbytná seriózní operativní spolupráce mezi generálními ředitelstvími Komise a úřadem OLAF.

3.2   
  Opatření v návaznosti na stanovisko dozorčího výboru č. 5/2008 ohledně provádění politiky „de minimis“ úřadem OLAF

Opatření v návaznosti na stanovisko dozorčího výboru č. 5/2008 ohledně provádění politiky „de minimis“ úřadem OLAF

V návaznosti na stanovisko dozorčího výboru ohledně politiky „de minimis“ uplatňované úřadem OLAF a stanovení priorit práce na případech (9) byla pravidla OLAF týkající se politiky „de minimis“ nedávno doplněna do příručky a jsou nyní vyšetřovatelům k dispozici.

9

Dozorčí výbor vítá iniciativu, jejímž cílem je vyjasnit provádění politiky „de minimis“ prostřednictvím operativních pokynů. Tyto pokyny je však třeba chápat v kombinaci s orientačními limity pro vnitřní a vnější vyšetřování a pro přijímání následných finančních opatření uvedenými v ročním plánu řízení OLAF.

operativních pokynů

Dozorčí výbor vítá vytvoření přílohy „de minimis“ obsahující přehled jednotlivých kritérií, jež má rada zohledňovat při rozhodování, zda zahájit či nezahájit vnější vyšetřování, a která představují zlepšení v oblasti transparentnosti rozhodovacího procesu.

Dozorčí výbor by uvítal, aby OLAF v roce následujícím po zavedení politiky „de minimis“ do praxe vypracoval úplnou analýzu provádění této politiky včetně vztahů s Úřadem pro vyšetřování a disciplinární opatření (IDOC).

3.3   
  Pravidelná kontrola z podnětu dozorčího výboru

Pravidelná kontrola z podnětu dozorčího výboru

3.3.1   Plánování a strategické zaměření vyšetřování

Plánování a strategické zaměření vyšetřování

Dne 12. října 2010 přijal dozorčí výbor stanovisko č. 4/2010 ohledně plánování vyšetřování (10).

10

Ve své pravidelné analýze vyšetřování trvajících déle než devět měsíců dozorčí výbor uvedl „neexistenci metodiky vyšetřování a nedůslednost a nutnost zlepšení vnitřních úrovní řízení a kontroly vyšetřování“ (11).

11

Na základě podrobné analýzy vzorku případů z ředitelství A a ředitelství B dozorčí výbor s politováním konstatoval neexistenci jednotného přístupu operačních ředitelství k plánování a řízení vyšetřování. Uvedené stanovisko doporučuje vypracovat na začátku každého vyšetřování podrobný plán vyšetřování, který stanoví cíle vyšetřování, prostředky pravděpodobně potřebné k jeho dokončení a předpokládané náklady. Tento plán by měl být dostatečně dynamický a důkladný, aby bylo možno odhadnout datum vydání konečného rozhodnutí. Plány vyšetřování by měly být vypracovány pro výkonnou radu a poté pravidelně aktualizovány. Měly by zahrnovat všechny plánované kroky při vyšetřování a být spojeny s předběžným harmonogramem pro každý tento krok. Tyto plány by měly být vyhotoveny písemně a měly by být přiloženy ke každému spisu, což usnadní jejich přezkum a konzultace v případě, že se vyšetřovatelé setkají s požadavkem na odložení či jinými druhy prodlev. Vedení na úrovni oddělení by mělo plány vyšetřování pravidelně přezkoumávány s cílem sledovat a v případě potřeby usměrnit vývoj případů.

Dozorčí výbor s potěšením konstatuje, že bezprostředně před vydáním jeho stanoviska zavedl OLAF do praxe některé nápady, jak zlepšit plánování.

Kromě plánování vyšetřování každého případu dozorčí výbor doporučuje, aby vedení OLAF navrhlo a uplatňovalo postupy, které by umožnily lépe stanovit pořadí důležitosti neuzavřených případů a které by bylo možno přizpůsobit podle dostupných zdrojů.

Dozorčí výbor očekává v této důležité záležitosti od OLAF jasnou odpověď a uvítal by zahrnutí těchto ustanovení do aktualizované příručky.

3.3.2   Uplatňování základních práv a procesních záruk ve vyšetřováních prováděných úřadem OLAF

Uplatňování základních práv a procesních záruk ve vyšetřováních prováděných úřadem OLAF

Dodržování základních práv a procesních záruk úřadem OLAF v průběhu vyšetřování přímo souvisí s nezávislostí a efektivitou jeho práce. Případy, které byly předloženy Evropskému soudnímu dvoru, poukázaly na některá pochybení a nedostatky při vyšetřováních prováděných úřadem OLAF (12). Proto se dozorčí výbor rozhodl posoudit způsob, jakým OLAF zajišťuje dodržování těchto práv a záruk.

12

Dozorčí výbor vydal své stanovisko č. 5/2010 ohledně dodržování základních práv a procesních záruk při vyšetřováních prováděných Evropským úřadem pro boj proti podvodům (13) na základě analýzy 28 případů předaných vnitrostátním soudním orgánům od prosince 2009 (14) do října 2010. Provedl analýzu stávajícího právního rámce vztahujícího se na vyšetřování prováděná úřadem OLAF (právních předpisů a judikatury) a rovněž analýzu uplatňování základních práv a procesních záruk.

13

14

Dozorčí výbor konstatoval, že osoby, jichž se týká vnitřní vyšetřování, jsou chráněny souborem pravidel stanovených v různých právních nástrojích. Jiná je situace v oblasti vnějších vyšetřování, kde nejsou stanovena žádná zvláštní pravidla a ochrana zaručená vnitrostátními právními předpisy, které upravují kontroly na místě, může být v jednotlivých členských státech různá.

Dozorčí výbor dospěl k názoru, že OLAF základní práva a procesní záruky dotyčných osob obecně dodržuje. Tam, kde zjistil konkrétní problémy, poskytl dozorčí výbor úřadu OLAF doporučení zaměřená na zlepšení současné praxe. Dozorčí výbor zejména doporučil, aby OLAF upravil příručku a zajistil, aby se její ustanovení používala v praxi.

Dozorčí výbor rovněž konstatoval, že neexistence jasného jednacího řádu, zejména pokud jde o vnější vyšetřování, vede k tomu, že se v rámci OLAF používají rozdílné postupy. Reforma nařízení (ES) č. 1073/1999 by měla být příležitostí k vyjasnění právního rámce, zejména pokud jde o vnější vyšetřování. Vyšetřovací pravomoci OLAF je třeba posílit, zejména s ohledem na potřebu provádět výslechy. Dozorčí výbor konstatoval, že toto vyjasnění by nemělo vést k nadměrné regulaci. Zákonodárce musí brát v úvahu zvláštní povahu vyšetřování prováděných úřadem OLAF, jež jsou ve své podstatě správní a představují pouze předběžnou fázi rozsáhlejšího řízení, ve kterém je během následných postupů zaručeno právo na obhajobu dotyčných osob. Uložení procesních povinností úřadu OLAF bez přihlédnutí k této zvláštní povaze a rovněž k rozmanitosti vnitřních a vnějších vyšetřování by omezilo účinnost boje proti podvodům, aniž by se nutně zlepšilo dodržování základních práv.

Dozorčí výbor uvedl přehled obecných zásad, jimiž se řídí provádění vyšetřování, jakož i základních práv a procesních záruk, jež má OLAF dodržovat. Dozorčí výbor doporučil posílit mechanismy kontroly nestrannosti a důvěrnosti vyšetřování, jakož i jejich trvání. Dozorčí výbor kromě toho navrhl opatření, která by měl OLAF přijmout, aby se zlepšilo dodržování základních práv a procesních záruk v každé fázi vyšetřování. A konečně, dozorčí výbor poskytl úřadu OLAF analytický přehled způsobu uplatňování základních práv a procesních záruk, který mají používat vyšetřovatelé při vyšetřování a rovněž vedoucí pracovníci při kontrole zákonnosti vyšetřování.

Dozorčí výbor rovněž s politováním konstatuje, že jeho předchozí doporučení (viz zejména doporučení XI ze zprávy o činnosti za období let 2008 až 2009), pokud jde o potřebu lepšího a včasnějšího zapojení zaměstnanců oddělení soudního a právního poradenství do postupu vyšetřování, nebyla úřadem OLAF dostatečně zohledněna. Dozorčí výbor znovu opakuje, že zaměstnanci tohoto oddělení by měli být schopni poskytovat právní poradenství ve všech fázích a ve všech případech, kdy je to nutné, zejména v záležitostech týkajících se dodržování základních práv a procesních záruk stranami vyšetřování. Ustanovení, která jsou s těmito doporučeními v souladu, by měla být jasně uvedena v nové příručce operačních postupů OLAF, jako tomu bylo dříve.

Ve svém doporučení X ze zprávy o činnosti za období let 2008 až 2009 vyjádřil dozorčí výbor přání, „aby byl informován o všech stížnostech stran vyšetřování, které OLAF obdržel nebo přezkoumal, pokud se zdá, že byla ohrožena základní práva a procesní záruky“. Tento požadavek se týká nejen případů předaných soudním orgánům, nýbrž všech případů. V období, jehož se týká tato zpráva, obdržel dozorčí výbor od OLAF dvě oznámení. Obdržel rovněž jedno přímé oznámení od zúčastněných stran jednoho případu.

3.4   
  Procesní pravidla pro vyšetřování OLAF a příručka operačních postupů OLAF

Procesní pravidla pro vyšetřování OLAF a příručka operačních postupů OLAF

Dozorčí výbor se zájmem sleduje postupný vývoj, pokud jde o příručku OLAF, a během jejího koncipování předal úřadu OLAF značné množství písemných připomínek.

Dozorčí výbor oceňuje zlepšení formy i obsahu nové příručky, avšak pokud jde o operační postupy, tato nejnovější verze nesplňuje očekávání dozorčího výboru, jelikož nepředstavuje soubor důsledných a rychle použitelných pravidel, která mají vyšetřovatelům v každé fázi jejich vyšetřování poskytovat potřebné vodítko.

Dozorčí výbor opakovaně upozorňuje, že je důležité, aby postupy u každého druhu vyšetřování jasně ukazovaly jednotlivé procesní úkony od zahájení až do uzavření případu. Dozorčí výbor také vyjádřil obavy, pokud jde o „posouzení prvotních informací“, vzhledem k tomu, že nejsou stanoveny jasné lhůty před rozhodnutím zahájit vyšetřování. Cílem této fáze je určit existenci dostatečně závažného podezření, přičemž je třeba věnovat zvláštní pozornost tomu, aby se v této fázi neprováděla žádná operativní činnost. V souladu s touto myšlenkou požadoval dozorčí výbor další objasnění ohledně takzvané přípravné vyšetřovací mise, která by se neměla překrývat s vlastním vyšetřováním ani je předjímat. Dozorčí výbor s politováním konstatuje, že tyto připomínky předané úřadu OLAF nebyly zapracovány do příručky OLAF v podobě, v jaké byla nakonec přijata.

Dozorčí výbor se navíc domnívá, že příručka by měla být dynamickým dokumentem, který lze kdykoli aktualizovat a který by měl sloužit jako vademecum, jež mohou vyšetřovatelé využívat během svých vyšetřování jako vodítko. Dozorčí výbor se zejména domnívá, že by se do příručky měla zapracovat jeho doporučení ohledně plánování vyšetřování, ochrany základních práv a dodržování procesních záruk.

vademecum

Nadále by mělo pravidelně probíhat důkladné školení, jak příručku používat.

Dozorčí výbor se domnívá, že kromě zlepšení legislativního rámce by měl OLAF navrhnout jednoduchý soubor pravidel zaměřených především na jednotlivé kroky vyšetřování, ale také zohledňujících práva jednotlivců, požadavky na ochranu údajů a požadavky na kontroly na místě. Příručka by pak měla být upravena a měla by čerpat z tohoto souboru pravidel, aby vyšetřovatelům poskytovala jasné pokyny.

Příručka by měla rovněž obsahovat příklady osvědčených postupů v různých druzích vyšetřování, včetně šablon ověřených vedením OLAF, které by mohl každý nový vyšetřovatel používat jako vodítko.

3.5   
  Administrativní uspořádání, rozpočet a personální politika v souvislosti s vyšetřovací funkcí OLAF

Administrativní uspořádání, rozpočet a personální politika v souvislosti s vyšetřovací funkcí OLAF

3.5.1   Administrativní uspořádání a personální politika

Administrativní uspořádání a personální politika

Kvalifikovaný personál je klíčem k úspěšné politice v oblasti vyšetřování. Dozorčí výbor se domnívá, že v rámci svého pověření kontrolovat vyšetřovací funkci úřadu OLAF má povinnost zajistit, aby politika lidských zdrojů OLAF umožňovala úřadu účinně plnit jeho poslání (15).

15

Dozorčí výbor se domnívá, že jednou z hlavních priorit nového generálního ředitele by mělo být vymezení komplexní strategie pro oblast lidských zdrojů.

Stanovení vnitřních priorit

Stanovení vnitřních priorit

Aby mohl vypracovat strategii pro oblast lidských zdrojů, která bude přizpůsobena jeho potřebám, měl by OLAF provést důkladnou analýzu svých vlastních vnitřních priorit. V tomto ohledu by chtěl dozorčí výbor znovu zdůraznit, že je třeba, aby se OLAF soustředil na své hlavní činnosti a posílil své vyšetřovací kapacity. Dozorčí výbor by doporučil, aby nový generální ředitel věnovat náležitou pozornost přidělování zdrojů v rámci OLAF na řešení otázky personální rovnováhy mezi ředitelstvími A a B pro operace a ředitelstvím D, které by mělo především podporovat vyšetřovací činnosti OLAF.

Kromě toho se dozorčí výbor domnívá, že v oblasti vyšetřovací práce OLAF by měly být stanoveny priority s ohledem na možné synergie s jinými částmi Komise nebo s členskými státy. Dozorčí výbor vítá současnou politiku zaměření OLAF na větší a složitější případy podvodů, které je třeba vyšetřovat v úzké spolupráci s dotyčným generálním ředitelstvím a za podpory zpravodajských prostředků v oblasti IT.

Budování komplexní politiky v oblasti lidských zdrojů

Budování komplexní politiky v oblasti lidských zdrojů

Na základě analýzy a definování klíčových činností OLAF, jak je uvedeno výše, by se měly přizpůsobit a koncentrovat zdroje, aby bylo možno zaměřit se na priority. Při definování politiky v oblasti lidských zdrojů by měl OLAF zejména brát v úvahu:

| i) | Vhodnost kvalifikace pracovníků, jejichž hlavní úkoly spadají do oblasti odpovědnosti OLAF. V současnosti OLAF těží z široké škály odborné kvalifikace svých pracovníků (mimo jiné právníků, vyšetřovatelů, celníků, forenzních specialistů a odborníků na IT). Tento soubor znalostí představuje obzvláště cenný a bohatý zdroj odborných poznatků a zkušeností, jejichž synergií by se mělo lépe využívat. |
| --- | --- |

i)

Vhodnost kvalifikace pracovníků, jejichž hlavní úkoly spadají do oblasti odpovědnosti OLAF. V současnosti OLAF těží z široké škály odborné kvalifikace svých pracovníků (mimo jiné právníků, vyšetřovatelů, celníků, forenzních specialistů a odborníků na IT). Tento soubor znalostí představuje obzvláště cenný a bohatý zdroj odborných poznatků a zkušeností, jejichž synergií by se mělo lépe využívat.

| ii) | Důležitost rozvíjení politiky mobility, která umožňuje pracovníkům OLAF, aby rozvíjeli svou kariéru v rámci všech orgánů, a zároveň umožňuje úřadu OLAF těžit z rozmanitých zkušeností, které jsou k dispozici v rámci těchto orgánů i mimo ně. V tomto ohledu by dozorčí výbor podpořil iniciativy k posílení a zvýšení mobility pracovníků OLAF. |
| --- | --- |

ii)

Důležitost rozvíjení politiky mobility, která umožňuje pracovníkům OLAF, aby rozvíjeli svou kariéru v rámci všech orgánů, a zároveň umožňuje úřadu OLAF těžit z rozmanitých zkušeností, které jsou k dispozici v rámci těchto orgánů i mimo ně. V tomto ohledu by dozorčí výbor podpořil iniciativy k posílení a zvýšení mobility pracovníků OLAF.

| iii) | Důležitost komplexní politiky v oblasti odborného vzdělávání, která zvlášť zohledňuje charakteristiky vyšetřovacích povinností OLAF. Tato politika by měla být přizpůsobena pravidelné obměně personálu, aby se zabránilo jakékoli ztrátě způsobilostí, zejména s ohledem na vyšetřovací funkci. |
| --- | --- |

iii)

Důležitost komplexní politiky v oblasti odborného vzdělávání, která zvlášť zohledňuje charakteristiky vyšetřovacích povinností OLAF. Tato politika by měla být přizpůsobena pravidelné obměně personálu, aby se zabránilo jakékoli ztrátě způsobilostí, zejména s ohledem na vyšetřovací funkci.

| iv) | Potřebu stanovit jasnou politiku ohledně přijímání dočasných zaměstnanců s rozsáhlými a specifickými zkušenostmi v oblasti vyšetřování v členských státech. |
| --- | --- |

iv)

Potřebu stanovit jasnou politiku ohledně přijímání dočasných zaměstnanců s rozsáhlými a specifickými zkušenostmi v oblasti vyšetřování v členských státech.

Dozorčí výbor rovněž doporučuje, aby OLAF co nejlépe využil možností náboru, k nimž otevřela cestu nedávná výběrová řízení. Dozorčí výbor vítá nedávné prodloužení doby platnosti seznamu kandidátů, ale konstatuje, že délka náborových řízení je politováníhodná.

Dozorčí výbor navíc poukazuje na potřebu vyjasnit politiku OLAF týkající se dočasných zaměstnanců. Všichni pracovníci by měli mít jasnou představu o svém postavení a možném rozvoji své kariéry. Dozorčí výbor s politováním konstatuje, že v tomto ohledu není dostatečně jasno, což během několika posledních let občas vedlo k vážným osobním problémům pracovníků OLAF.

V první polovině roku 2010 navštívil předseda dozorčího výboru různá oddělení a ředitelství v rámci OLAF. Tyto návštěvy mimo jiné ukázaly značnou administrativní zátěž vyšetřovatelů OLAF. To je skutečnost, na kterou je třeba se dále zaměřit, aby se vyšetřovatelé mohli maximální možnou dobu soustředit na svou vyšetřovací funkci.

3.5.2   Rozpočet

Rozpočet

Dozorčí výbor bere na vědomí určité zlepšení v řízení misí a cestovních výdajů. Doporučuje tuto politiku dále rozšířit a systematicky posuzovat potřebu misí za účelem vyšetřování. Patřičnou pozornost je třeba rovněž věnovat možnostem, jež nabízejí informační technologie, jako jsou videokonference, aby nebylo nutné složité a nákladné cestování.

4   VZTAHY S OLAF, ORGÁNY EU, PARTNERY OLAF A ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI

VZTAHY S OLAF, ORGÁNY EU, PARTNERY OLAF A ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI

4.1   
  Vztahy s OLAF

Vztahy s OLAF

V období, jehož se týká tato zpráva, dozorčí výbor nadále rozvíjel konstruktivní vztah s vedením a úředníky OLAF. Mnoho formálních a neformálních setkání bylo příležitostí k cenné výměně názorů a sdílení informací.

Při různých příležitostech v únoru, březnu, dubnu, květnu a červnu 2010 se předseda dozorčího výboru setkal s pracovníky různých oddělení OLAF pro vyšetřování a operace i oddělení pro operační a politickou podporu. Cílem těchto setkání bylo udržet těsné spojení s operativními oblastmi OLAF a vyslechnout si připomínky a návrhy, jak zlepšit vyšetřovací funkci.

Během své návštěvy se předseda setkal s většinou pracovníků třinácti oddělení spolu se všemi vedoucími oddělení. Jednání se týkalo například:

| i) | omezení právního základu práce OLAF v některých odvětvích a reformy nařízení (ES) č. 1073/1999, |
| --- | --- |

i)

omezení právního základu práce OLAF v některých odvětvích a reformy nařízení (ES) č. 1073/1999,

| ii) | značné administrativní a byrokratické zátěže vyšetřovatelů, |
| --- | --- |

ii)

značné administrativní a byrokratické zátěže vyšetřovatelů,

| iii) | potřeby aktivní politiky v oblasti vyšetřování, |
| --- | --- |

iii)

potřeby aktivní politiky v oblasti vyšetřování,

| iv) | překážek v pracovních vztazích mezi OLAF a příslušnými orgány, členskými státy a třetími zeměmi. |
| --- | --- |

iv)

překážek v pracovních vztazích mezi OLAF a příslušnými orgány, členskými státy a třetími zeměmi.

Memorandum o této návštěvě bude projednáno s novým generálním ředitelem OLAF.

V období, jehož se týká tato zpráva, se pracovníci OLAF a při několika příležitostech i samotný generální ředitel a později úřadující generální ředitel zúčastnili schůzí dozorčího výboru.

V září a listopadu 2010 nastínil OLAF dozorčímu výboru obtíže, s nimiž se setkal při své snaze o dosažení toho, co považuje za přiměřenou úroveň přístupu k částem některých databází Komise. Tento problém trvá už od roku 2007. OLAF se domnívá, že tato obtíž při přístupu k databázím Komise by mohla snížit jeho schopnost provádět vyšetřování účinně a nezávisle, a v listopadu 2010 požádal dozorčí výbor o předložení formálního stanoviska. V rámci dozorčího výboru byl jmenován zpravodaj, který začal na této věci pracovat.

Všech pět členů dozorčího výboru se zúčastnilo 10. výroční konference OLAF dne 12. října 2009, na které přednesli své projevy předseda a jeden člen výboru.

Dozorčí výbor se zúčastnil konference o perspektivách ustavení evropského veřejného žalobce s názvem „Protecting the financial and fundamental interests of the Union“ (Ochrana finančních a základních zájmů Unie), která se konala u kasačního soudu v Paříži dne 11. února 2010, 10. semináře OAFCN v Budapešti ve dnech 13. až 15. října 2010 a konference protikorupčních státních zástupců v Paříži ve dnech 18. a 19. listopadu.

4.2   
  Vztahy s orgány EU

Vztahy s orgány EU

4.2.1   Vztahy s Evropskou komisí, Evropským parlamentem a Radou Evropské unie

Vztahy s Evropskou komisí, Evropským parlamentem a Radou Evropské unie

Jakožto interinstitucionální orgán se dozorčí výbor zvláště věnuje udržování úzkých pracovních vztahů s Komisí, Parlamentem a Radou.

Doplňovací volby do Parlamentu na jaře 2009 a jmenování nové Komise v únoru 2010 umožnily dozorčímu výboru začít budovat nové a užší vazby s nově jmenovanými institucionálními partnery.

Dozorčí výbor vítá závazek komisaře Šemety, že jakožto nový komisař odpovědný za OLAF bude rozvíjet plodné vztahy s dozorčím výborem. Komisař Šemeta se zúčastnil schůzí dozorčího výboru v březnu a červenci roku 2010 a člen jeho kabinetu se zúčastnil schůzí dozorčího výboru v září, říjnu a listopadu. Tyto schůze byly k vzájemnému prospěchu, pokud jde o projekty týkající se reformy OLAF. Dozorčí výbor velmi oceňuje podporu, kterou komisař Šemeta a jeho kabinet poskytují úřadu OLAF a práci dozorčího výboru.

V průběhu období, jehož se týká tato zpráva, se dozorčí výbor rovněž setkal s náměstkem generální tajemnice Evropské komise, panem Alexanderem Italianerem, a to dne 21. října 2009, a rovněž s předsedou Výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu (COCOBU), panem Luigim de Magistrisem, dne 17. listopadu 2009. Dozorčí výbor představil svou zprávu o činnosti za období let 2008 až 2009 pracovní skupině Rady pro boj proti podvodům v průběhu švédského předsednictví dne 25. listopadu 2009 a Výboru pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu (COCOBU) dne 3. prosince. Dozorčí výbor také zaslal písemné odpovědi na otázky vznesené při této příležitosti Evropským parlamentem. Dozorčí výbor je potěšen pozitivní zpětnou vazbou a podporou, které se mu dostalo. Dne 15. prosince 2010 přijal dozorčí výbor paní Catherine Dayovou, generální tajemnici Komise, a při té příležitosti byla projednána mimo jiné problematika přístupu OLAF k databázím Komise a rovněž problematika lidských zdrojů.

4.2.2   Vztahy s Evropským účetním dvorem

Vztahy s Evropským účetním dvorem

Zpravodaj dozorčího výboru se setkal s představiteli Účetního dvora v Lucemburku dne 21. září 2009, aby projednali záležitosti společného zájmu a zapojení dozorčího výboru do plánovaného auditu OLAF.

V únoru 2010 se představitelé Účetního dvora zúčastnili schůze dozorčího výboru, aby projednali a představili rozsah své následné činnosti v návaznosti na zvláštní zprávu č. 1/2005 o úřadu OLAF. V červnu téhož roku navštívili sekretariát dozorčího výboru pověření auditoři, kteří požádali o kopie zápisů ze schůzí dozorčího výboru spolu s jeho nejnovějšími stanovisky. Na jejich žádost byly v říjnu 2010 rovněž předány další dokumenty.

4.2.3   Příspěvek k úvahám o reformě OLAF

Příspěvek k úvahám o reformě OLAF

Po svém jmenování přijal komisař Šemeta rozhodnutí znovu zahájit reformu nařízení (ES) č. 1073/1999, v té době ještě před jeho projednáním Radou a Parlamentem. Aby se odblokovalo jednání mezi orgány EU, přijala Komise dne 7. července 2010 diskusní dokument (16), který měl sloužit jako východisko pro dosažení pokroku při reformování uvedeného nařízení.

16

Dne 14. července 2010 se komisař Šemeta zúčastnil schůze dozorčího výboru, kde uvedený dokument představil a vyzval dozorčí výbor, aby předložil své příspěvky k probíhající diskusi a k dokumentu Komise. Dozorčí výbor uvítal toto komisařovo gesto a dne 23. září 2010 přijal stanovisko č. 3/2010 k diskusnímu dokumentu o reformě Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) (17).

17

Ve svém stanovisku dozorčí výbor přivítal odhodlání Komise pokročit s reformou OLAF za účelem posílení ochrany finančních zájmů EU, zejména v souvislosti se současnou hospodářskou a finanční krizí. Vzal na vědomí přístup Komise, která se rozhodla sloučení právních předpisů proti podvodům do jednotného právního rámce odložit na pozdější fázi, aby vyčkala zejména na debatu o vytvoření Úřadu evropského veřejného žalobce.

Dozorčí výbor souhlasil, že je třeba reformovat řízení OLAF, aby se zlepšila jeho efektivita, ale s politováním konstatoval, že diskusní dokument neklade větší důraz na vyšetřovací pravomoci OLAF, a to navzdory novým možnostem, jež otevřela Lisabonská smlouva. Kromě toho dozorčí výbor také zdůraznil potřebu posílit odpovědnost vedení OLAF v oblasti realizace a kontroly vyšetřování, především se záměrem zkrátit délku vyšetřování a zlepšit efektivitu OLAF.

Pokud jde o návrh rozvíjet interinstitucionální dialog, dozorčí výbor připustil, že takový dialog by mohl zlepšit institucionální podporu boje OLAF proti podvodům, ale zdůraznil, že tento dialog by za žádných okolností neměl vést k politickým zásahům do vyšetřování. Jakožto strážce nezávislosti OLAF dozorčí výbor navrhl, že se ujme vedoucí úlohy při řízení tohoto dialogu.

Dozorčí výbor vyjádřil silné obavy v souvislosti s návrhem vytvořit pozici poradce-auditora, což by mohlo vést ke zvýšení administrativní zátěže OLAF a rovněž k duplikování, nebo dokonce ohrožení základních funkcí dozorčího výboru. Dozorčí výbor nicméně skutečně podpořil vytvoření pozice interního úředníka pro řešení stížností v rámci OLAF, jenž by měl působit jako první kontaktní osoba, která vyřizuje stížnosti vyšetřovaných osob ohledně způsobu, jakým bylo jejich vyšetřování vedeno.

Dozorčí výbor uvítal, že všechny orgány EU vyjádřily úmysl posílit jeho úlohu, ale vyjádřil silný nesouhlas s návrhem uvedeným v diskusním dokumentu, podle něhož by dozorčí výbor pro výkon své činnosti dostával pouze statistické údaje. Dozorčí výbor plně sdílí názor, že by neměl zasahovat do operativní práce OLAF, ale domnívá se, že úplný přístup ke spisům je nezbytný pro zajištění nezávislosti OLAF prostřednictvím kontroly účinnosti a účelnosti jeho vyšetřovacích postupů.

Dozorčí výbor se zúčastnil dvou zasedání Rady, aby předložil své stanovisko. Důrazně podporuje záměr Komise pokročit s touto reformou, aby se posílila efektivita a nezávislost vyšetřovací funkce OLAF, a bude se i nadále rád podílet na dalších fázích těchto debat.

4.3   
  Výběrové řízení na místo generálního ředitele OLAF

Výběrové řízení na místo generálního ředitele OLAF

Ustanovení čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999 stanoví, že Evropská komise v návaznosti na příznivé stanovisko dozorčího výboru sestaví seznam kandidátů s potřebnou kvalifikací.

Za účelem splnění tohoto požadavku se dozorčí výbor úzce podílel na první fázi výběrového řízení. Analyzoval životopisy kandidátů a jeden člen výboru se podílel na práci skupiny, jejímž úkolem bylo sestavit užší seznam uchazečů a která se sešla počátkem července 2010, a rovněž se jako pozorovatel zúčastnil jednání poradního výboru pro jmenování, který zasedal dne 10. září 2010. Na své schůzi dne 23. září 2010 přijal dozorčí výbor své stanovisko č. 2/2010 (18) k šesti uchazečům, jejichž jména sdělila Evropská komise. Toto stanovisko bylo sděleno Komisi a ostatním orgánům EU.

18

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| I. | Dozorčí výbor ve 164 případech přezkoumal časový rámec pro ukončení vyšetřování a se zklamáním konstatuje, že i přes jeho předchozí doporučení OLAF stále ještě neuplatňuje systematické a účinné pracovní postupy a vnitřní kontrolu, aby se zabránilo neodůvodněným průtahům v jeho vyšetřováních. Ačkoli oproti předchozímu období došlo ke snížení počtu případů, ve kterých není vůbec uvedeno předpokládané datum ukončení vyšetřování, OLAF dosud přesně nevysvětlil důvody těchto zpoždění. |
| --- | --- |

I.

Dozorčí výbor ve 164 případech přezkoumal časový rámec pro ukončení vyšetřování a se zklamáním konstatuje, že i přes jeho předchozí doporučení OLAF stále ještě neuplatňuje systematické a účinné pracovní postupy a vnitřní kontrolu, aby se zabránilo neodůvodněným průtahům v jeho vyšetřováních. Ačkoli oproti předchozímu období došlo ke snížení počtu případů, ve kterých není vůbec uvedeno předpokládané datum ukončení vyšetřování, OLAF dosud přesně nevysvětlil důvody těchto zpoždění.

| II. | Dozorčí výbor znovu opakuje, že je zapotřebí: i) větší dohled nad zprávami o případech, které trvají déle než 9 měsíců, ii) zavést systém pro pravidelné informování dozorčího výboru, když vyšetřování trvá již 9 měsíců, že byla překročena předpokládaná doba pro uzavření případu, iii) zavést do systému řízení případů (CMS) systém upozorňování, aby se přezkoumaly důvody nečinnosti delší než 3 měsíce. Rovněž je nezbytná přísná kontrola délky jednotlivých vyšetřování, aby se rozptýlily pochybnosti o jejich nezávislosti, a to je pro dozorčí výbor zásadní záležitost. |
| --- | --- |

II.

Dozorčí výbor znovu opakuje, že je zapotřebí: i) větší dohled nad zprávami o případech, které trvají déle než 9 měsíců, ii) zavést systém pro pravidelné informování dozorčího výboru, když vyšetřování trvá již 9 měsíců, že byla překročena předpokládaná doba pro uzavření případu, iii) zavést do systému řízení případů (CMS) systém upozorňování, aby se přezkoumaly důvody nečinnosti delší než 3 měsíce. Rovněž je nezbytná přísná kontrola délky jednotlivých vyšetřování, aby se rozptýlily pochybnosti o jejich nezávislosti, a to je pro dozorčí výbor zásadní záležitost.

| III. | Dozorčí výbor přezkoumal 40 případů zpracovaných dvěma ředitelstvími OLAF pro vyšetřování a operace a opakovaně zjistil nedostatek řádného plánování jednotlivých vyšetřování, což má nepříznivý dopad na efektivitu práce OLAF a délku jeho vyšetřování. Příručka operačních postupů OLAF poskytuje pokyny pro vypracování prvotního plánu práce ve fázi posouzení, ale chybí v ní ustanovení ohledně úplného vyšetřovacího plánu, jakmile je vyšetřování zahájeno. |
| --- | --- |

III.

Dozorčí výbor přezkoumal 40 případů zpracovaných dvěma ředitelstvími OLAF pro vyšetřování a operace a opakovaně zjistil nedostatek řádného plánování jednotlivých vyšetřování, což má nepříznivý dopad na efektivitu práce OLAF a délku jeho vyšetřování. Příručka operačních postupů OLAF poskytuje pokyny pro vypracování prvotního plánu práce ve fázi posouzení, ale chybí v ní ustanovení ohledně úplného vyšetřovacího plánu, jakmile je vyšetřování zahájeno.

| IV. | Dozorčí výbor doporučil, aby OLAF zavedl politiku úplného plánování všech fází vyšetřování, s pravidelnými kontrolami, realistickými harmonogramy a pravidelnými aktualizacemi, aby se zajistilo splnění těchto požadavků. Díky práci dozorčího výboru v této oblasti si OLAF uvědomil, že je třeba přijmout společný přístup k strategickému plánování případů, a začal vypracovávat podrobné plány práce ve fázi po zahájení vyšetřování. Dozorčí výbor momentálně posuzuje efektivitu opatření, jež OLAF přijal. |
| --- | --- |

IV.

Dozorčí výbor doporučil, aby OLAF zavedl politiku úplného plánování všech fází vyšetřování, s pravidelnými kontrolami, realistickými harmonogramy a pravidelnými aktualizacemi, aby se zajistilo splnění těchto požadavků. Díky práci dozorčího výboru v této oblasti si OLAF uvědomil, že je třeba přijmout společný přístup k strategickému plánování případů, a začal vypracovávat podrobné plány práce ve fázi po zahájení vyšetřování. Dozorčí výbor momentálně posuzuje efektivitu opatření, jež OLAF přijal.

| V. | Dozorčí výbor se domnívá, že OLAF by měl uplatňovat jasnou politiku stanovení priorit pro řešení případů. V této souvislosti dozorčí výbor vítá, že je OLAF ochoten méně závažné případy, které lze adekvátně řešit prostřednictvím disciplinárních opatření, předávat jiným příslušným orgánům (IDOC). Dozorčí výbor však doporučuje pokračovat v práci na objektivním stanovení kritérií pro takové předávání případů. Příručka by se měla upravit tak, aby jednoznačně stanovila politiku de minimis úřadu uplatňovanou úřadem OLAF. |
| --- | --- |

V.

Dozorčí výbor se domnívá, že OLAF by měl uplatňovat jasnou politiku stanovení priorit pro řešení případů. V této souvislosti dozorčí výbor vítá, že je OLAF ochoten méně závažné případy, které lze adekvátně řešit prostřednictvím disciplinárních opatření, předávat jiným příslušným orgánům (IDOC). Dozorčí výbor však doporučuje pokračovat v práci na objektivním stanovení kritérií pro takové předávání případů. Příručka by se měla upravit tak, aby jednoznačně stanovila politiku de minimis úřadu uplatňovanou úřadem OLAF.

de minimis

| VI. | Dozorčí výbor podporuje iniciativy OLAF zaměřené na odhalování a analýzu rizik v oblasti boje proti podvodům na základě pravidelné výměny informací s ostatními generálními ředitelstvími Evropské komise. Tento způsob práce umožňuje provádět aktivní politiku vyšetřování a zaměřit se na nejzávažnější a nejsložitější případy. Dozorčí výbor proto naléhavě vyzývá, aby byly tyto mechanismy vzhledem k současné hospodářské situaci v Evropské unii vytvořeny co nejdříve. |
| --- | --- |

VI.

Dozorčí výbor podporuje iniciativy OLAF zaměřené na odhalování a analýzu rizik v oblasti boje proti podvodům na základě pravidelné výměny informací s ostatními generálními ředitelstvími Evropské komise. Tento způsob práce umožňuje provádět aktivní politiku vyšetřování a zaměřit se na nejzávažnější a nejsložitější případy. Dozorčí výbor proto naléhavě vyzývá, aby byly tyto mechanismy vzhledem k současné hospodářské situaci v Evropské unii vytvořeny co nejdříve.

| VII. | Dozorčí výbor se domnívá, že jsou zapotřebí některé změny provozní příručky OLAF, aby se do ní zapracovala stávající praxe, jakož i zvláštní požadavky vyplývající z ustálené judikatury nebo platných právních předpisů. Zejména je zapotřebí: i) lépe vymezit každou fázi vyšetřování, aby se zajistilo úplné dodržování základních práv a procesních záruk a aby se vyšetřovatelům dostalo užitečného vodítka, (ii) přesně vymezit období prvotního posouzení a jeho trvání. Nadále by mělo pravidelně probíhat důkladné školení, jak příručku používat. |
| --- | --- |

VII.

Dozorčí výbor se domnívá, že jsou zapotřebí některé změny provozní příručky OLAF, aby se do ní zapracovala stávající praxe, jakož i zvláštní požadavky vyplývající z ustálené judikatury nebo platných právních předpisů. Zejména je zapotřebí: i) lépe vymezit každou fázi vyšetřování, aby se zajistilo úplné dodržování základních práv a procesních záruk a aby se vyšetřovatelům dostalo užitečného vodítka, (ii) přesně vymezit období prvotního posouzení a jeho trvání. Nadále by mělo pravidelně probíhat důkladné školení, jak příručku používat.

| VIII. | Dozorčí výbor se domnívá, že dodržování základních práv a procesních záruk je pro nezávislost OLAF zásadní. Dozorčí výbor prověřil 43 případů vyšetřování, nežli o nich OLAF odeslal informace vnitrostátním soudním orgánům, a provedl analýzu dodržování základních práv a procesních záruk v každém jednotlivém případu. Dozorčí výbor se domnívá, že OLAF tato práva a záruky obecně dodržuje. Vypracoval ovšem zvláštní doporučení k posílení stávajících mechanismů pro kontrolu procesních zásad, zejména zásady nestrannosti, důvěrné povahy informací a přiměřené délky vyšetřování. |
| --- | --- |

VIII.

Dozorčí výbor se domnívá, že dodržování základních práv a procesních záruk je pro nezávislost OLAF zásadní. Dozorčí výbor prověřil 43 případů vyšetřování, nežli o nich OLAF odeslal informace vnitrostátním soudním orgánům, a provedl analýzu dodržování základních práv a procesních záruk v každém jednotlivém případu. Dozorčí výbor se domnívá, že OLAF tato práva a záruky obecně dodržuje. Vypracoval ovšem zvláštní doporučení k posílení stávajících mechanismů pro kontrolu procesních zásad, zejména zásady nestrannosti, důvěrné povahy informací a přiměřené délky vyšetřování.

| IX. | Dozorčí výbor se domnívá, že při řešení otázky základních práv a procesních záruk je nutno zohlednit rozdíl mezi vnitřními a vnějšími vyšetřováními OLAF. Dodržování těchto práv musí být úměrné povaze, cílům a účinnosti vyšetřování. Kromě analýzy procesních záruk vztahujících se na vyšetřování OLAF s ohledem na stávající právní předpisy a judikaturu vypracoval dozorčí výbor také formulář, který má sloužit jako užitečné vodítko pro vyšetřovatele v každé fázi vyšetřování. |
| --- | --- |

IX.

Dozorčí výbor se domnívá, že při řešení otázky základních práv a procesních záruk je nutno zohlednit rozdíl mezi vnitřními a vnějšími vyšetřováními OLAF. Dodržování těchto práv musí být úměrné povaze, cílům a účinnosti vyšetřování. Kromě analýzy procesních záruk vztahujících se na vyšetřování OLAF s ohledem na stávající právní předpisy a judikaturu vypracoval dozorčí výbor také formulář, který má sloužit jako užitečné vodítko pro vyšetřovatele v každé fázi vyšetřování.

| X. | Dozorčí výbor trvá na tom, že v zájmu zajištění účinného dodržování základních práv a procesních záruk je třeba stanovit kontroly zákonnosti vyšetřování na základě většího a průběžného zapojení oddělení soudního a právního poradenství. Během celého svého funkčního období dozorčí výbor doporučuje toto oddělení posílit a zapojovat je v mnohem dřívější fázi vyšetřovacího postupu. Dozorčí výbor s politováním konstatuje, že právní kontrola vyšetřovací práce není prováděna systematicky v každé fázi. Tento nedostatek nepřetržitého právního zkoumání v průběhu celého vyšetřování vedl k selháním v dodržování formálních náležitostí. Dozorčí výbor rovněž doporučuje, aby se nový generální ředitel zamyslel nad strukturou a uspořádáním tohoto oddělení. |
| --- | --- |

X.

Dozorčí výbor trvá na tom, že v zájmu zajištění účinného dodržování základních práv a procesních záruk je třeba stanovit kontroly zákonnosti vyšetřování na základě většího a průběžného zapojení oddělení soudního a právního poradenství. Během celého svého funkčního období dozorčí výbor doporučuje toto oddělení posílit a zapojovat je v mnohem dřívější fázi vyšetřovacího postupu. Dozorčí výbor s politováním konstatuje, že právní kontrola vyšetřovací práce není prováděna systematicky v každé fázi. Tento nedostatek nepřetržitého právního zkoumání v průběhu celého vyšetřování vedl k selháním v dodržování formálních náležitostí. Dozorčí výbor rovněž doporučuje, aby se nový generální ředitel zamyslel nad strukturou a uspořádáním tohoto oddělení.

| XI. | V návaznosti na důkladnou analýzu priorit a metod práce OLAF doporučuje dozorčí výbor vypracovat komplexní strategii pro oblast lidských zdrojů. Tato strategie by měla umožnit: i) lepší přidělování zdrojů v rámci OLAF za účelem lepšího zaměření na hlavní vyšetřovací úkoly, ii) lepší využití synergií v rámci OLAF, zejména díky vybudování rozmanité škály kvalifikačních předpokladů personálu OLAF, iii) odpovídající administrativní podporu pro vyšetřovací činnosti, iv) zvýšenou mobilitu v rámci OLAF a Komise, v) lepší rozpracování politiky odborného vzdělávání, která umožní rozvíjení mobility, aniž by došlo ke zhoršení kvality vyšetřování. |
| --- | --- |

XI.

V návaznosti na důkladnou analýzu priorit a metod práce OLAF doporučuje dozorčí výbor vypracovat komplexní strategii pro oblast lidských zdrojů. Tato strategie by měla umožnit: i) lepší přidělování zdrojů v rámci OLAF za účelem lepšího zaměření na hlavní vyšetřovací úkoly, ii) lepší využití synergií v rámci OLAF, zejména díky vybudování rozmanité škály kvalifikačních předpokladů personálu OLAF, iii) odpovídající administrativní podporu pro vyšetřovací činnosti, iv) zvýšenou mobilitu v rámci OLAF a Komise, v) lepší rozpracování politiky odborného vzdělávání, která umožní rozvíjení mobility, aniž by došlo ke zhoršení kvality vyšetřování.

| XII. | Dozorčí výbor doporučuje, aby příslušné orgány využily reformu nařízení (ES) č. 1073/1999 k úpravě prozatímní situace, pokud jde o pozici generálního ředitele OLAF, aby pro případ prodlevy mezi odchodem jednoho generálního ředitele z libovolného důvodu z úřadu a jmenováním jiného byly jasně vymezeny pravomoci úřadujícího generálního ředitele. Toto pravidlo by respektovalo dohodu mezi všemi orgány EU, aby byla zaručena legitimita a nezávislost OLAF v těchto přechodných obdobích. |
| --- | --- |

XII.

Dozorčí výbor doporučuje, aby příslušné orgány využily reformu nařízení (ES) č. 1073/1999 k úpravě prozatímní situace, pokud jde o pozici generálního ředitele OLAF, aby pro případ prodlevy mezi odchodem jednoho generálního ředitele z libovolného důvodu z úřadu a jmenováním jiného byly jasně vymezeny pravomoci úřadujícího generálního ředitele. Toto pravidlo by respektovalo dohodu mezi všemi orgány EU, aby byla zaručena legitimita a nezávislost OLAF v těchto přechodných obdobích.

| XIII. | Dozorčí výbor doporučuje, aby příslušné orgány využily reformu nařízení (ES) č. 1073/1999 k vyjasnění právního rámce, v němž OLAF působí, k posílení jeho vyšetřovacích pravomocí a nezávislosti a k stanovení přesných procesních pravidel pro jeho činnost. Dozorčí výbor zdůrazňuje, že je nezbytné, aby byl OLAF provozně nezávislý, a znovu opakuje svou ochotu dát v rámci tohoto reformního procesu k dispozici své zkušenosti. |
| --- | --- |

XIII.

Dozorčí výbor doporučuje, aby příslušné orgány využily reformu nařízení (ES) č. 1073/1999 k vyjasnění právního rámce, v němž OLAF působí, k posílení jeho vyšetřovacích pravomocí a nezávislosti a k stanovení přesných procesních pravidel pro jeho činnost. Dozorčí výbor zdůrazňuje, že je nezbytné, aby byl OLAF provozně nezávislý, a znovu opakuje svou ochotu dát v rámci tohoto reformního procesu k dispozici své zkušenosti.

---

(1)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

1

(2)  Viz příloha 1: Kalendář schůzí dozorčího výboru.

2

(3)  Článek 8 jednacího řádu dozorčího výboru OLAF (Úř. věst. L 33, 7.2.2007, s. 7).

3

(4)  Jednací řád byl dozorčím výborem přijat v srpnu 2006 a zveřejněn v únoru 2007 (Jednací řád dozorčího výboru OLAF (Úř. věst. L 33, 7.2.2007, s. 7)).

4

(5)  Viz zejména stanovisko č. 4/2010 ohledně plánování vyšetřování (příloha 5) a stanovisko č. 5/2010 ohledně dodržování základních práv a procesních záruk (příloha 6).

5

(6)  Ustanovení čl. 11 odst. 7 nařízení (ES) č. 1073/1999.

6

(7)  Franchet a Byk v. Komise, věc T-48/05, body 168–170.

7

(8)  Viz příloha 6.

8

(9)  Viz stanovisko č. 5/2008 (Úř. věst. C 314, 22.12.2009, s. 15).

9

(10)  Viz příloha 5.

10

(11)  Viz zejména stanovisko č. 2/2009 (Úř. věst. C 314, 22.12.2009, s. 22).

11

(12)  Viz Camos Grau v. Komise, 6. dubna 2006, věc T-309/03; Nikolaou v. Komise, 12. září 2007, věc T-259/03; Franchet a Byk v. Komise, 8. července 2008, věc T-48/05.

12

Camos Grau v. Komise

Franchet a Byk v. Komise

(13)  Viz příloha 6.

13

(14)  Nová příručka OLAF vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009.

14

(15)  Viz příloha 2: Stanovisko č. 1/2010, Předběžný návrh rozpočtu OLAF na rok 2011.

15

(16)  SEK (2010)859.

16

(17)  Viz příloha 4.

17

(18)  Viz příloha 3.

18

---

PŘÍLOHA 1

KALENDÁŘ SCHŮZÍ DOZORČÍHO VÝBORU

2009

| Měsíc | Datum schůze |
| --- | --- |
| ČERVEN | úterý 9. – středa 10. |
| ČERVENEC | úterý 7. – středa 8. |
| ZÁŘÍ | středa 23. – čtvrtek 24. |
| ŘÍJEN | úterý 20. – středa 21. |
| LISTOPAD | úterý 17. – středa 18. |
| PROSINEC | úterý 15. – středa 16. |

Měsíc

Datum schůze

ČERVEN

úterý 9. – středa 10.

ČERVENEC

úterý 7. – středa 8.

ZÁŘÍ

středa 23. – čtvrtek 24.

ŘÍJEN

úterý 20. – středa 21.

LISTOPAD

úterý 17. – středa 18.

PROSINEC

úterý 15. – středa 16.

2010

| Měsíc | Datum schůze |
| --- | --- |
| LEDEN | úterý 12. – středa 13. |
| ÚNOR | úterý 9. – středa 10. |
| BŘEZEN | úterý 16. – středa 17. |
| DUBEN | úterý 27. – středa 28. |
| ČERVEN | úterý 1. – středa 2. |
| ČERVENEC | úterý 13. – středa 14. |
| ZÁŘÍ | čtvrtek 2. (celý den) |
| ZÁŘÍ | čtvrtek 23. (celý den) |
| ŘÍJEN | úterý 12. – středa 13. |
| LISTOPAD | úterý 9. – středa 10. |
| PROSINEC | úterý 14. – středa 15. |

Měsíc

Datum schůze

LEDEN

úterý 12. – středa 13.

ÚNOR

úterý 9. – středa 10.

BŘEZEN

úterý 16. – středa 17.

DUBEN

úterý 27. – středa 28.

ČERVEN

úterý 1. – středa 2.

ČERVENEC

úterý 13. – středa 14.

ZÁŘÍ

čtvrtek 2. (celý den)

ZÁŘÍ

čtvrtek 23. (celý den)

ŘÍJEN

úterý 12. – středa 13.

LISTOPAD

úterý 9. – středa 10.

PROSINEC

úterý 14. – středa 15.

---

PŘÍLOHA 2

STANOVISKO č. 1/2010

Předběžný návrh rozpočtu Evropského úřadu pro boj proti podvodům na rok 2011

V Bruselu dne 30. června 2010

Dozorčí výbor Evropského úřadu pro boj proti podvodům (dále jen OLAF) během svých zasedání ve dnech 27. a 28. dubna a 1. a 2. června 2010 přezkoumal předběžný návrh rozpočtu úřadu OLAF na rok 2011 a přijal následující stanovisko.

I.   Předkládání předběžného rozpočtu na rok 2011

Jako každý rok, úřad předložil výboru přehled předběžného rozpočtu na rok 2011. Pro rozpočtové období 2011 výbor shledává, že se jedná o přechodný rozpočet související se současnou prozatímní situací, která nastala v důsledku úmrtí generálního ředitele úřadu Franze-Hermana Brünera v lednu 2010. Vzhledem k tomu, že se pravomoci úřadujícího generálního ředitele omezují na vyřizování běžných provozních záležitostí, nebylo možné, aby přijal rozhodnutí či závazky, které by zavazovaly budoucího generálního ředitele, poté co jej orgány zvolí.

Výbor bere na vědomí, že předběžný rozpočet oproti roku 2010 celkově narostl o 3,19 %. Výbor by si přál, aby se úřad OLAF více zaměřil na vzdělávání všech svých zaměstnanců. Výbor konstatuje, že rozpočet zahraničních misí se navyšuje o procento srovnatelné s nárůstem životních nákladů, a přeje si, aby tato kapitola vždy podléhala účinné kontrole prováděné vedoucími oddělení a řediteli úřadu.

Výše rozpočtové linie určené pro výbor je vůči letům 2009 a 2010 stabilní.

Výbor shledává, že počet zaměstnanců úřadu OLAF zůstává stabilní a čítá 384 osob a že částka výdajů narůstá přiměřeně. Předběžné prostředky na mzdy a dávky zaměstnanců se celkově zvyšují o 4,13 %, přičemž tento nárůst zahrnuje úpravy platů.

II.   Přidělování a řízení lidských zdrojů úřadu OLAF

Dozorčí výbor poznamenává, že se počet volných pracovních míst snižuje. V roce 2010 bylo dvacet čtyři volných míst a v roce 2011 by jich mělo být pouze osmnáct. Výbor vítá tento pozitivní trend, který přispívá ke zvýšení schopnosti úřadu OLAF účinně provádět svou činnost.

Co se týče otázky dočasných zaměstnanců, dozorčí výbor vítá mnohá zlepšení, k nimž došlo v letech 2008, 2009 a 2010, zejména vypsání vnějších a vnitřních výběrových řízení v oboru boje proti podvodům a zveřejnění jejich výsledků. Úřad tak již mohl na začátku roku 2010 přijmout jedenáct bývalých dočasných zaměstnanců, kteří uspěli v externích výběrových řízeních, jakožto stálé úředníky (devět dočasných zaměstnanců se smlouvou na dobu neurčitou a dva dočasné zaměstnance se smlouvou na dobu určitou). To bylo možné díky změně organizačního plánu a projednání opravného rozpočtu s rozpočtovým orgánem.

V návaznosti na nedávné zveřejnění výsledku vnitřních výběrových řízení bude úřad pravděpodobně postupovat obdobně s cílem nabídnout úspěšným uchazečům místa úředníků. Úřad OLAF by tak měl být schopen v průběhu roku 2010 přijmout třináct dočasných zaměstnanců se smlouvou na dobu neurčitou a dva dočasné zaměstnance se smlouvou na dobu určitou. Navíc tři bývalí dočasní zaměstnanci, kteří uspěli ve vnějším výběrovém řízení, rovněž uspěli ve vnitřním výběrovém řízení pro vyšší třídu.

Organizace těchto výběrových řízení byla důležitým úkolem a odpovídala závazkům, které si OLAF stanovil. Celkový výsledek pro 92 bývalých dočasných zaměstnanců úřadu, jichž se tato akce týkala, je však omezený, jelikož pouze dvacet jedna z nich uspělo v jednom z výběrových řízení. Z těchto výběrových řízení mohli navíc rovněž těžit čtyři dočasní zaměstnanci se smlouvou na dobu určitou. Dosud 63 dočasných zaměstnanců, jichž se týkala jednání v roce 2007, nemohlo těžit z těchto výběrových řízení, protože v nich buď neuspěli, nebo protože se jich nemohli nebo nechtěli zúčastnit. Třídy, pro které byla tato výběrová řízení organizována, ale také požadované vzdělání a nutnost, aby odborná praxe následovala až po získání diplomů dokládajících toto vzdělání, způsobily, že větší počet dočasných zaměstnanců se do výběrových řízení nemohl zapsat.V tomto ohledu dozorčí výbor připomíná, že by bylo vysoce žádoucí, aby tito dočasní zaměstnanci i nadále poskytovali úřadu své odborné znalosti a schopnosti, a že by bylo vhodné rychle jim poskytnout skutečné vyhlídky na profesní postup a uplatnění. Je třeba mít na mysli, že dočasní zaměstnanci s největší délkou služby pracují v úřadu OLAF již více než deset let. Bylo by oprávněné jim umožnit změnu zařazení.

Na druhou stranu by bylo rovněž vhodné, aby úřad OLAF vyzval úřad EPSO, aby pro něj zorganizoval výběrová řízení zaměřená na osoby schopné zajistit velmi specializovaná povolání, která úřad OLAF potřebuje. Účinnost, a tím i nezávislost úřadu, by byly v budoucnu značně poškozeny, kdyby nebyl schopen si tyto odborníky udržet. Bylo by zejména velmi zdlouhavé a nákladné vzdělávat nové odborné zaměstnance, pokud by současná situace vedla k tomu, že by někteří kvůli nedostatku skutečné perspektivy úřad opustili.

Výbor shledává, že v úřadu OLAF jsou stále dočasní zaměstnanci se smlouvou na dobu určitou, jejichž smlouvy nemohly a nebudou moci být prodlouženy. Takové situace jsou lidsky velmi obtížné, jelikož konec smlouvy nevyhnutelně nastane. Výbor opět připomíná své přání, aby úřad OLAF stanovil a co nejrychleji provedl skutečnou politiku zaměstnanosti a stabilizace svých vyšetřovatelů podle standardní doby trvání smlouvy, zejména v případě odborníků na vyšetřování ze členských států. Takový nábor umožní úřadu OLAF pokusit se zaujmout nejlepší talenty z vnitrostátních orgánů, a umožnit tak aktualizování znalostí vyšetřovatelů na místě, a zejména provést zlepšení a změny ve vyšetřovacích metodách. Rozdělení na 80 % úředníků a 20 % dočasných zaměstnanců, které plánuje Evropská komise, by mělo být spíše vnímáno jako přání, než jako pevně stanovený cíl. Úřad OLAF nesmí omezovat svou možnost najímat odborníky v oblasti boje proti podvodům, nebo se této možnosti vzdát. Nezávislost úřadu při provádění vyšetřování není odvozena od podílu mezi úředníky a dočasnými zaměstnanci, ale od odborných znalostí v oblasti vyšetřování a vůle pracovat s nejlepšími vyšetřovacími metodami. Nábor dočasných zaměstnanců by měl úřadu rovněž umožnit pracovat účinněji a zlepšit spolupráci mezi orgány členských států a úřadem OLAF.

Výbor shledává, že k 1. dubnu 2010 je v organizačním schématu úřadu OLAF již jen jedno místo vedoucího oddělení, které zastává dočasný zaměstnanec. V určité chvíli bude jistě vhodné se zajímat o nalezení nezbytné rovnováhy mezi úředníky a dočasnými zaměstnanci i v této oblasti.

Výbor vyjadřuje své politování nad tím, že úřad OLAF dosud nevypracoval skutečnou politiku lidských zdrojů, přestože ve stanoviscích k předchozím rozpočtům obdržel v tomto ohledu od výboru doporučení (stanovisko č. 2/2007, stanovisko č. 3/2008, stanovisko č. 3/2009). Výbor stejně jako v předchozích letech rovněž trvá na významu důkladné reflexe přiměřenosti přidělování zdrojů na prvořadé úkoly úřadu OLAF. Výbor vzal na vědomí postřehy úřadu OLAF ohledně nedělitelnosti jeho úkolů a účasti všech útvarů úřadu na plnění těchto úkolů, domnívá se však, že je nutné konkrétně zvážit relativní poměr pracovních míst, která jsou přímo přidělena na vyšetřovací činnost. Stejně jako v předchozím stanovisku se výbor domnívá, že je potřeba provést obecné hodnocení a stanovit priority, co se týče různých oblastí činnosti úřadu a jejich významu.

Doporučení:

Výbor důrazně doporučuje úřadu OLAF, aby co nejrychleji stanovil strategii lidských zdrojů na základě analýzy prvořadých úkolů a přiměřenosti přidělování zdrojů na tyto úkoly. Tato strategie by měla nabídnout realistické dlouhodobé i krátkodobé pracovní vyhlídky.

Výbor doporučuje úřadu OLAF, aby věnoval zvláštní pozornost situaci dočasných zaměstnanců různých kategorií, kteří v současnosti v úřadu pracují, a aby se v rámci možností pokusil najít řešení odpovídající těmto situacím, zejména / včetně možnosti změny zařazení.

III.   Sekretariát dozorčího výboru

Normální počet zaměstnanců sekretariátu dozorčího výboru je osm osob. Dne 1. února 2010 nastoupil na volné místo jeden nový administrátor, a rozšířil tak řady zaměstnanců sekretariátu. Od konce listopadu 2009 je volné místo dočasného zaměstnance třídy AST a mělo by být nahrazeno místem úředníka.

Dále bylo v červnu 2009 vyhlášeno výběrové řízení na místo vedoucího sekretariátu, aby byl sekretariát připraven na odchod předchozího vedoucího do důchodu na konci června 2009. Nábor nového vedoucího sekretariátu je platný od 16. června 2010.

Počet zaměstnanců sekretariátu bude uspokojivý vzhledem k úkolům, které jsou výboru v současné době svěřeny, až budou obsazena všechna pracovní místa. Na druhou stranu, pokud vstoupí v platnost změny platných pravidel, zejména změny, jež jsou v souladu se změnami odhlasovanými Evropským parlamentem dne 20. listopadu 2008 v rámci reformy nařízení č. 1073/1999, úloha výboru bude posílena a bude nutné odpovídajícím způsobem navýšit počet zaměstnanců sekretariátu. Pouze takový nárůst zaměstnanců bude schopen zajistit skutečnou nezávislost výboru, která je nezbytným faktorem zachování nezávislosti úřadu OLAF.

Doporučení:

Úřad OLAF by měl sekretariátu fakticky přidělit osm spolupracovníků.

Pokud by se v rámci změn pravidel platných pro úřad OLAF měly rozšířit úkoly svěřené dozorčímu výboru, bylo by nutné odpovídajícím způsobem navýšit zdroje sekretariátu, aby výbor mohl i nadále pracovat účinně a účelně.

IV.   Závěry

Výbor uznává, že tento předběžný rozpočet odráží současnou přechodnou situaci.

Výbor však vyjádřil přání, aby nový generální ředitel úřadu OLAF ihned poté, co se ujme své funkce, požádal rozpočtový orgán o nutné prostředky, zejména pro řízení úřadu, pro politiky vyšetřování a pro politiku náboru pracovníků.

Dozorčí výbor podporuje návrh rozpočtu úřadu OLAF pro rok 2011 a přeje si, aby byla zvážena všechna výše uvedená doporučení.

---

PŘÍLOHA 3

STANOVISKO č. 2/2010

pro Evropskou komisi

(podle čl. 12 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1073/99 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF))

V Bruselu dne 23. září 2010

Právní rámec:

Podle čl. 12 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (dále jen „nařízení č. 1073/1999“) o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) vydá dozorčí výbor příznivé stanovisko k seznamu kandidátů na pozici ředitele OLAF, který Komise předloží Radě a Evropskému parlamentu ke konzultaci.

Článek 15 jednacího řádu dozorčího výboru OLAF stanoví, že „po prozkoumání žádostí uchazečů o funkci generálního ředitele OLAF vydá dozorčí výbor stanovisko, v němž vysvětlí, jaká kritéria použil pro hodnocení vhodnosti kandidátů“ a že „obsahuje rovněž stanovisko výboru ke kandidátům [...]“.

Postup:

Komise dne 17. března 2010 rozhodla o vypsání interního výběrového řízení na místo generálního ředitele OLAF (podle čl. 29 odst. 1 písm. a) bodů i) a iii) služebního řádu) a o vypsání externího výběrového řízení (podle čl. 29 odst. 2 služebního řádu). Výběrové řízení na toto místo bylo tedy vypsáno interně (v oznámení o volném pracovním místě KOM/2010/842 zveřejněném dne 9. dubna 2010) a externě (v oznámení o volném pracovním místě KOM/2010/10255, zveřejněném mj. v Úředním věstníku C 91A ze dne 9. dubna 2010). V obou případech byl termín pro odevzdání přihlášek stanoven na 7. května 2010. Toto výběrové řízení bylo vypsáno na funkci „generálního ředitele“, jelikož dané místo odpovídá této platové třídě.

Komise dne 12. května 2010 rozhodla o přijetí postupu pro výběr generálního ředitele OLAF. Člen dozorčího výboru se účastnil komise pro předběžný výběr a Poradního výboru Komise pro jmenování jako pozorovatel.

Dne 21. září Komise předala dozorčímu výboru seznam šesti jmen.

Podle čl. 12 odst. 2 nařízení č. 1073/99 a č. 1074/99 „sestaví Komise [...] po příznivém stanovisku dozorčího výboru seznam kandidátů s potřebnou kvalifikací“. Dozorčí výbor se proto domnívá, že jeho hlavním úkolem je zajistit, aby vybraní uchazeči měli potřenou kvalifikaci, aby mohli zastávat úlohu generálního ředitele.

Stanovisko dozorčího výboru

Dozorčí výbor se domnívá, že osoba zastávající funkci generálního ředitele OLAF by měla být schopna a odhodlána vést složitou nadnárodní organizaci zabývající se různými činnostmi, aby dokázala dosahovat konkrétních výsledků v boji proti podvodům a korupci v Evropě. Tato osoba by měla mít dostatečné znalosti a zkušenosti v tomto oboru, aby si získala loajálnost a respekt vysoce specializovaného týmu a aby působila důvěryhodně jak v rámci OLAF, tak mimo něj. Měla by prokázat vynikající řídící schopnosti, aby se dokázala vyrovnat se stávajícími výzvami OLAF, na které často dozorčí výbor ve svých stanoviscích upozorňuje. Měla by mít dostatečné zkušenosti s prací v mezinárodním a multikulturním prostředí, aby dokázala rychle reagovat na výzvy takového složitého institučního prostředí. Dozorčí výbor, coby strážce nezávislosti OLAF, navíc přikládá mimořádnou pozornost závazkům uchazečů, pokud jde o nezávislost organizace, a jejich vizi, pokud jde o zvláštní úlohu, kterou OLAF v rámci evropských orgánů zastává.

Všechny tyto požadavky jsou v oznámení o volném pracovním místě řádně uvedeny.

Po prozkoumání přihlášek předložených dotyčnými osobami a zpráv komise pro předběžný výběr a Poradního výboru Komise pro jmenování, dozorčí výbor OLAF jednohlasně přijímá příznivé stanovisko ke kandidatuře tří kandidátů a přijímá většinou hlasů příznivé stanovisko ohledně tří zbývajících kandidátů.

Za dozorčí výbor OLAF

Image

předseda

---

PŘÍLOHA 4

STANOVISKO č. 3/2010

k diskusnímu dokumentu o reformě Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF)

V Bruselu dne 23. září 2010

ÚVOD

Dozorčí výbor (dále jen „výbor“) děkuje Komisi za diskusní dokument ze dne 6. července 2010 a vyjadřuje podporu jejímu přání znovu zahájit reformu nařízení (ES) č. 1073/1999.

Výbor by rád zdůraznil význam vymezení nových úkolů Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a nutnost jeho reformy v souvislosti s dramatickými změnami v oblasti evropských veřejných financí, ke kterým došlo v posledních dvou letech. Finanční krize podnítila evropské orgány, a zejména Komisi, k přijetí opatření na zvýšení finančních prostředků v určitých odvětvích. Tuto politiku musí nyní provázet opatření na kontrolu závazků a využívání evropských veřejných výdajů. Evropští občané musí mít jistotu, že OLAF disponuje potřebnými prostředky k potírání jakéhokoli nárůstu podvodů, úplatkářství nebo jiných nedovolených činností, které by mohly ohrožovat finanční zájmy EU.

Výbor bere na vědomí, že o konsolidaci právních předpisů proti podvodům do jediného právního rámce se bude uvažovat v pozdějším stadiu a že bude spojena s diskusí o vytvoření Úřadu evropského veřejného žalobce.

Výbor bere na vědomí návrh na posílení interinstitucionálního dialogu a domnívá se, že by mohl představovat nástroj k zajištění široké politické podpory pro boj úřadu OLAF proti podvodům. Tento dialog ovšem nemůže znamenat, že by vyšetřování byla vedena podle politických pokynů. Jako strážce nezávislosti úřadu OLAF je výbor připraven převzít v tomto dialogu vedoucí úlohu.

Výbor bere na vědomí, že diskusní dokument klade důraz na otázky spojené s řízením úřadu OLAF, a souhlasí s nutností nalézt prostředky ke zlepšení účinnosti OLAF a ke zkrácení délky řízení. Tyto prostředky však nemohou spočívat pouze ve změnách organizační struktury. Výbor vyjadřuje své politování nad tím, že diskusní dokument nepřináší žádné návrhy ohledně kompetencí OLAF v oblasti vnitřních ani vnějších vyšetřování. V této souvislosti by výbor rád zdůraznil nové možnosti, které nabízí článek 325 SFEU, jenž vyzývá k zajištění „účinné a rovnocenné ochrany v členských státech a v orgánech, institucích a jiných subjektech Unie“.

Výbor zdůrazňuje, že plánovaná reforma by za žádných okolností neměla omezit operační nezávislost úřadu OLAF. Důrazně trvá na tom, že musí být zachována současná institucionální struktura: integrace úřadu OLAF do Komise, nezávislost generálního ředitele při výkonu jeho vyšetřovací funkce a kontrola nezávislosti úřadu OLAF dozorčím výborem složeným z odborníků nepocházejících z orgánů EU jsou zásadní rysy, které musí být zachovány. Výbor na druhé straně vyjadřuje obavu, že návrhem na vytvoření funkce poradce-kontrolora by mohla vzrůst administrativní zátěž úřadu OLAF a mohlo by dojít k narušení zásadních funkcí dozorčího výboru. Status tohoto nového subjektu zůstává nejasný.

I když výbor oceňuje vůli vyjádřenou všemi orgány EU k posílení své úlohy, přesto by rád zdůraznil, že návrh v podobě vyjádřené v diskusním dokumentu, podle kterého by výbor dostával pro výkon své činnosti pouze statistické údaje, by ho zbavil všech prostředků k provádění odpovídající kontroly úřadu OLAF. Je zcela zásadní, aby měl výbor plný přístup k vyšetřovacím spisům, a tak mohl kontrolou účinnosti vyšetřovacích řízení prováděných úřadem OLAF zaručit jeho nezávislost.

V souvislostech reformního procesu výbor také varuje před nebezpečím „přeregulování“, které by zbavilo OLAF při jeho činnosti nutného manévrovacího prostoru. Každá další zákonná povinnost v rámci regulace by navíc mohla vést v pozdějším stadiu k soudnímu přezkumu. Výbor sdílí obavy Komise ohledně délky vyšetřování a nutnosti lépe zajistit ochranu základních práv. Jak je uvedeno níže, domnívá se výbor, že vedení úřadu OLAF je odpovědné za to, aby vyšetřování byla vedena způsobem, který zachová a zajistí rychlé jednání a plné dodržení procesních práv, přičemž výbor má v této oblasti kontrolní úlohu. Výbor se také domnívá, že tato reforma by měla být konzultována s příštím generálním ředitelem úřadu OLAF.

Tento dokument je příspěvkem dozorčího výboru k diskusi. Zohledňuje již proběhlé interinstitucionální diskuse a jeho cílem je vyjádřit názory výboru na hlavní body diskusního dokumentu. Na základě analýzy způsobů zlepšení účinnosti vyšetřování (část I) předkládá návrhy ohledně organizačních aspektů úřadu OLAF (část II).

1.   ZVÝŠENÍ ÚČINNOSTI VYŠETŘOVACÍ FUNKCE ÚŘADU OLAF

1.1   Posílení vyšetřovacích pravomocí úřadu OLAF

Výbor považuje pro reformu za zásadní, aby byla posílena ustanovení týkající se vnějších a vnitřních vyšetřování. Tři orgány EU předložily různé návrhy na řešení této klíčové otázky a tyto návrhy by měly být pečlivě prostudovány.

Zejména je nutné další ujasnění pravomocí úřadu OLAF provádět kontroly a inspekce na místě podle ařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 v případech podvodů, úplatkářství nebo nedovolené činnosti ve spojení se smlouvami, grantovými dohodami a rozhodnutími, které se týkají financování z prostředků EU.

Výbor je pro jasnou definici pravomocí úřadu OLAF ve všech stadiích vyšetřování, která provádí. Za povšimnutí stojí pokrok, kterého se v reformě dosáhlo při nastínění jednotlivých rysů těchto stadií, jsou zde ale možná další zlepšení:

| — | Měl by být uveden výslovný odkaz na rozbor zpravodajských informací. |
| --- | --- |

—

Měl by být uveden výslovný odkaz na rozbor zpravodajských informací.

| — | U „zahájení vyšetřování“ by výbor uvítal rozlišení mezi vnitřními a vnějšími vyšetřováními. |
| --- | --- |

—

U „zahájení vyšetřování“ by výbor uvítal rozlišení mezi vnitřními a vnějšími vyšetřováními.

| — | Do příštího nařízení by měla být zahrnuta politika de minimis, aby se úřad OLAF mohl soustředit na nejzávaznější případy. |
| --- | --- |

—

Do příštího nařízení by měla být zahrnuta politika de minimis, aby se úřad OLAF mohl soustředit na nejzávaznější případy.

| — | Stadium „vyšetřovací řízení“ vyžaduje strukturovanější právní přístup a související ustanovení by mohla být revidována. |
| --- | --- |

—

Stadium „vyšetřovací řízení“ vyžaduje strukturovanější právní přístup a související ustanovení by mohla být revidována.

Výbor také poukazuje na skutečnost, že článek 325 SFEU zajišťuje účinnou a rovnocennou ochranu finančních zájmů EU ve všech členských státech a ve všech orgánech, institucích a jiných subjektech EU. Na rozdíl od bývalého článku 280 Smlouvy o ES nevylučuje navíc článek 325 SFEU nadále přijetí opatření, která se týkají použití vnitrostátního trestního práva nebo vnitrostátní organizace soudnictví. Mělo by se využít nových možností poskytnutých Lisabonskou smlouvou k zavedení ustanovení, která by umožnila posílit a zlepšit spolupráci mezi úřadem OLAF a vnitrostátními soudními orgány. Například k lepšímu zajištění rovnocenné ochrany finančních zájmů v rámci celé EU by se mělo zvážit další posouzení právní hodnoty důkazů úřadu OLAF v rámci EU. Nové nařízení by navíc mělo s ohledem na vnitřní vyšetřování zajistit používání stejných postupů ve všech orgánech, institucích a jiných subjektech.

1.2   Délka vyšetřování

Výbor pravidelně upozorňoval na přílišnou délku vyšetřování a vítá každé opatření, které by mohlo tento stav zlepšit.

Výbor se domnívá, že přímou kontrolu délky vyšetřování by přednostně měly interně provádět osoby, které za to nesou primární odpovědnost, tzn. vedoucí pracovníci úřadu OLAF a jeho generální ředitel. Výbor by měl pravidelně sledovat tuto stránku činnosti OLAF a podporovat generálního ředitele OLAF při kontrolách lhůt.

Výbor obecně souhlasí s mechanismem navrženým v diskusním dokumentu ohledně pravidelného předávání informací v různých stadiích řízení, což je krajně důležité pro to, aby výbor zajistil dodržování nezávislosti úřadu OLAF. Aby toho dosáhl, je třeba vyloučit vnější zásahy do nestranného vedení vyšetřování a zabránit negativnímu vlivu průtahů na dosažení očekávaných výsledků vyšetřování například z důvodu časových omezení.

Výbor rovněž vítá zavedení lhůty pro posouzení a domnívá se, že by jako obecné pravidlo mělo platit, že tato první část vyšetřování spadá také do jeho kontrolních povinností, protože je dodatečnou zárukou operační nezávislosti úřadu OLAF při zahájení vyšetřování.

V tomto ohledu by nařízení mělo stanovit, že se výboru předávají následující informace:

| 1) | Zprávy o vyšetřováních, která nebyla ukončena během 12 měsíců (včetně doby posouzení); zpráva podá vysvětlení, proč vyšetřování nebylo ukončeno, a odhad doby nutné pro jeho ukončení. Musí být zajištěn dostatečný mechanismus následné kontroly. |
| --- | --- |

1)

Zprávy o vyšetřováních, která nebyla ukončena během 12 měsíců (včetně doby posouzení); zpráva podá vysvětlení, proč vyšetřování nebylo ukončeno, a odhad doby nutné pro jeho ukončení. Musí být zajištěn dostatečný mechanismus následné kontroly.

| 2) | U případů trvajících déle než 30 měsíců bude úřad OLAF předkládat výboru každých šest měsíců souhrnnou zprávu o pokroku dosaženém při vyšetřováních s uvedením opatření přijatých s cílem případy uzavřít. |
| --- | --- |

2)

U případů trvajících déle než 30 měsíců bude úřad OLAF předkládat výboru každých šest měsíců souhrnnou zprávu o pokroku dosaženém při vyšetřováních s uvedením opatření přijatých s cílem případy uzavřít.

| 3) | Statistické zprávy o operativní činnosti OLAF včetně výkonnostních ukazatelů založených na kvalitativních parametrech, které bude výbor moci použít jako dodatečný kontrolní nástroj. |
| --- | --- |

3)

Statistické zprávy o operativní činnosti OLAF včetně výkonnostních ukazatelů založených na kvalitativních parametrech, které bude výbor moci použít jako dodatečný kontrolní nástroj.

1.3   Posílení práv na obhajobu

Diskusní dokument oprávněně zdůrazňuje potřebu posílit kontrolu vyšetřování prováděných úřadem OLAF, a to zejména z hlediska dodržování základních práv a procesních záruk. V tomto ohledu se výbor domnívá, že na jedné straně by se měly ujasnit předpisy, kterými se řídí vyšetřování prováděná úřadem OLAF a které se týkají práv na obhajobu, a na druhé straně by měla být zvýšena odpovědnost OLAF za interní postupy zavedené kvůli provádění těchto práv.

1.3.1   Ujasnění předpisů

Výbor vítá vůli orgánů ujasnit práva a povinnosti vyšetřovaných osob a práva a povinnosti úřadu OLAF, orgánů EU a členských států před vyšetřováním, během něj a po něm.

Výbor předloží v této záležitosti další návrhy ve svém příštím stanovisku.

1.3.2   Zkvalitnění řízení

Výbor se domnívá, že rozhodnutí o zahájení či nezahájení vyšetřování a zajištění dodržování základních práv vyšetřovaných osob je především odpovědností generálního ředitele a vedení úřadu OLAF.

Zavedení odpovídajících vnitřních kontrol a kontrolních mechanismů spadá do rámce pravomocí generálního ředitele úřadu OLAF. V tomto ohledu si výbor přeje vyjádřit své vážné obavy ohledně vytvoření funkce poradce-kontrolora.

Výbor se domnívá, že postavení a kompetence poradce-kontrolora nejsou jasné. Jako úředník jmenovaný generálním ředitelem úřadu OLAF nemůže být poradce-kontrolor nezávislý. Vytvoření této funkce by dále mohlo způsobit následující potíže:

| — | posun v institucionální rovnováze v úřadu OLAF, protože vytvoření poradce-kontrola by se mohlo stát překážkou při plnění úlohy výboru a připravilo by jej o přístup k informacím, které jsou zásadní pro jeho kontrolní úlohu, |
| --- | --- |

—

posun v institucionální rovnováze v úřadu OLAF, protože vytvoření poradce-kontrola by se mohlo stát překážkou při plnění úlohy výboru a připravilo by jej o přístup k informacím, které jsou zásadní pro jeho kontrolní úlohu,

| — | riziko prodloužení lhůt u již tak příliš dlouhých vyšetřování, |
| --- | --- |

—

riziko prodloužení lhůt u již tak příliš dlouhých vyšetřování,

| — | výrazné riziko, že vedoucí pracovníci úřadu OLAF přijdou o pocit zapojení a odpovědnost v oblasti kontroly dodržování základních práv, |
| --- | --- |

—

výrazné riziko, že vedoucí pracovníci úřadu OLAF přijdou o pocit zapojení a odpovědnost v oblasti kontroly dodržování základních práv,

| — | duplikace jiných stávajících mechanismů (ochránce veřejných práv, následný soudní přezkum atd.), |
| --- | --- |

—

duplikace jiných stávajících mechanismů (ochránce veřejných práv, následný soudní přezkum atd.),

| — | možné dodatečné náklady pro rozpočet EU. |
| --- | --- |

—

možné dodatečné náklady pro rozpočet EU.

S vědomím důležitosti úkolu zajistit přiměřené dodržování základních práv v rámci úřadu OLAF je výbor připraven zvážit vytvoření funkce úředníka pověřeného vyřizováním stížností, který by analyzoval stížnosti na úřad OLAF a radil by generálnímu řediteli úřadu OLAF v této oblasti. Podobná funkce již existuje v řadě vnitrostátních správních orgánů a úřad OLAF by se mohl řídit některými již existujícími osvědčenými postupy. „Přezkumná komise“, jak ji navrhuje diskusní dokument, by také mohla být jednou z možností. Vytvoření této funkce by v žádném případě nemělo kolidovat s pravomocemi a odpovědnostmi výboru, jemuž by každopádně měly být oznamovány všechny stížnosti.

Výbor sice oceňuje přání Komise zavést mechanismy nezávislé a vnější kontroly, zároveň je ale přesvědčen, že v rámci obecné struktury, která určuje organizaci úřadu OLAF, je právě dozorčí výbor jediným subjektem, který vyhovuje tomuto požadavku. Výbor proto navrhuje, aby byla posílena jeho úloha při kontrole řízení, a to zejména z hlediska dodržování základních práv a z hlediska lhůt šetření, následujícím způsobem:

| — | Nařízení by mohlo stanovit, že výbor bude (případně v rámci své výroční zprávy) každoročně předkládat analýzu toho, zda je při vyšetřováních vedených úřadem OLAF zajištěno dodržování základních práv. Tato zpráva by mohla vycházet z informací poskytnutých výboru úřadem OLAF o opatřeních, jež úřad přijal k zajištění plného dodržování základních práv, a z vlastní kontrolní činnosti výboru. |
| --- | --- |

—

Nařízení by mohlo stanovit, že výbor bude (případně v rámci své výroční zprávy) každoročně předkládat analýzu toho, zda je při vyšetřováních vedených úřadem OLAF zajištěno dodržování základních práv. Tato zpráva by mohla vycházet z informací poskytnutých výboru úřadem OLAF o opatřeních, jež úřad přijal k zajištění plného dodržování základních práv, a z vlastní kontrolní činnosti výboru.

| — | V případě potřeby by generální ředitel mohl ve výjimečných případech požádat výbor o provedení zvláštních kontrol, pokud by se během vyšetřování dozvěděl o závažných nedostatcích. S výsledky této kontroly by byl seznámen pouze generální ředitel úřadu OLAF. |
| --- | --- |

—

V případě potřeby by generální ředitel mohl ve výjimečných případech požádat výbor o provedení zvláštních kontrol, pokud by se během vyšetřování dozvěděl o závažných nedostatcích. S výsledky této kontroly by byl seznámen pouze generální ředitel úřadu OLAF.

1.4   Spolupráce mezi úřadem OLAF a orgány, institucemi a jinými subjekty při provádění jeho vyšetřovací funkce

Výbor se přiklání k tomu, aby v rámci nařízení došlo k vyjasnění práv a povinností, které se vztahují na úřad OLAF a orgány EU v souvislosti s bojem proti podvodům. Toto je zvláště důležité, jelikož by Komise mohla být za činnost úřadu OLAF volána k odpovědnosti.

1.4.1   Předání informací dotčeným orgánům a subjektům

Úřad OLAF má povinnost předat, jakmile je to možné, orgánům, institucím a jiným subjektům na začátku vyšetřování všechny informace, které se týkají nedovolené činnosti osob se statutárním postavením a zaměstnanců orgánů nebo delegací. Informační povinnost by se mohla týkat také hospodářských subjektů, které jsou příjemci prostředků z grantů nebo smluv poskytovaných přímo nebo nepřímo z rozpočtu EU. Kvůli ochraně vyšetřování by se na předávání těchto informací mohla vztahovat opatření k zachování důvěrnosti. Cílem předávání informací je umožnit orgánu v rámci jeho možností řešit finanční a správní následky takového jednání, aby se omezily jeho finanční důsledky. Během vyšetřování by úřad OLAF nadále mohl předávat dodatečné informace, které by mohly být dotčenému orgánu užitečné. Na závěr vyšetřování předává OLAF dotčenému orgánu svá zjištění a doporučení.

Výbor vítá myšlenku na rozšíření své úlohy v oblasti dozoru nad výměnou informací mezi úřadem OLAF a orgány, uvedenou v diskusním dokumentu. Aby výbor mohl plnit tuto úlohu, měl by úřad OLAF oznamovat výboru pravidelně (např. každého čtvrt nebo půl roku), jaké informace byly u otevřených případů předány orgánům. Zároveň by měl být výbor informován o všech případech, kdy nebyla zachována odpovídající důvěrnost.

Úřad OLAF by měl také zavést systém pravidelného informování výboru o případech, kdy orgán, instituce nebo jiný subjekt nepostupoval v souladu s jeho doporučeními. Úřad OLAF by měl rovněž předávat všechny závěrečné zprávy o vyšetřováních a o ukončení následné kontroly, jakož i výroční zprávu shrnující následná opatření přijatá správními a soudními orgány členských států či případně třetích zemích na základě informací, které obdržely.

1.4.2   Přístup OLAF k informacím, které mají orgány, instituce a jiné subjekty EU

Úřad OLAF se od svého vzniku setkával s potížemi při získávání přístupu k informacím některých orgánů, zejména k některým databázím. To komplikuje zpravodajskou stránku činnosti OLAF. Výbor se domnívá, že by se této záležitosti mělo věnovat více pozornosti, protože by mohla vést ke skutečnému ohrožení nezávislosti úřadu OLAF.

Úřad OLAF by měl systematicky informovat výbor o prodleních při oznamování nebo o neoznámeních případů podvodů, jakož i o případech, kdy orgán, instituce nebo jiný subjekt neumožňují přístup k informacím, které mají.

1.5   Spolupráce mezi úřadem OLAF a členskými státy

Výbor souhlasí s posílením spolupráce v podobě uložení povinnosti členským státům pomáhat úřadu OLAF a podporovat jej při vedení vyšetřování, zaslat všechny doklady, které by mohly být pro vyšetřování užitečné, a informovat úřad OLAF o opatřeních přijatých po obdržení jeho zprávy o vyšetřování. Výbor vítá pravidelné podávání zpráv úřadu OLAF o pokroku, kterého orgány členských států dosáhly. Úřad OLAF by měl systematicky informovat výbor o případech, kdy byla spolupráce orgánů členského státu nedostatečná.

Výbor si je vědom toho, že se úřad OLAF často setkával s potížemi při zjišťování příslušných kontaktních osob, které by pomohly jeho vyšetřovatelům v členských státech (např. při kontrolách přímých výdajů na místě), a potvrzuje, že je nutno, aby každý členský stát určil ve svých vnitrostátních správních orgánech odpovídající kontaktní místa pro úřad OLAF.

Členské státy by měly předat úřadu OLAF údaje o jejich vnitrostátních kontaktních osobách pro tento úřad. Je pak na úřadu OLAF, aby zaměstnance příslušných vnitrostátních správních orgánů informoval o postupech EU a o svých potřebách a případně jim pro lepší pochopení problematiky v rámci svých možností zajistil školení. Dosáhne se tak lepší spolupráce mezi útvary a větší účinnosti vyšetřování prováděných úřadem OLAF. Je třeba připomenout, že vzhledem k omezeným prostředkům se úřad OLAF nemůže zabývat všemi případy podvodů, o kterých se dozví. S ohledem na limity stanovené úřadem OLAF pro zahajování vyšetřování v dotčených oblastech by proto některé případy mělo být možné převést na vnitrostátní správní orgány.

1.6   Spolupráce mezi úřadem OLAF a Eurojustem, Europolem, mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi

Úřad OLAF by měl disponovat právními prostředky k uzavírání dohod (pod dohledem Komise) o spolupráci s agenturami, správními orgány členských států, útvary třetích zemí a mezinárodními organizacemi, aby urychlil svá řízení a zefektivnil boj proti podvodům.

Součástí všech smluv o financování musí být doložky o kontrolách prováděných Komisí (nebo dotčeným orgánem, institucí nebo jiným subjektem) a úřadem OLAF, a to i v případech, kdy rozpočet EU není jediným zdrojem financování.

1.7   Zlepšení statusu a úlohy vedení úřadu OLAF

1.7.1   Status, jmenování a pravomoci generálního ředitele úřadu OLAF

Jak bylo již uvedeno v předchozí části tohoto stanoviska, výbor je přesvědčen, že nejlepší způsob, jak zlepšit fungování úřadu OLAF, spočívá v poskytnutí dostatečných pravomocí generálnímu řediteli, aby mohl zajišťovat účinné vedení vyšetřování a současně plné dodržování základních práv. Toho lze dosáhnout pouze tehdy, získá-li generální ředitel úřadu OLAF na jedné straně plnoprávné postavení mezi vedoucími pracovníky Komise a na druhé straně větší autonomii, funkční nezávislost a odpovědnost.

| — | Název funkce:
  Výbor proto navrhuje, aby byl současný název funkce ředitele úřadu OLAF nahrazen názvem „generální ředitel“, čímž by stál na stejné hierarchické úrovni jako jeho kolegové v ostatních generálních ředitelstvích. |
| --- | --- |

—

Název funkce:

Výbor proto navrhuje, aby byl současný název funkce ředitele úřadu OLAF nahrazen názvem „generální ředitel“, čímž by stál na stejné hierarchické úrovni jako jeho kolegové v ostatních generálních ředitelstvích.

| — | Funkční období:
  Výbor se přiklání k neobnovitelnému funkčnímu období, aby se tak posílila nezávislost generálního ředitele OLAF. |
| --- | --- |

—

Funkční období:

Výbor se přiklání k neobnovitelnému funkčnímu období, aby se tak posílila nezávislost generálního ředitele OLAF.

| — | Postup jmenování:






  — | Výbor se domnívá, že by měl být zachován stávající postup jmenování stanovený v nařízení. |
| --- | --- | --- |

—

Postup jmenování:

—

Výbor se domnívá, že by měl být zachován stávající postup jmenování stanovený v nařízení.

| — | Výbor souhlasí s Evropským parlamentem ohledně nutnosti vyhnout se prodlením při jmenování. Vzhledem k tomu, že výbor je plně seznámen s fungováním a potřebami úřadu OLAF, měla by být zachována závazná povaha stanoviska výboru ke kandidátům. Při jmenování nového generálního ředitele jsou znalosti výboru jedinečné a cenné a zapojení výboru je důležitým prvkem pro zajištění nezávislosti generálního ředitele. |
| --- | --- |

—

Výbor souhlasí s Evropským parlamentem ohledně nutnosti vyhnout se prodlením při jmenování. Vzhledem k tomu, že výbor je plně seznámen s fungováním a potřebami úřadu OLAF, měla by být zachována závazná povaha stanoviska výboru ke kandidátům. Při jmenování nového generálního ředitele jsou znalosti výboru jedinečné a cenné a zapojení výboru je důležitým prvkem pro zajištění nezávislosti generálního ředitele.

| — | Účast úřadu OLAF na řízení před vnitrostátními soudními orgány:
  Výbor se domnívá, že možnost zapojit úřad OLAF jako uznávaného odborníka na vyšetřování do řízení před vnitrostátními soudními orgány, kterou má již několik členských států, by měla existovat ve všech zemích EU. Úřad OLAF by se tím více zviditelnil a zajistilo by se, že vnitrostátní soudní orgány lépe porozumí výsledkům jeho vyšetřování. |
| --- | --- |

—

Účast úřadu OLAF na řízení před vnitrostátními soudními orgány:

Výbor se domnívá, že možnost zapojit úřad OLAF jako uznávaného odborníka na vyšetřování do řízení před vnitrostátními soudními orgány, kterou má již několik členských států, by měla existovat ve všech zemích EU. Úřad OLAF by se tím více zviditelnil a zajistilo by se, že vnitrostátní soudní orgány lépe porozumí výsledkům jeho vyšetřování.

| — | Účast generálního ředitele na řízení před Evropským soudním dvorem (ESD):
  Musí být zachován postup stanovený v čl. 12 odst. 3. Úřad OLAF nemá aktivní legitimaci (locus standi), a nemůže se proto účastnit řízení soudu Unie. Pokud jsou ovšem proti vyšetřování prováděnému úřadem OLAF nebo výsledkům vyšetřování vzneseny námitky před soudem Unie, bylo by důležité zajistit řádnou informovanost soudu a umožnit, aby úřad OLAF mohl přednést své argumenty či odůvodnění v předběžném stadiu řízení a během slyšení před ESD. |
| --- | --- |

—

Účast generálního ředitele na řízení před Evropským soudním dvorem (ESD):

Musí být zachován postup stanovený v čl. 12 odst. 3. Úřad OLAF nemá aktivní legitimaci (locus standi), a nemůže se proto účastnit řízení soudu Unie. Pokud jsou ovšem proti vyšetřování prováděnému úřadem OLAF nebo výsledkům vyšetřování vzneseny námitky před soudem Unie, bylo by důležité zajistit řádnou informovanost soudu a umožnit, aby úřad OLAF mohl přednést své argumenty či odůvodnění v předběžném stadiu řízení a během slyšení před ESD.

1.7.2   Jmenování a status vedoucích pracovníků úřadu OLAF

V nařízení by měla být stanovena zvláštní pravidla, která by zajistila, že v případě nepřítomnosti či nedosažitelnosti generálního ředitele nedojde k přerušení činnosti úřadu OLAF. Tato pravidla by měla také zajistit, že v podobných případech zůstane zachována operační nezávislost úřadu OLAF a že se nahrazení generálního ředitele bude opírat o určitou míru interinstitucionálního konsensu.

K takovému nahrazení může dojít v souladu s platnými pravidly přenášení pravomocí v rámci Komise tím, že se generálnímu řediteli umožní pověřovat výkonem svých pravomocí, a to při zohlednění zvláštního profilu úřadu OLAF, konkrétně nezávislosti při plnění vyšetřovací funkce a nutnosti dosáhnout určité míry interinstitucionálního konsensu. Je také možné ustanovit zvláštní funkci zástupce generálního ředitele, jehož postup jmenování by mohl být do určité míry srovnatelný s postupem jmenování generálního ředitele. Tím by se zajistila nezávislost a dodrželo by se zapojení tří orgánů EU, přičemž by se zohlednil názor generálního ředitele tak, aby se zamezilo možným střetům mezi nimi.

2.   POLITICKÁ SPRÁVA A DIALOG S ORGÁNY: POSÍLENÍ NEZÁVISLOSTI

2.1   Interinstitucionální dialog

Výbor by mohl souhlasit se zavedením pravidelného interinstitucionálního dialogu týkajícího se boje proti podvodům a úplatkářství, jelikož je přesvědčen, že by to mohla být příležitost k dosažení silného politického konsensu ohledně ochrany finančních zájmů EU a že by tyto pravidelné výměny mohly podpořit činnost úřadu OLAF. Výbor se ale domnívá, že tento dialog by neměl v žádném případě vést k podrytí operační nezávislosti úřadu OLAF. Jako hlavní strážce nezávislosti úřadu OLAF proto výbor navrhuje, aby mu bylo svěřeno řízení tohoto dialogu.

Dialog by měl umožnit pravidelná setkání orgánů na základě pozvání výboru a projednání priorit v oblasti boje proti podvodům. Neměl by nahradit ani stávající dvoustranné vztahy mezi GŘ OLAF a orgány, ani vztahy mezi dozorčím výborem a orgány.

2.2   Dozorčí výbor

Dozorčí výbor vítá prohlášení, že všechny evropské orgány souhlasí s tím, že hraje důležitou úlohu a že jeho pravomoci musí být posíleny.

2.2.1   Úloha dozorčího výboru

Souhlasí dále s tvrzením diskusního dokumentu, že dozorčímu výboru musí být svěřeny dodatečné úkoly. Vzhledem ke svým zkušenostem se výbor domnívá, že jeho úloha spočívá v zajištění dodržování nezávislosti úřadu OLAF za pomoci kontroly jeho operativní činnosti, účinnosti jeho práce, souladu s předpisy o vyšetřovacích úkonech a základními právy, čímž je výbor oporou pro generálního ředitele úřadu OLAF.

Výbor bude vydávat stanoviska z vlastního podnětu nebo na žádost GŘ OLAF, která se budou týkat zejména délky a účinnosti vyšetřování, procesních záruk a souladu s přednastavenými normalizovanými kritérii pro zahájení nebo odmítnutí zahájit vyšetřování či provozních pokynů, a to zejména pokynů stanovených v příručce úřadu OLAF.

Dozorčí výbor si uvědomuje a potvrzuje, že nesmí zasahovat do probíhajících vyšetřování. Pokud by ale zjistil ve vyšetřovací zprávě nebo spisu vážnou nebo potenciálně vážnou nesrovnalost či nedovolené jednání, které by mohly mít negativní důsledky pro úřad OLAF a/nebo evropské orgány, musí o tom předseda výboru okamžitě informovat GŘ OLAF.

2.2.2   Složení a postup jmenování

Výbor souhlasí s myšlenkou jmenování svých členů a jejich obnovy po etapách kvůli zajištění plynulosti své práce a zachování své odborné způsobilosti.

2.2.3   Prostředky dozorčího výboru

Předávání informací úřadem OLAF dozorčímu výboru a přístup k údajům

Výbor je nanejvýš znepokojen názory vyjádřenými v diskusním dokumentu ohledně svého přístupu k dokumentům, a to zejména myšlenkou omezit přístup jen na „statistické údaje“. Zdá se, že diskusní dokument si protiřečí – uvádí, že by úloha výboru měla být rozšířena, a přitom zároveň omezuje jeho přístup k informacím. V konečném důsledku by výbor nebyl schopen vykonávat skutečnou kontrolu činnosti úřadu OLAF. Návrh v podobě vyjádřené v diskusním dokumentu by připravil dozorčí výbor o jeho hlavní úkol a akční nástroj: zachovat nezávislost úřadu OLAF pomocí pravidelných kontrol jeho vyšetřování.

Důvodem omezení přístupu výboru k údajům, jak je navrženo v diskusním dokumentu, je zřejmě částečně obava z toho, že by výbor zasahoval do vedení vyšetřování úřadem OLAF, a částečně požadavky stanovené právními předpisy o ochraně údajů. K prvnímu bodu by výbor rád zdůraznil, že během jeho funkčního období nedošlo k žádnému podobnému zásahu a že v tomto směru vždy řádně plnil své povinnosti. Pokud jde o ochranu údajů, souhlasí výbor obecně s myšlenkou přístupu na základě „potřeby vědět“. Přesto se domnívá, že by nebyl schopen vykonávat svou kontrolní funkci, pokud by byl zbaven přístupu k příslušným informacím.

Tato kontrolní funkce nemůže být vykonávána pouze na základě statistik. Výbor dostává od úřadu OLAF pravidelně statistické údaje, které mohou podpořit jeho analýzy, ale nejsou v žádném případě dostatečné k tomu, aby mohl výbor plnit své úkoly. Skutečná kontrola může být prováděna pouze na základě přezkumu dokumentů, které jsou součástí vyšetřování.

Tato kontrola představuje záruku nezávislého vedení vyšetřování a také záruku pro zúčastněné osoby (zejména pokud jde o délku vyšetřování a možnou ochranu jejich základních práv) a pro evropské orgány. Pravidelná kontrola provádění vyšetřovací funkce úřadu OLAF dozorčím výborem zaručuje jeho nezávislost a dodržování základních práv zúčastněných osob. Vzhledem k úmyslu evropských orgánů zahájit interinstitucionální dialog o fungování úřadu OLAF a o boji proti podvodům – tedy dialog, který by mohl být výborem veden – je zde navíc nesoulad v tom, že se žádá názor výboru, a zároveň je výbor zbaven všech prostředků k tomu, aby si názor mohl vytvořit.

Výbor se proto domnívá, že by budoucí nařízení mělo ujasnit pravidla pro přístup k informacím, které jsou důležité pro kontrolu vyšetřování.

Nové nařízení by mělo určit jasnějším způsobem, jaký druh informací má být výboru předáván:

| — | Vedle zpráv a informací popsaných v bodech 1.2, 1.4 a 1.5 by úřad OLAF měl výboru předávat všechny případy, které má v úmyslu předat vnitrostátním soudním orgánům, a všechny případy, ve kterých je podezření na možné spáchání trestného činu, ale které nejsou předány z důvodů časových omezení v rámci použitelných vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

—

Vedle zpráv a informací popsaných v bodech 1.2, 1.4 a 1.5 by úřad OLAF měl výboru předávat všechny případy, které má v úmyslu předat vnitrostátním soudním orgánům, a všechny případy, ve kterých je podezření na možné spáchání trestného činu, ale které nejsou předány z důvodů časových omezení v rámci použitelných vnitrostátních právních předpisů.

| — | Na základě písemné žádosti a s případným odůvodněním by měl mít výbor také přístup ke všem vyšetřovacím spisům. |
| --- | --- |

—

Na základě písemné žádosti a s případným odůvodněním by měl mít výbor také přístup ke všem vyšetřovacím spisům.

Služby sekretariátu

Podpůrné služby pro sekretariát výboru zajišťuje úřad OLAF a členové sekretariátu jsou jmenováni oprávněným orgánem se souhlasem výboru. Sekretariát by měl mít odpovídající počet pracovníků, aby mohl plnit svěřené úkoly.

Příloha ke stanovisku dozorčího výboru k diskusnímu dokumentu o reformě úřadu OLAF

Tento dokument je založen na stanovisku dozorčího výboru a shrnuje jeho odpovědi na otázky uvedené v příloze 1 diskusního dokumentu.

| | Hlavní body diskusního dokumentu | Postoj dozorčího výboru |
| --- | --- | --- |
| 1. | Správa a dialog s orgány


  (viz bod 2.1 stanoviska výboru) | Druh dialogu a jeho účastníci







  — | Výbor by mohl souhlasit se zavedením interinstitucionálního dialogu za podmínky, že by dialog za žádných okolností nezasahoval do operační nezávislosti úřadu OLAF. |

Hlavní body diskusního dokumentu

Postoj dozorčího výboru

1.

Správa a dialog s orgány

(viz bod 2.1 stanoviska výboru)

Druh dialogu a jeho účastníci

—

Výbor by mohl souhlasit se zavedením interinstitucionálního dialogu za podmínky, že by dialog za žádných okolností nezasahoval do operační nezávislosti úřadu OLAF.

| — | Tento dialog by měl umožnit dosažení silného politického konsensu, který by podpořil činnost úřadu OLAF. |
| --- | --- |

—

Tento dialog by měl umožnit dosažení silného politického konsensu, který by podpořil činnost úřadu OLAF.

| — | Jako strážce nezávislosti úřadu OLAF by měl výbor tento dialog řídit. |
| --- | --- |

—

Jako strážce nezávislosti úřadu OLAF by měl výbor tento dialog řídit.

Obsah dialogu

Dialog by měl umožnit diskusi o prioritách v boji proti podvodům a neměl by nahradit ani stávající dvoustranné vztahy mezi GŘ OLAF a orgány, ani vztahy mezi dozorčím výborem a orgány.

2.

Úloha dozorčího výboru

(viz body 1.2, 1.3 a 2.2 stanoviska výboru)

2.1   Odpovědnost členů

| — | Výbor se domnívá, že jeho úloha spočívá v zajištění dodržování nezávislosti úřadu OLAF za pomoci kontroly jeho operativní činnosti, účinnosti jeho práce, souladu s předpisy o vyšetřovacích úkonech a základními právy, čímž je výbor oporou pro generálního ředitele úřadu OLAF. |
| --- | --- |

—

Výbor se domnívá, že jeho úloha spočívá v zajištění dodržování nezávislosti úřadu OLAF za pomoci kontroly jeho operativní činnosti, účinnosti jeho práce, souladu s předpisy o vyšetřovacích úkonech a základními právy, čímž je výbor oporou pro generálního ředitele úřadu OLAF.

| — | Výbor by měl vydávat stanoviska z vlastního podnětu nebo na žádost GŘ. |
| --- | --- |

—

Výbor by měl vydávat stanoviska z vlastního podnětu nebo na žádost GŘ.

| — | Dozorčí výbor nesmí zasahovat do probíhajících vyšetřování. Pokud by ale zjistil ve spisu vážnou procesní nesrovnalost, musí předseda výboru informovat generálního ředitele úřadu OLAF. |
| --- | --- |

—

Dozorčí výbor nesmí zasahovat do probíhajících vyšetřování. Pokud by ale zjistil ve spisu vážnou procesní nesrovnalost, musí předseda výboru informovat generálního ředitele úřadu OLAF.

2.2   Funkční období

| — | Výbor je nakloněn částečné obnově svých členů, aby se zajistila plynulost jeho práce a zachovala odborná způsobilost. |
| --- | --- |

—

Výbor je nakloněn částečné obnově svých členů, aby se zajistila plynulost jeho práce a zachovala odborná způsobilost.

2.3   Prostředky (nové téma)

| — | Výbor vyjadřuje svou obavu ohledně návrhu omezit jeho přístup pouze na statistické údaje, což by jej připravilo o jeho hlavní úkol a akční nástroj. |
| --- | --- |

—

Výbor vyjadřuje svou obavu ohledně návrhu omezit jeho přístup pouze na statistické údaje, což by jej připravilo o jeho hlavní úkol a akční nástroj.

| — | Měla by se stanovit jasná pravidla ohledně předávání informací úřadem OLAF dozorčímu výboru a přístupu výboru k údajům. |
| --- | --- |

—

Měla by se stanovit jasná pravidla ohledně předávání informací úřadem OLAF dozorčímu výboru a přístupu výboru k údajům.

| — | OLAF by měl zasílat výboru pravidelné zprávy (viz body 1.2, 1.4 a 1.5 stanoviska výboru). |
| --- | --- |

—

OLAF by měl zasílat výboru pravidelné zprávy (viz body 1.2, 1.4 a 1.5 stanoviska výboru).

| — | Sekretariát výboru by měl mít odpovídající počet pracovníků. |
| --- | --- |

—

Sekretariát výboru by měl mít odpovídající počet pracovníků.

3.

Jmenování a status generálního ředitele úřadu OLAF

3.1   Postup jmenování generálního ředitele úřadu OLAF (viz bod 1.7.1 stanoviska výboru)

Generální ředitel musí mít dostatečné pravomoci, aby zajistil účinné provádění vyšetřování a současně plné dodržování základních práv; měl by proto získat na jedné straně plnoprávné postavení mezi vedoucími pracovníky Komise a na druhé straně větší autonomii, funkční nezávislost a odpovědnost.

—   Status (nové téma): Generální ředitel musí mít stejné hierarchické postavení, a tedy stejný titul jako jeho kolegové v ostatních generálních ředitelstvích EK.

—   Funkční období: Výbor souhlasí s neobnovitelným funkčním obdobím.

—   Urychlení postupu jmenování: Současný postup jmenování by se neměl měnit. Jako záruka nezávislosti generálního ředitele by měla být zachována závazná povaha stanoviska výboru ke kandidátům.

—   Zajištění plynulosti práce: pravidla o přenášení pravomocí (viz bod 1.7.2 stanoviska výboru)

V nařízení by měla být stanovena zvláštní pravidla, která by zajistila, že v případě nepřítomnosti či nedosažitelnosti generálního ředitele nedojde k přerušení činnosti úřadu OLAF; musí být zachována operační nezávislost úřadu OLAF a nahrazení generálního ředitele se musí opírat o určitou míru interinstitucionálního konsensu.

3.2   Pravomoci

| — | Účast na řízení před ESD: (viz bod 1.7.1 stanoviska výboru)







  — | Musí být zachován postup stanovený v čl. 12 odst. 3. |
| --- | --- | --- |

—

Účast na řízení před ESD: (viz bod 1.7.1 stanoviska výboru)

—

Musí být zachován postup stanovený v čl. 12 odst. 3.

| — | Pokud je vyšetřování prováděné úřadem OLAF napadnuto před soudem EU, měl by mít úřad OLAF vždy možnost předložit před ESD své argumenty. |
| --- | --- |

—

Pokud je vyšetřování prováděné úřadem OLAF napadnuto před soudem EU, měl by mít úřad OLAF vždy možnost předložit před ESD své argumenty.

| — | Účast na řízení před vnitrostátními soudy: (viz bod 1.7.1 stanoviska výboru) |
| --- | --- |

—

Účast na řízení před vnitrostátními soudy: (viz bod 1.7.1 stanoviska výboru)

| — | Vystoupení úřadu OLAF jako uznávaného odborníka na vyšetřování by mělo být možné ve všech členských státech. |
| --- | --- |

—

Vystoupení úřadu OLAF jako uznávaného odborníka na vyšetřování by mělo být možné ve všech členských státech.

4.

Procesní záruky pro osoby účastnící se vyšetřování

(viz bod 1.3.1 stanoviska výboru)

| — | Nařízení by mělo ujasnit pravidla, kterými se řídí vyšetřování prováděné úřadem OLAF v oblasti práv a povinností vyšetřovaných osob, práv a povinností úřadu OLAF, orgánů a členských států. |
| --- | --- |

—

Nařízení by mělo ujasnit pravidla, kterými se řídí vyšetřování prováděné úřadem OLAF v oblasti práv a povinností vyšetřovaných osob, práv a povinností úřadu OLAF, orgánů a členských států.

| — | Výbor předloží v této záležitosti další návrhy ve svém příštím stanovisku. |
| --- | --- |

—

Výbor předloží v této záležitosti další návrhy ve svém příštím stanovisku.

5.

Kontroly zákonnosti

(viz bod 1.3.2 stanoviska výboru)

| — | Rozhodnutí zahájit či nezahájit vyšetřování a kontrola dodržování základních práv a procesních záruk je především odpovědností generálního ředitele a vedení úřadu OLAF. |
| --- | --- |

—

Rozhodnutí zahájit či nezahájit vyšetřování a kontrola dodržování základních práv a procesních záruk je především odpovědností generálního ředitele a vedení úřadu OLAF.

| — | Výbor má vážné obavy ohledně vytvoření funkce poradce-kontrolora (viz argumenty v bodě 1.3.2). |
| --- | --- |

—

Výbor má vážné obavy ohledně vytvoření funkce poradce-kontrolora (viz argumenty v bodě 1.3.2).

| — | Generální ředitel by mohl zavést odpovídající vnitřní kontroly a kontrolní mechanismy, jako jsou „úředník pověřený vyřizováním stížností“ nebo „přezkumná komise“, které by neměly kolidovat s pravomocemi a odpovědnostmi výboru. Výboru by měly být oznamovány všechny stížnosti. |
| --- | --- |

—

Generální ředitel by mohl zavést odpovídající vnitřní kontroly a kontrolní mechanismy, jako jsou „úředník pověřený vyřizováním stížností“ nebo „přezkumná komise“, které by neměly kolidovat s pravomocemi a odpovědnostmi výboru. Výboru by měly být oznamovány všechny stížnosti.

| — | Kvůli zajištění nezávislé kontroly by výbor mohl:






  i) | každoročně předkládat analýzu toho, zda je při vyšetřováních vedených úřadem OLAF zajištěno dodržování základních práv, |
| --- | --- | --- |

—

Kvůli zajištění nezávislé kontroly by výbor mohl:

i)

každoročně předkládat analýzu toho, zda je při vyšetřováních vedených úřadem OLAF zajištěno dodržování základních práv,

| ii) | v případě potřeby ve výjimečných případech provádět na žádost generálního ředitele zvláštní kontroly možných nedostatků při vyšetřování. |
| --- | --- |

ii)

v případě potřeby ve výjimečných případech provádět na žádost generálního ředitele zvláštní kontroly možných nedostatků při vyšetřování.

6.

Posílená spolupráce s orgány a subjekty EU a zvýšená účinnost vyšetřování

(viz body 1.1, 1.2 a 1.4 stanoviska výboru)

Posílení vyšetřovacích pravomocí úřadu OLAF (nové téma) (viz bod 1.1 stanoviska výboru)

| — | Ustanovení o vnitřních a vnějších vyšetřování by měla být posílena. |
| --- | --- |

—

Ustanovení o vnitřních a vnějších vyšetřování by měla být posílena.

| — | Je nutno jasně definovat pravomoci úřadu OLAF v každém stadiu vyšetřování (přidání výslovného odkazu na zpravodajské analýzy, ujasnění vnitřních a vnějších vyšetřování s ohledem na jejich zahájení atd.). |
| --- | --- |

—

Je nutno jasně definovat pravomoci úřadu OLAF v každém stadiu vyšetřování (přidání výslovného odkazu na zpravodajské analýzy, ujasnění vnitřních a vnějších vyšetřování s ohledem na jejich zahájení atd.).

| — | Mělo by se využít nových možností poskytnutých Lisabonskou smlouvou (článek 325) k zavedení ustanovení, která by umožnila posílit a zlepšit spolupráci mezi úřadem OLAF a vnitrostátními soudními orgány. |
| --- | --- |

—

Mělo by se využít nových možností poskytnutých Lisabonskou smlouvou (článek 325) k zavedení ustanovení, která by umožnila posílit a zlepšit spolupráci mezi úřadem OLAF a vnitrostátními soudními orgány.

| — | U všech orgánů, institucí a jiných subjektů by se při vnitřních vyšetřováních měly používat stejné postupy. |
| --- | --- |

—

U všech orgánů, institucí a jiných subjektů by se při vnitřních vyšetřováních měly používat stejné postupy.

Informování dotčených orgánů a subjektů (viz bod 1.4 stanoviska výboru)

| — | Výbor vítá myšlenku sledovat výměnu informací mezi OLAF a orgány pomocí pravidelných zpráv předkládaných úřadem OLAF při plném zachování důvěrnosti vyšetřování. |
| --- | --- |

—

Výbor vítá myšlenku sledovat výměnu informací mezi OLAF a orgány pomocí pravidelných zpráv předkládaných úřadem OLAF při plném zachování důvěrnosti vyšetřování.

| — | Úřad OLAF by měl pravidelně informovat výbor o případech, kdy orgán, instituce nebo jiný subjekt nepostupoval v souladu s jeho doporučeními. |
| --- | --- |

—

Úřad OLAF by měl pravidelně informovat výbor o případech, kdy orgán, instituce nebo jiný subjekt nepostupoval v souladu s jeho doporučeními.

Přístup úřadu OLAF k informacím, které mají orgány a subjekty EU (viz bod 1.4 stanoviska výboru)

| — | Měla by být přijata odpovídající opatření, jež by umožnila úřadu OLAF přístup k informacím, které mají orgány, instituce a jiné subjekty EU. |
| --- | --- |

—

Měla by být přijata odpovídající opatření, jež by umožnila úřadu OLAF přístup k informacím, které mají orgány, instituce a jiné subjekty EU.

| — | Úřad OLAF by měl informovat výbor o všech případech prodlení při oznamování nebo neoznámení případů podvodů, jakož i o případech, kdy orgány odmítly zajistit úřadu OLAF přístup k informacím. |
| --- | --- |

—

Úřad OLAF by měl informovat výbor o všech případech prodlení při oznamování nebo neoznámení případů podvodů, jakož i o případech, kdy orgány odmítly zajistit úřadu OLAF přístup k informacím.

Délka vyšetřování (viz bod 1.2 stanoviska výboru)

| — | Generální ředitel a vedení úřadu OLAF by měli provádět pravidelné kontroly délky vyšetřování. |
| --- | --- |

—

Generální ředitel a vedení úřadu OLAF by měli provádět pravidelné kontroly délky vyšetřování.

| — | Výbor by měl pravidelně sledovat tuto stránku činnosti úřadu OLAF a podporovat generálního ředitele OLAF při kontrolách lhůt. |
| --- | --- |

—

Výbor by měl pravidelně sledovat tuto stránku činnosti úřadu OLAF a podporovat generálního ředitele OLAF při kontrolách lhůt.

| — | Výbor obecně souhlasí s návrhy předloženými v diskusním dokumentu. |
| --- | --- |

—

Výbor obecně souhlasí s návrhy předloženými v diskusním dokumentu.

| — | V různých stadiích vyšetřování by mělo docházet k pravidelnému předávání informací výboru (viz bod 1.2). |
| --- | --- |

—

V různých stadiích vyšetřování by mělo docházet k pravidelnému předávání informací výboru (viz bod 1.2).

| — | Výbor vítá zavedení lhůt pro období posouzení, které by se měly také stát součástí kontroly prováděné výborem. |
| --- | --- |

—

Výbor vítá zavedení lhůt pro období posouzení, které by se měly také stát součástí kontroly prováděné výborem.

7.

Posílená spolupráce s příslušnými orgány členských států

(viz body 1.1, 1.4 a 1.5 stanoviska výboru)

Následné ověřování případů šetřených úřadem OLAF

(viz body 1.4 a 1.5 stanoviska výboru)

Případy bez finančního dopadu nebo s menším finančním dopadem

Výbor souhlasí s návrhy diskusního dokumentu (kodifikace zásady politiky de minimis, předání případů „menšího významu“ Úřadu pro vyšetřování a disciplinární opatření Komise (IDOC) nebo podobným subjektům). (viz bod 1.1 stanoviska výboru)

Potřeba posílené spolupráce (nové téma)

| — | Povinnost pomáhat úřadu OLAF a podporovat jeho činnost by měla být posílena (viz bod 1.5 stanoviska výboru). |
| --- | --- |

—

Povinnost pomáhat úřadu OLAF a podporovat jeho činnost by měla být posílena (viz bod 1.5 stanoviska výboru).

| — | Úřad OLAF by měl systematicky informovat výbor o případech, kdy byla spolupráce orgánů členských států nedostatečná. |
| --- | --- |

—

Úřad OLAF by měl systematicky informovat výbor o případech, kdy byla spolupráce orgánů členských států nedostatečná.

| — | Nařízení by mělo stanovit, že členské státy zavedou a určí ve svých vnitrostátních správních orgánech odpovídající kontaktní místa pro úřad OLAF. |
| --- | --- |

—

Nařízení by mělo stanovit, že členské státy zavedou a určí ve svých vnitrostátních správních orgánech odpovídající kontaktní místa pro úřad OLAF.

8.

Dohody s Eurojustem, Europolem, mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi

(viz bod 1.6 stanoviska výboru)

| — | Úřad OLAF by měl disponovat právními prostředky k uzavírání dohod o spolupráci (pod dohledem Komise), aby urychlil svá řízení a zefektivnil boj proti podvodům. |
| --- | --- |

—

Úřad OLAF by měl disponovat právními prostředky k uzavírání dohod o spolupráci (pod dohledem Komise), aby urychlil svá řízení a zefektivnil boj proti podvodům.

| — | Doložky o kontrolách prováděných Komisí (nebo dotčeným orgánem, institucí nebo jiným subjektem) a úřadem OLAF musí být součástí všech smluv o financování. |
| --- | --- |

—

Doložky o kontrolách prováděných Komisí (nebo dotčeným orgánem, institucí nebo jiným subjektem) a úřadem OLAF musí být součástí všech smluv o financování.

---

PŘÍLOHA 5

STANOVISKO č. 4/2010

Plánování vyšetřování

V Bruselu dne 12. října 2010

1.   Shrnutí

| 1.1 | V zájmu účinných vyšetřování, která dosáhnou svých cílů, jsou efektivní z hlediska nákladů a co nejlépe využívají zdroje, je zásadní na začátku každého vyšetřování vypracovat plány vyšetřování a tyto plány v průběhu vyšetřování revidovat za účelem přezkoumání změn, které si vyžádal vývoj šetření. |
| --- | --- |

1.1

V zájmu účinných vyšetřování, která dosáhnou svých cílů, jsou efektivní z hlediska nákladů a co nejlépe využívají zdroje, je zásadní na začátku každého vyšetřování vypracovat plány vyšetřování a tyto plány v průběhu vyšetřování revidovat za účelem přezkoumání změn, které si vyžádal vývoj šetření.

| 1.2 | Dozorčí výbor, který podle nařízení č. 1073/1999 plní svou úlohu v oblasti kontroly vyšetřovací funkce OLAF, přezkoumal náhodný výběr 40 případů z ředitelství A a B, aby se přesvědčil, zda a v jakém rozsahu plánování vyšetřování úřadu OLAF napomáhá při provádění vyšetřování. Jak bylo uvedeno ve zprávě o činnosti dozorčího výboru za rok 2008–2009, přezkoumání týkající se plánování případů a jejich strategického zaměření je základní součástí práce dozorčího výboru při kontrole vyšetřování s cílem posoudit, zda úřad OLAF funguje účinně a využívá maximálně své omezené zdroje. |
| --- | --- |

1.2

Dozorčí výbor, který podle nařízení č. 1073/1999 plní svou úlohu v oblasti kontroly vyšetřovací funkce OLAF, přezkoumal náhodný výběr 40 případů z ředitelství A a B, aby se přesvědčil, zda a v jakém rozsahu plánování vyšetřování úřadu OLAF napomáhá při provádění vyšetřování. Jak bylo uvedeno ve zprávě o činnosti dozorčího výboru za rok 2008–2009, přezkoumání týkající se plánování případů a jejich strategického zaměření je základní součástí práce dozorčího výboru při kontrole vyšetřování s cílem posoudit, zda úřad OLAF funguje účinně a využívá maximálně své omezené zdroje.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Plán vyšetřování má trojí cíl: za prvé, soustředit pozornost ředitele, vedoucího oddělení a vyšetřovatelů na cíl vyšetřování; za druhé, stanovit lhůtu pro vyšetřování a přidělit odpovídající zdroje; za třetí, zajistit, aby existoval rámec, na jehož základě mohou vedoucí pracovníci posoudit, jak vyšetřování pokročilo, zda při vyšetřování existují zbytečné či nežádoucí prodlevy, jimiž je nutno se zabývat, nebo zda se od úvodního posouzení změnil směr vyšetřování a zda by vyšetřování mělo být ukončeno. |
| --- | --- |

2.1

Plán vyšetřování má trojí cíl: za prvé, soustředit pozornost ředitele, vedoucího oddělení a vyšetřovatelů na cíl vyšetřování; za druhé, stanovit lhůtu pro vyšetřování a přidělit odpovídající zdroje; za třetí, zajistit, aby existoval rámec, na jehož základě mohou vedoucí pracovníci posoudit, jak vyšetřování pokročilo, zda při vyšetřování existují zbytečné či nežádoucí prodlevy, jimiž je nutno se zabývat, nebo zda se od úvodního posouzení změnil směr vyšetřování a zda by vyšetřování mělo být ukončeno.

| 2.2 | Jestliže při vyšetřování případu chybí v jednotlivých fázích náležité plánování, existuje ustavičné nebezpečí, že se vyšetřovatelé mohou při své činnosti odchýlit od cílů stanovených na začátku vyšetřování, což vede k nedostatečné odpovědnosti, a zpochybňuje se tak nezávislost samotného vyšetřování. |
| --- | --- |

2.2

Jestliže při vyšetřování případu chybí v jednotlivých fázích náležité plánování, existuje ustavičné nebezpečí, že se vyšetřovatelé mohou při své činnosti odchýlit od cílů stanovených na začátku vyšetřování, což vede k nedostatečné odpovědnosti, a zpochybňuje se tak nezávislost samotného vyšetřování.

| 2.3 | Ideální vzor plánu vyšetřování neexistuje a každý případ je samozřejmě jedinečný. Mnohé však lze odvodit z přijetí přístupu a procesu založeného na projektovém řízení ve vztahu ke každému zahájenému vyšetřování případu, což vedoucím oddělení poskytne funkční a praktický systém k zachování kontroly nad každým vyšetřováním, k posouzení jeho pokroku a k zajištění informovanosti o plánu předpokládané práce každého vyšetřovatele v oddělení, aby mohli náležitě využít zdroje s ohledem na požadavky oddělení, pokud jde o jednotlivé případy. Cílem účinného plánování je spíše snížení zbytečné administrativní zátěže vyšetřovatelů a vedoucích oddělení než její zvýšení. |
| --- | --- |

2.3

Ideální vzor plánu vyšetřování neexistuje a každý případ je samozřejmě jedinečný. Mnohé však lze odvodit z přijetí přístupu a procesu založeného na projektovém řízení ve vztahu ke každému zahájenému vyšetřování případu, což vedoucím oddělení poskytne funkční a praktický systém k zachování kontroly nad každým vyšetřováním, k posouzení jeho pokroku a k zajištění informovanosti o plánu předpokládané práce každého vyšetřovatele v oddělení, aby mohli náležitě využít zdroje s ohledem na požadavky oddělení, pokud jde o jednotlivé případy. Cílem účinného plánování je spíše snížení zbytečné administrativní zátěže vyšetřovatelů a vedoucích oddělení než její zvýšení.

| 2.4 | Dozorčí výbor rovněž podotýká, že je nutno usilovat o rovnováhu mezi přílišnou kontrolou nad činnostmi vyšetřovatelů, kteří jsou koneckonců zkušenými odborníky, a nedostatečným zaměřením a řízením případů. Zásadní je, aby byli vyšetřovatelé motivováni a vybízeni k tomu, aby své odborné znalosti a zkušenosti využívali k účinnému provádění vyšetřování; současně je stejně tak důležité, aby vedoucí oddělení řídili případy efektivně. |
| --- | --- |

2.4

Dozorčí výbor rovněž podotýká, že je nutno usilovat o rovnováhu mezi přílišnou kontrolou nad činnostmi vyšetřovatelů, kteří jsou koneckonců zkušenými odborníky, a nedostatečným zaměřením a řízením případů. Zásadní je, aby byli vyšetřovatelé motivováni a vybízeni k tomu, aby své odborné znalosti a zkušenosti využívali k účinnému provádění vyšetřování; současně je stejně tak důležité, aby vedoucí oddělení řídili případy efektivně.

| 2.5 | Úřad OLAF vyšetřuje širokou škálu případů, které sahají od jednoduchých a jednoznačných interních případů týkajících se jednoho či dvou možných „pachatelů“, kteří jsou podezřelí z toho, že se dopustili podvodu nebo finančních nesrovnalostí například v souvislosti se žádostmi o náhradu léčebných výdajů či jiných dávek, až po externí případy, jež jsou mimořádně složité a zahrnují šetření v několika jurisdikcích. Rostoucí počet složitých případů týkajících se kontroly, koordinace a poskytování pomoci, které nezahrnují činnost úřadu OLAF čistě v oblasti vyšetřování, vyžaduje na druhou stranu často dlouhodobé nasazení, nad nímž má úřad OLAF pouze malou kontrolu. Každý druh případu má tudíž jiné požadavky, co se týká potřebných zdrojů, času, jenž vyšetřování pravděpodobně zabere, a cílové částky peněžních prostředků, kterou lze získat zpět. |
| --- | --- |

2.5

Úřad OLAF vyšetřuje širokou škálu případů, které sahají od jednoduchých a jednoznačných interních případů týkajících se jednoho či dvou možných „pachatelů“, kteří jsou podezřelí z toho, že se dopustili podvodu nebo finančních nesrovnalostí například v souvislosti se žádostmi o náhradu léčebných výdajů či jiných dávek, až po externí případy, jež jsou mimořádně složité a zahrnují šetření v několika jurisdikcích. Rostoucí počet složitých případů týkajících se kontroly, koordinace a poskytování pomoci, které nezahrnují činnost úřadu OLAF čistě v oblasti vyšetřování, vyžaduje na druhou stranu často dlouhodobé nasazení, nad nímž má úřad OLAF pouze malou kontrolu. Každý druh případu má tudíž jiné požadavky, co se týká potřebných zdrojů, času, jenž vyšetřování pravděpodobně zabere, a cílové částky peněžních prostředků, kterou lze získat zpět.

| 2.6 | Vyšetřování, která provádějí ředitelství A a B se liší, pokud jde o oblasti, jimiž se příslušná ředitelství zabývají, zejména s ohledem na skutečnost, že všechna vnitřní vyšetřování jsou prováděna v rámci ředitelství A (oddělení A.1 a A.2) a ředitelství B řeší převážně případy týkající se celních záležitostí a koordinace. |
| --- | --- |

2.6

Vyšetřování, která provádějí ředitelství A a B se liší, pokud jde o oblasti, jimiž se příslušná ředitelství zabývají, zejména s ohledem na skutečnost, že všechna vnitřní vyšetřování jsou prováděna v rámci ředitelství A (oddělení A.1 a A.2) a ředitelství B řeší převážně případy týkající se celních záležitostí a koordinace.

| 2.7 | Dozorčí výbor chce zajistit, aby úřad OLAF co nejlépe využíval omezené zdroje, které má k dispozici, k účelnému, účinnému a co nejhospodárnějšímu provádění všech vyšetřování. Obecněji byla vyslovena obava (včetně zdrojů mimo dozorčí výbor), že některá vyšetřování trvají příliš dlouho (dozorčí výbor již zjistil (1), že v prosinci 2008 nebylo po uplynutí devíti měsíců od zahájení vyšetřování ukončeno více než 78 % vyšetřování) a že návratnost, zejména z hlediska peněžních prostředků, které byly získány zpět, nepředstavuje dostatečnou protihodnotu či neprokazuje účinnost ve vztahu k provádění vyšetřování. Dozorčí výbor se domnívá, že by účinné plánování vyšetřování mohlo vést k přesnějšímu zaměření se na cíle vyšetřování, ke zkrácení doby vyšetřování a k zamezení opakujícím se pracovním cestám. Tento přezkum se uskutečnil s cílem ověřit, zda úřad OLAF provádí plánování vyšetřování, zda je toto plánování jednotné napříč ředitelstvími a útvary vyšetřování, a zda jsou šířeny osvědčené postupy. |
| --- | --- |

2.7

Dozorčí výbor chce zajistit, aby úřad OLAF co nejlépe využíval omezené zdroje, které má k dispozici, k účelnému, účinnému a co nejhospodárnějšímu provádění všech vyšetřování. Obecněji byla vyslovena obava (včetně zdrojů mimo dozorčí výbor), že některá vyšetřování trvají příliš dlouho (dozorčí výbor již zjistil (1), že v prosinci 2008 nebylo po uplynutí devíti měsíců od zahájení vyšetřování ukončeno více než 78 % vyšetřování) a že návratnost, zejména z hlediska peněžních prostředků, které byly získány zpět, nepředstavuje dostatečnou protihodnotu či neprokazuje účinnost ve vztahu k provádění vyšetřování. Dozorčí výbor se domnívá, že by účinné plánování vyšetřování mohlo vést k přesnějšímu zaměření se na cíle vyšetřování, ke zkrácení doby vyšetřování a k zamezení opakujícím se pracovním cestám. Tento přezkum se uskutečnil s cílem ověřit, zda úřad OLAF provádí plánování vyšetřování, zda je toto plánování jednotné napříč ředitelstvími a útvary vyšetřování, a zda jsou šířeny osvědčené postupy.

| 2.8 | Přínosy náležitého plánování umožňují vyšetřovatelům posoudit rozsah plánovaného šetření, stanovit cíle, jichž má být dosaženo, a určit, jak dlouho bude šetření pravděpodobně trvat. Současně je pro zajištění toho, aby byli vedoucí pracovníci informováni o pokroku, jehož bylo při vyšetřování dosaženo, a aby mohli co nejlépe přidělit vyšetřovatele, zásadní, aby neustále věděli, na jaké práci se jednotliví členové jejich týmu podílejí a kdy ji podle očekávání dokončí, aby je mohli přidělit na jiný úkol. Náležitý proces řízení v rámci úřadu OLAF vedoucím pracovníkům umožňuje sledovat případy a vyšetřovatelům umožňuje stanovit směr průběhu vyšetřování. |
| --- | --- |

2.8

Přínosy náležitého plánování umožňují vyšetřovatelům posoudit rozsah plánovaného šetření, stanovit cíle, jichž má být dosaženo, a určit, jak dlouho bude šetření pravděpodobně trvat. Současně je pro zajištění toho, aby byli vedoucí pracovníci informováni o pokroku, jehož bylo při vyšetřování dosaženo, a aby mohli co nejlépe přidělit vyšetřovatele, zásadní, aby neustále věděli, na jaké práci se jednotliví členové jejich týmu podílejí a kdy ji podle očekávání dokončí, aby je mohli přidělit na jiný úkol. Náležitý proces řízení v rámci úřadu OLAF vedoucím pracovníkům umožňuje sledovat případy a vyšetřovatelům umožňuje stanovit směr průběhu vyšetřování.

| 2.9 | Cíle vyšetřování musí odkazovat rovněž na pravděpodobný výsledek každého případu. Například u případů, jež budou pravděpodobně postoupeny vnitrostátním soudním orgánům, musí cíle zohledňovat právní poradenství ze strany odborníků jednotlivých členských států v ředitelství C a u případů, u nichž se předpokládá zpětné získání finančních prostředků, musí cíle přihlížet k pravděpodobné částce, která má být navrácena, a prvkům, jež jsou k tomuto nezbytné. To napomůže pracovníkům oddělení C2 a C3, kteří budou tuto práci provádět. |
| --- | --- |

2.9

Cíle vyšetřování musí odkazovat rovněž na pravděpodobný výsledek každého případu. Například u případů, jež budou pravděpodobně postoupeny vnitrostátním soudním orgánům, musí cíle zohledňovat právní poradenství ze strany odborníků jednotlivých členských států v ředitelství C a u případů, u nichž se předpokládá zpětné získání finančních prostředků, musí cíle přihlížet k pravděpodobné částce, která má být navrácena, a prvkům, jež jsou k tomuto nezbytné. To napomůže pracovníkům oddělení C2 a C3, kteří budou tuto práci provádět.

| 2.10 | Ve své zvláštní zprávě č. 1/2005 Evropský účetní dvůr uvedl:






  „77. | Pokud jde o předběžné práce (vyhodnocování), provádí se stále jen základní analýzy. Oddělení podpory (soudci a státní zástupci, následná kontrola, operační analýza) se málo podílela na definování cílů a na vypracování strategií, které se mají respektovat při každém vyšetřování. Výkonná rada netrvala dostatečně důrazně na nezbytnosti jasného formulování cílů a očekávaných výsledků vyšetřování (viz body 20 a 22).
  Je třeba lépe zdůvodňovat některé vyšetřovací činnosti, vyjasňovat cíle, které musí vyšetřovatelé sledovat u každého případu a trvat na tom, aby pracovní plány podporovaly navržená rozhodnutí. Pokud jde o výkonnou radu, bylo by třeba uvažovat o úžeji zaměřených školeních, z nichž každé by bylo určeno úředníkům pracujícím na spisech se společnými rysy (3). Takový přístup by snížil zatížení účastníků při přezkoumávání spisů a napomohl by důkladnějšímu rozboru návrhů rozhodnutí. Umožnil by také zavedení komplexního sledování portfolia projednávaných případů a řízení priorit. V případě potřeby by mohla být všechna školení výkonné rady sjednocena v zájmu řešení zásadních otázek, na kterých mají zájem všechny útvary. |
| --- | --- | --- |

2.10

Ve své zvláštní zprávě č. 1/2005 Evropský účetní dvůr uvedl:

„77.

Pokud jde o předběžné práce (vyhodnocování), provádí se stále jen základní analýzy. Oddělení podpory (soudci a státní zástupci, následná kontrola, operační analýza) se málo podílela na definování cílů a na vypracování strategií, které se mají respektovat při každém vyšetřování. Výkonná rada netrvala dostatečně důrazně na nezbytnosti jasného formulování cílů a očekávaných výsledků vyšetřování (viz body 20 a 22).

Je třeba lépe zdůvodňovat některé vyšetřovací činnosti, vyjasňovat cíle, které musí vyšetřovatelé sledovat u každého případu a trvat na tom, aby pracovní plány podporovaly navržená rozhodnutí. Pokud jde o výkonnou radu, bylo by třeba uvažovat o úžeji zaměřených školeních, z nichž každé by bylo určeno úředníkům pracujícím na spisech se společnými rysy (3). Takový přístup by snížil zatížení účastníků při přezkoumávání spisů a napomohl by důkladnějšímu rozboru návrhů rozhodnutí. Umožnil by také zavedení komplexního sledování portfolia projednávaných případů a řízení priorit. V případě potřeby by mohla být všechna školení výkonné rady sjednocena v zájmu řešení zásadních otázek, na kterých mají zájem všechny útvary.

| 78. | Dohled vedení úřadu nad vyšetřováními se ukázal jako obecně nedostatečný (viz body 28, 35 a 36). Dobu vyšetřování se nedařilo dodržovat (viz bod 24). Vedoucí oddělení musí dbát na to, aby priority byly respektovány a aby reálné pracovní vytížení vyšetřovatelů bylo známo a bylo kontrolováno. V průběhu vyšetřování musí mít vyhledávání důkazů přednost před pouhým srovnáváním informací, které jsou již k dispozici. V tomto ohledu by měl úřad lépe využívat nástrojů, jimiž disponuje (výslechy svědků, šetření na místě a sběr důkazů, operační analýzy...).“ |
| --- | --- |

78.

Dohled vedení úřadu nad vyšetřováními se ukázal jako obecně nedostatečný (viz body 28, 35 a 36). Dobu vyšetřování se nedařilo dodržovat (viz bod 24). Vedoucí oddělení musí dbát na to, aby priority byly respektovány a aby reálné pracovní vytížení vyšetřovatelů bylo známo a bylo kontrolováno. V průběhu vyšetřování musí mít vyhledávání důkazů přednost před pouhým srovnáváním informací, které jsou již k dispozici. V tomto ohledu by měl úřad lépe využívat nástrojů, jimiž disponuje (výslechy svědků, šetření na místě a sběr důkazů, operační analýzy...).“

| 2.11 | Nutnost plánování vyšetřování zmínil dozorčí výbor ve svém stanovisku č. 2/2009 o „devítiměsíčních zprávách“: | Klíčem k úspěšným a patřičně zaměřeným vyšetřováním je náležité plánování vyšetřování. |
| --- | --- | --- |

2.11

Nutnost plánování vyšetřování zmínil dozorčí výbor ve svém stanovisku č. 2/2009 o „devítiměsíčních zprávách“:

Klíčem k úspěšným a patřičně zaměřeným vyšetřováním je náležité plánování vyšetřování.

| | Vyšetřovací tým by měl na začátku každého vyšetřování vypracovat podrobný plán vyšetřování, jenž je dostatečně důkladný, aby bylo možno odhadnout datum vydání konečného rozhodnutí. Údaj o „předpokládané lhůtě pro dokončení“ nepředstavuje pouze právní povinnost ze strany OLAF vůči výboru, nýbrž rovněž základní nástroj pro řízení vyšetřování a zamezení negativním důsledkům jejich neúměrné doby trvání. |
| --- | --- |

Vyšetřovací tým by měl na začátku každého vyšetřování vypracovat podrobný plán vyšetřování, jenž je dostatečně důkladný, aby bylo možno odhadnout datum vydání konečného rozhodnutí. Údaj o „předpokládané lhůtě pro dokončení“ nepředstavuje pouze právní povinnost ze strany OLAF vůči výboru, nýbrž rovněž základní nástroj pro řízení vyšetřování a zamezení negativním důsledkům jejich neúměrné doby trvání.

| | Tento plán by měl zahrnovat všechny předpokládané vyšetřovací úkony a pro každý úkon by měl být uveden předběžný harmonogram. Tento plán by měl být vyhotoven písemně a měl by být přiložen ke každému spisu, což usnadní jeho přezkum a konzultace v případě, že se vyšetřovatelé setkají s požadavkem na odložení či jinými druhy prodlev. |
| --- | --- |

Tento plán by měl zahrnovat všechny předpokládané vyšetřovací úkony a pro každý úkon by měl být uveden předběžný harmonogram. Tento plán by měl být vyhotoven písemně a měl by být přiložen ke každému spisu, což usnadní jeho přezkum a konzultace v případě, že se vyšetřovatelé setkají s požadavkem na odložení či jinými druhy prodlev.

| | Vedení na úrovni oddělení by mělo plány vyšetřování pravidelně ověřovat s cílem sledovat a v případě potřeby usměrnit vývoj případů. |
| --- | --- |

Vedení na úrovni oddělení by mělo plány vyšetřování pravidelně ověřovat s cílem sledovat a v případě potřeby usměrnit vývoj případů.

Obdobně v doporučeních v poslední zprávě o činnosti dozorčího výboru za rok 2008–2009:

Dozorčí výbor zjistil nepřiměřenou úroveň dohledu a kontroly každodenního řízení vyšetřování, jíž by se měl OLAF zabývat. Pro každé zahájené vyšetřování je nutno vypracovat podrobné plány vyšetřování se schválenými časovými rámci nebo lhůtami stanovenými pro všechny fáze cyklu vyšetřování, včetně vyhodnocení a následných činností a systému pro posouzení výsledků založeného na hlavních ukazatelích výkonnosti.

3.   Stávající praxe

| 3.1 | Příručka operačních postupů OLAF poskytuje vyšetřovatelům vodítko, pokud jde o prvotní pracovní plán, případu. | 3.2.2.2 (7)
  První návrhy pracovního plánu



  Tento oddíl by měl nastínit rozsah a hlavní vyšetřovací úkony, pokud je lze v této fázi řízení předvídat. Zahrnuty by měly být následující body, jež mají radu informovat o hlavních aspektech vyšetřování:







  — | údaje, informace a doklady, jež je třeba zajistit, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

Příručka operačních postupů OLAF poskytuje vyšetřovatelům vodítko, pokud jde o prvotní pracovní plán, případu.

3.2.2.2 (7)
  První návrhy pracovního plánu

Tento oddíl by měl nastínit rozsah a hlavní vyšetřovací úkony, pokud je lze v této fázi řízení předvídat. Zahrnuty by měly být následující body, jež mají radu informovat o hlavních aspektech vyšetřování:

—

údaje, informace a doklady, jež je třeba zajistit,

| — | ostatní informace, které je nutno získat, a příslušný zdroj, |
| --- | --- |

—

ostatní informace, které je nutno získat, a příslušný zdroj,

| — | vyšetřovací činnosti, jež mají být provedeny |
| --- | --- |

—

vyšetřovací činnosti, jež mají být provedeny

| — | údaj o nákladech a přínosech plánovaných opatření. |
| --- | --- |

—

údaj o nákladech a přínosech plánovaných opatření.

Pracovník vyřizující případy spolu s pracovníkem zpravodajských služeb by měl naplánovat a určit rozsah forenzních požadavků na zpravodajské služby a technické a počítačové vybavení, jež se předpokládají pro fázi vyšetřování případu ....

| | 3.2.2.2 (9)
  Revize prvotního pracovního plánu



  Každou revizi pracovního plánu je nutno zdokumentovat ... |
| --- | --- |

3.2.2.2 (9)
  Revize prvotního pracovního plánu

Každou revizi pracovního plánu je nutno zdokumentovat ...

3.3.6.4   
  Předávání informací dozorčímu výboru OLAF ...

2)   
  Informace předávané dozorčímu výboru podle právních předpisů

a)   
  Devítiměsíční zpráva

V čl. 11 odst. 7 nařízení č. 1073/99 je stanoveno, že pokud vyšetřování trvá déle než devět měsíců, informuje ředitel dozorčí výbor o důvodech, které brání uzavřít vyšetřování, a o odhadované době potřebné k jeho dokončení. Tato zpráva se používá rovněž jako nástroj dohledu a v případě potřeby odkazuje na (zdůraznění přidáno), který zahrnuje všechny plánované vyšetřovací úkony a pokud možno i harmonogram pro každý úkon. Ve zprávě je nutno jednoznačně uvést externě zajišťovanou práci ...

| 3.2 | Příručka neobsahuje žádné další odkazy na pracovní plán, natož na úplný plán vyšetřování, který se používá v pozdější fázi, jakmile bylo zahájeno vyšetřování. Účelem prvotního pracovního plánu, který je vypracován ve fázi vyhodnocení případu, je poskytnout radě údaj o tom, že vyšetřovatel pověřený vyhodnocením již uvážil způsob vedení vyšetřování. To zpravidla zahrnuje nejzjevnější úkoly vyplývající z analýzy skutkové podstaty provedené v rámci vyhodnocení. |
| --- | --- |

3.2

Příručka neobsahuje žádné další odkazy na pracovní plán, natož na úplný plán vyšetřování, který se používá v pozdější fázi, jakmile bylo zahájeno vyšetřování. Účelem prvotního pracovního plánu, který je vypracován ve fázi vyhodnocení případu, je poskytnout radě údaj o tom, že vyšetřovatel pověřený vyhodnocením již uvážil způsob vedení vyšetřování. To zpravidla zahrnuje nejzjevnější úkoly vyplývající z analýzy skutkové podstaty provedené v rámci vyhodnocení.

| 3.3 | Na základě přezkoumání vyšetřovacích spisů (odstavec 1.2) dozorčí výbor poznamenává, že prvotní pracovní plány shodně neobsahují veškeré prvky doporučené v bodě 3.2.2.2 (7) příručky a v některých případech dokonce stěží nějaké. |
| --- | --- |

3.3

Na základě přezkoumání vyšetřovacích spisů (odstavec 1.2) dozorčí výbor poznamenává, že prvotní pracovní plány shodně neobsahují veškeré prvky doporučené v bodě 3.2.2.2 (7) příručky a v některých případech dokonce stěží nějaké.

| 3.4 | Dozorčí výbor by očekával, že po zahájení vyšetřování případu vyšetřovatelé pověření daným případem vypracují po konzultaci s vedoucím oddělení úplný plán vyšetřování, který obsahuje všechny prvky uvedené v odstavcích 2.4, 6.8 a 6.9. |
| --- | --- |

3.4

Dozorčí výbor by očekával, že po zahájení vyšetřování případu vyšetřovatelé pověření daným případem vypracují po konzultaci s vedoucím oddělení úplný plán vyšetřování, který obsahuje všechny prvky uvedené v odstavcích 2.4, 6.8 a 6.9.

| 3.5 | Při přípravě tohoto stanoviska byli konzultováni ředitelé ředitelství A a B spolu s vedoucími oddělení (A1, A2 a A4, B2 a B3) ředitelství A a B s ohledem na jejich zkušenosti při vypracovávání prvotních pracovních plánů a plánů vyšetřování. Nezdálo se, že by v útvarech vyšetřování, natož pak v obou ředitelstvích provádějících vyšetřování existoval jednotný postup nebo písemné pokyny (kromě odkazu na výše uvedenou příručku). |
| --- | --- |

3.5

Při přípravě tohoto stanoviska byli konzultováni ředitelé ředitelství A a B spolu s vedoucími oddělení (A1, A2 a A4, B2 a B3) ředitelství A a B s ohledem na jejich zkušenosti při vypracovávání prvotních pracovních plánů a plánů vyšetřování. Nezdálo se, že by v útvarech vyšetřování, natož pak v obou ředitelstvích provádějících vyšetřování existoval jednotný postup nebo písemné pokyny (kromě odkazu na výše uvedenou příručku).

| 3.6 | Byly-li zřejmé osvědčené postupy, kdy někteří vedoucí oddělení (především v ředitelství B) vedli jednoznačné harmonogramy za účelem řízení času a byly vyhotovovány a pravidelně revidovány čtvrtletní zprávy o případech (opět v ředitelství B), tyto postupy nebyly shodně používány i v ředitelství A. |
| --- | --- |

3.6

Byly-li zřejmé osvědčené postupy, kdy někteří vedoucí oddělení (především v ředitelství B) vedli jednoznačné harmonogramy za účelem řízení času a byly vyhotovovány a pravidelně revidovány čtvrtletní zprávy o případech (opět v ředitelství B), tyto postupy nebyly shodně používány i v ředitelství A.

| 3.7 | Celkově neexistovala žádná (či dostatečná) snaha, pokud jde o sdělování a šíření osvědčených postupů napříč oběma ředitelstvími a zajištění jejich uplatňování. |
| --- | --- |

3.7

Celkově neexistovala žádná (či dostatečná) snaha, pokud jde o sdělování a šíření osvědčených postupů napříč oběma ředitelstvími a zajištění jejich uplatňování.

| 3.8 | Zdá se, že se systém řízení času využívá jen málo (pokud vůbec); neochota používat tento systém pramení z dojmu, že údaje vytvořené v rámci tohoto systému jsou historické (tj. zachycují minulé události) a nepovažují se za užitečné pro řízení případů. |
| --- | --- |

3.8

Zdá se, že se systém řízení času využívá jen málo (pokud vůbec); neochota používat tento systém pramení z dojmu, že údaje vytvořené v rámci tohoto systému jsou historické (tj. zachycují minulé události) a nepovažují se za užitečné pro řízení případů.

| 3.9 | Existuje mnoho mezinárodních příkladů osvědčených postupů při vypracovávání a používání plánů vyšetřování (např. OSN, Úřad pro vyšetřování závažných podvodů, oddělení londýnské policie pro hospodářskou kriminalitu aj.), které jsme přezkoumali. |
| --- | --- |

3.9

Existuje mnoho mezinárodních příkladů osvědčených postupů při vypracovávání a používání plánů vyšetřování (např. OSN, Úřad pro vyšetřování závažných podvodů, oddělení londýnské policie pro hospodářskou kriminalitu aj.), které jsme přezkoumali.

4.   Názory vedoucích oddělení

| 4.1 | Při konzultacích s vedoucími oddělení v ředitelstvích A a B bylo pozoruhodné, že vedoucí oddělení (zejména B2 a B3) v ředitelství B důsledně kontrolovali pohyb a úkoly přidělené jejich vyšetřovatelům a byli na první pohled schopni určit, kteří pracovníci mohou být nasazeni na další práci a kteří budou po předvídatelnou dobu plně zaměstnáni určitým případem. To bylo potvrzeno ve čtvrtletních zprávách o případech, které musí každý vyšetřovatel vyhotovit a projednat s příslušným vedoucím oddělení v ředitelství B. Tyto zprávy obsahují stručný popis „současné situace“ ve vyšetřování, opatření přijatá v předchozím čtvrtletí, opatření, která se plánují v příštím čtvrtletí, a aktualizovaný odhad data ukončení vyšetřování. |
| --- | --- |

4.1

Při konzultacích s vedoucími oddělení v ředitelstvích A a B bylo pozoruhodné, že vedoucí oddělení (zejména B2 a B3) v ředitelství B důsledně kontrolovali pohyb a úkoly přidělené jejich vyšetřovatelům a byli na první pohled schopni určit, kteří pracovníci mohou být nasazeni na další práci a kteří budou po předvídatelnou dobu plně zaměstnáni určitým případem. To bylo potvrzeno ve čtvrtletních zprávách o případech, které musí každý vyšetřovatel vyhotovit a projednat s příslušným vedoucím oddělení v ředitelství B. Tyto zprávy obsahují stručný popis „současné situace“ ve vyšetřování, opatření přijatá v předchozím čtvrtletí, opatření, která se plánují v příštím čtvrtletí, a aktualizovaný odhad data ukončení vyšetřování.

| 4.2 | V ředitelství A nalezl dozorčí výbor na základě přezkoumaných minulých vyšetřovacích spisů na druhou stranu jen málo písemných důkazů, že se v minulosti vůbec provádělo plánování vyšetřování. |
| --- | --- |

4.2

V ředitelství A nalezl dozorčí výbor na základě přezkoumaných minulých vyšetřovacích spisů na druhou stranu jen málo písemných důkazů, že se v minulosti vůbec provádělo plánování vyšetřování.

| 4.3 | Ředitel ředitelství A vydal nedávno (červen 2010) pro své zaměstnance dokument „Akční bod 13“, který se zabývá potřebou zajistit v případech, jež řeší toto ředitelství, „významné zlepšení plánování vyšetřování a stanovování časového rozvrhu“. Tento dokument vyžaduje, aby veškeré zprávy o posouzení případu, v nichž se navrhuje zahájení vnitřního nebo vnějšího vyšetřování, „předkládaly podrobný, konzistentní a ucelený pracovní plán... bude popsána každá zvláštní činnost a bude vysvětleno, co se od ní očekává“. Dále se v něm uvádí, že „jakmile je zahájeno vyšetřování případu, je nutné v souladu s rozhodnutím rady vypracovat pracovní plán, a to pomocí časového harmonogramu pro každou zvláštní činnost při vyšetřování“, který podepíše vyšetřovatel pověřený daným případem, vedoucí oddělení a případně zástupci jiných dotčených oddělení. |
| --- | --- |

4.3

Ředitel ředitelství A vydal nedávno (červen 2010) pro své zaměstnance dokument „Akční bod 13“, který se zabývá potřebou zajistit v případech, jež řeší toto ředitelství, „významné zlepšení plánování vyšetřování a stanovování časového rozvrhu“. Tento dokument vyžaduje, aby veškeré zprávy o posouzení případu, v nichž se navrhuje zahájení vnitřního nebo vnějšího vyšetřování, „předkládaly podrobný, konzistentní a ucelený pracovní plán... bude popsána každá zvláštní činnost a bude vysvětleno, co se od ní očekává“. Dále se v něm uvádí, že „jakmile je zahájeno vyšetřování případu, je nutné v souladu s rozhodnutím rady vypracovat pracovní plán, a to pomocí časového harmonogramu pro každou zvláštní činnost při vyšetřování“, který podepíše vyšetřovatel pověřený daným případem, vedoucí oddělení a případně zástupci jiných dotčených oddělení.

| 4.4 | Zmíněný dokument se zabývá rovněž nutností provést analýzu nákladů a přínosů, pokud se plánují zámořské pracovní cesty, a navrhuje se v něm, aby byly „pracovní cesty důsledně omezeny na potřeby vyšetřování“ a „aby se předcházelo opakovaným pracovním cestám, [pokud] neexistují skutečně nové prvky, které OLAF vedou k uskutečnění stejné pracovní cesty“. |
| --- | --- |

4.4

Zmíněný dokument se zabývá rovněž nutností provést analýzu nákladů a přínosů, pokud se plánují zámořské pracovní cesty, a navrhuje se v něm, aby byly „pracovní cesty důsledně omezeny na potřeby vyšetřování“ a „aby se předcházelo opakovaným pracovním cestám, [pokud] neexistují skutečně nové prvky, které OLAF vedou k uskutečnění stejné pracovní cesty“.

5.   Analýza vyšetřovacích spisů

| 5.1 | Za účelem analýzy bylo nahodile vybráno 40 případů z ředitelství A a B. Z analýzy těchto případů bylo zjevné, že až na jednu výjimku (viz odstavec 5.7) nebyly ani v jednom ředitelství pro dotyčné případy vyhotoveny oficiální plány vyšetřování. Ve všech nebo téměř ve všech vyšetřovacích spisech (viz příloha) existovaly první návrhy pracovního plánu (jak je stanoveno v bodech 3.2.2.2 (7) a (9) příručky (viz odstavec 3.1 výše)). Avšak bylo vynaloženo jen velmi malé úsilí o poskytnutí více (či v některých případech vůbec nějakých) informací uvedených v příručce. V řadě případů (viz příloha) byly uvedeny pouze stručné a neurčité „návrhy“, např.:






  — | zahájit vnitřní vyšetřování |
| --- | --- | --- |

5.1

Za účelem analýzy bylo nahodile vybráno 40 případů z ředitelství A a B. Z analýzy těchto případů bylo zjevné, že až na jednu výjimku (viz odstavec 5.7) nebyly ani v jednom ředitelství pro dotyčné případy vyhotoveny oficiální plány vyšetřování. Ve všech nebo téměř ve všech vyšetřovacích spisech (viz příloha) existovaly první návrhy pracovního plánu (jak je stanoveno v bodech 3.2.2.2 (7) a (9) příručky (viz odstavec 3.1 výše)). Avšak bylo vynaloženo jen velmi malé úsilí o poskytnutí více (či v některých případech vůbec nějakých) informací uvedených v příručce. V řadě případů (viz příloha) byly uvedeny pouze stručné a neurčité „návrhy“, např.:

—

zahájit vnitřní vyšetřování

| — | provést výslech (podezřelé osoby) jako zúčastněné strany. Poté bude posouzeno, zda a jaké další vyšetřovací úkony jsou odůvodněné (případ č. 5 v příloze). |
| --- | --- |

—

provést výslech (podezřelé osoby) jako zúčastněné strany. Poté bude posouzeno, zda a jaké další vyšetřovací úkony jsou odůvodněné (případ č. 5 v příloze).

| 5.2 | Ve většině prvních návrhů pracovního plánu bylo zmíněno pouze „vyslechnout X, vyslechnout Y“, aniž by bylo uvedeno, jaké důkazy mají být pomocí těchto svědectví získány či k jakému účelu má výslech sloužit. V některých případech (viz případy č. 11, 23, 24, 25 a 26 v příloze) hodnotitel doplnil slova „za účelem zjištění ...“, jedná se však spíše o výjimky než o pravidlo. |
| --- | --- |

5.2

Ve většině prvních návrhů pracovního plánu bylo zmíněno pouze „vyslechnout X, vyslechnout Y“, aniž by bylo uvedeno, jaké důkazy mají být pomocí těchto svědectví získány či k jakému účelu má výslech sloužit. V některých případech (viz případy č. 11, 23, 24, 25 a 26 v příloze) hodnotitel doplnil slova „za účelem zjištění ...“, jedná se však spíše o výjimky než o pravidlo.

| 5.3 | Jen ojediněle byla uvedena data předpokládaného ukončení vyšetřování nebo lhůty vyšetřování; byly-li tyto lhůty uvedeny, zdálo se, že jsou nahodilé a nereálné. V jednom případě (viz případ č. 9 v příloze) byl například uveden odhad „dva vyšetřovatelé / deset osobodnů“, aniž by byl tento odhad vysvětlen; práce nakonec trvala deset měsíců. Od uvádění odhadu doby trvání práce v počátečním posouzení případu se nyní do značné míry upouští. |
| --- | --- |

5.3

Jen ojediněle byla uvedena data předpokládaného ukončení vyšetřování nebo lhůty vyšetřování; byly-li tyto lhůty uvedeny, zdálo se, že jsou nahodilé a nereálné. V jednom případě (viz případ č. 9 v příloze) byl například uveden odhad „dva vyšetřovatelé / deset osobodnů“, aniž by byl tento odhad vysvětlen; práce nakonec trvala deset měsíců. Od uvádění odhadu doby trvání práce v počátečním posouzení případu se nyní do značné míry upouští.

| 5.4 | Za zmínku stojí nedostatek důkazů, co se týká způsobu zpracování prvotních pracovních plánů. Ve spisech nebyly zjištěny žádné poznámky či připomínky vedení nebo rady. To naznačuje, že prvotní pracovní plán neslouží svému účelu, tj. jako vodítko pro rozhodování vedení. Je nutno uvést, že prvními návrhy pracovního plánu stanovenými v příručce (jak je uvedeno výše) se má rada řídit v době vyhodnocování případu za účelem jeho přijetí či zamítnutí úřadem OLAF, pokud jde o vyšetřování, a nemá se jimi řídit průběh celého vyšetřování. |
| --- | --- |

5.4

Za zmínku stojí nedostatek důkazů, co se týká způsobu zpracování prvotních pracovních plánů. Ve spisech nebyly zjištěny žádné poznámky či připomínky vedení nebo rady. To naznačuje, že prvotní pracovní plán neslouží svému účelu, tj. jako vodítko pro rozhodování vedení. Je nutno uvést, že prvními návrhy pracovního plánu stanovenými v příručce (jak je uvedeno výše) se má rada řídit v době vyhodnocování případu za účelem jeho přijetí či zamítnutí úřadem OLAF, pokud jde o vyšetřování, a nemá se jimi řídit průběh celého vyšetřování.

| 5.5 | Po prostudování vyšetřovacích spisů se zdá, že jakmile rada dotyčný případ přijme, neexistuje žádná další snaha o naplánování průběhu vyšetřování. |
| --- | --- |

5.5

Po prostudování vyšetřovacích spisů se zdá, že jakmile rada dotyčný případ přijme, neexistuje žádná další snaha o naplánování průběhu vyšetřování.

| 5.6 | Jestliže se v daných případech jednalo o případy týkající se kontroly, poskytování pomoci nebo koordinace, jak je tomu u mnoha případů v ředitelství B a rovněž u některých případů v ředitelství A, je zřejmé, že kritéria stanovená v bodech 3.2.2.2 (7) a (9) příručky týkající se vypracování formuláře pro „posouzení prvotních informací“ nejsou vhodná a v těchto případech není kritizován nesoulad s těmito kritérii. |
| --- | --- |

5.6

Jestliže se v daných případech jednalo o případy týkající se kontroly, poskytování pomoci nebo koordinace, jak je tomu u mnoha případů v ředitelství B a rovněž u některých případů v ředitelství A, je zřejmé, že kritéria stanovená v bodech 3.2.2.2 (7) a (9) příručky týkající se vypracování formuláře pro „posouzení prvotních informací“ nejsou vhodná a v těchto případech není kritizován nesoulad s těmito kritérii.

| 5.7 | Je nutno zmínit, že dozorčí výbor nenalezl ve vyšetřovacích spisech v ředitelství A ani v ředitelství B žádné oficiální plány vyšetřování případů poté, co bylo zahájeno vyšetřování. V ředitelství B však jsou co tři měsíce vyhotovovány aktuální zprávy o případech s cílem informovat vedoucího oddělení o pokroku, jehož bylo při vyšetřování dosaženo. |
| --- | --- |

5.7

Je nutno zmínit, že dozorčí výbor nenalezl ve vyšetřovacích spisech v ředitelství A ani v ředitelství B žádné oficiální plány vyšetřování případů poté, co bylo zahájeno vyšetřování. V ředitelství B však jsou co tři měsíce vyhotovovány aktuální zprávy o případech s cílem informovat vedoucího oddělení o pokroku, jehož bylo při vyšetřování dosaženo.

| 5.8 | Jedinou výjimkou, kdy byl ve vyšetřovacím spisu obsažen vzorový plán vyšetřování, byl případ č. 41 v příloze. Tento případ by mohl sloužit jako vzor pro ostatní vyšetřovací spisy: obsahuje veškeré informace o obvinění, cíl vyšetřování, reálné lhůty a konstruktivní prvotní pracovní plán s podrobným rozvedením vyšetřovacích činností, jež mají být provedeny. Tento pracovní plán byl v souladu s postupem vyšetřování náležitě aktualizován, s poznámkami, které úkoly byly splněny a které přidělené úkoly je dosud nutno provést, a s připojením nových úkolů, jež je třeba vykonat. Ačkoliv je tento dokument označen jako „pracovní plán“, ve skutečnosti se jedná o úplný plán vyšetřování a dozorčí výbor by si přál, aby byl přesně takový plán vyhotoven v každém jednotlivém případě. |
| --- | --- |

5.8

Jedinou výjimkou, kdy byl ve vyšetřovacím spisu obsažen vzorový plán vyšetřování, byl případ č. 41 v příloze. Tento případ by mohl sloužit jako vzor pro ostatní vyšetřovací spisy: obsahuje veškeré informace o obvinění, cíl vyšetřování, reálné lhůty a konstruktivní prvotní pracovní plán s podrobným rozvedením vyšetřovacích činností, jež mají být provedeny. Tento pracovní plán byl v souladu s postupem vyšetřování náležitě aktualizován, s poznámkami, které úkoly byly splněny a které přidělené úkoly je dosud nutno provést, a s připojením nových úkolů, jež je třeba vykonat. Ačkoliv je tento dokument označen jako „pracovní plán“, ve skutečnosti se jedná o úplný plán vyšetřování a dozorčí výbor by si přál, aby byl přesně takový plán vyhotoven v každém jednotlivém případě.

| 5.9 | Je nutno podotknout, že ačkoliv se dozorčímu výboru s výjimkou uvedenou v odstavci 5.7 nepodařilo nalézt žádné zdokumentované plány vyšetřování, neznamená to, že vyšetřování nebylo ve všech případech provedeno precizně a důkladně: v mnoha případech je ve skutečnosti zřejmé, že případy byly náležitě vyšetřeny a přinesly výsledky. Dozorčí výbor však má za to, že by aktivní plánování na začátku každého vyšetřování s pravidelnou aktualizací pracovních plánů s tím, jak vyšetřování pokračuje, přineslo všem vyšetřováním prospěch s ohledem na včasnost a zaměření. |
| --- | --- |

5.9

Je nutno podotknout, že ačkoliv se dozorčímu výboru s výjimkou uvedenou v odstavci 5.7 nepodařilo nalézt žádné zdokumentované plány vyšetřování, neznamená to, že vyšetřování nebylo ve všech případech provedeno precizně a důkladně: v mnoha případech je ve skutečnosti zřejmé, že případy byly náležitě vyšetřeny a přinesly výsledky. Dozorčí výbor však má za to, že by aktivní plánování na začátku každého vyšetřování s pravidelnou aktualizací pracovních plánů s tím, jak vyšetřování pokračuje, přineslo všem vyšetřováním prospěch s ohledem na včasnost a zaměření.

| 5.10 | Dozorčí výbor podotýká, že pokud by byl přijat a v celém úřadu OLAF uplatňován protokol uvedený v Akčním bodě 13, vydaném pro oddělení v ředitelství A (jak je uvedeno v odstavcích 4.3 a 4.4), byla by odstraněna většina obav uvedených v tomto stanovisku. Ukáže-li se, že toto ustanovení je užitečné v praxi (jak dozorčí výbor očekává), objeví se – doufejme – v příručce jako závazný postup. To by měl zajistit generální ředitel. |
| --- | --- |

5.10

Dozorčí výbor podotýká, že pokud by byl přijat a v celém úřadu OLAF uplatňován protokol uvedený v Akčním bodě 13, vydaném pro oddělení v ředitelství A (jak je uvedeno v odstavcích 4.3 a 4.4), byla by odstraněna většina obav uvedených v tomto stanovisku. Ukáže-li se, že toto ustanovení je užitečné v praxi (jak dozorčí výbor očekává), objeví se – doufejme – v příručce jako závazný postup. To by měl zajistit generální ředitel.

6.   Doporučení

| 6.1 | Dozorčí výbor doporučuje, aby byl v rámci provozních ředitelství přijat konzistentní (ne-li jednotný) přístup ke strategickému plánování případů. |
| --- | --- |

6.1

Dozorčí výbor doporučuje, aby byl v rámci provozních ředitelství přijat konzistentní (ne-li jednotný) přístup ke strategickému plánování případů.

| 6.2 | Dozorčí výbor doporučuje, aby úřad OLAF přezkoumal, jaké informace potřebuje pro formulář úvodního posouzení případu, aby rada mohla na základě informací rozhodnout o přijetí případu, a ve formuláři by toto mělo být zohledněno. V současnosti je vyplnění formuláře ponecháno na volném uvážení jednotlivého hodnotitele a vedoucího oddělení a odpovídá jen málo (pokud vůbec) kritériím uvedeným v příručce, zejména s ohledem na skutečnost, že jej rada účinně nevyužívá. |
| --- | --- |

6.2

Dozorčí výbor doporučuje, aby úřad OLAF přezkoumal, jaké informace potřebuje pro formulář úvodního posouzení případu, aby rada mohla na základě informací rozhodnout o přijetí případu, a ve formuláři by toto mělo být zohledněno. V současnosti je vyplnění formuláře ponecháno na volném uvážení jednotlivého hodnotitele a vedoucího oddělení a odpovídá jen málo (pokud vůbec) kritériím uvedeným v příručce, zejména s ohledem na skutečnost, že jej rada účinně nevyužívá.

| 6.3 | Dozorčí výbor doporučuje, aby rada podrobněji a pečlivěji kontrolovala prvotní pracovní plán a předkládala konstruktivní návrhy, které mohou být užitečné v pozdější fázi vyšetřování. |
| --- | --- |

6.3

Dozorčí výbor doporučuje, aby rada podrobněji a pečlivěji kontrolovala prvotní pracovní plán a předkládala konstruktivní návrhy, které mohou být užitečné v pozdější fázi vyšetřování.

| 6.4 | Obecně by úřad OLAF měl při plánování vyšetřování uvážit přijetí dvoustupňového přístupu – fáze úvodního posouzení a mnohem podrobnější plán po zahájení vyšetřování daného případu. |
| --- | --- |

6.4

Obecně by úřad OLAF měl při plánování vyšetřování uvážit přijetí dvoustupňového přístupu – fáze úvodního posouzení a mnohem podrobnější plán po zahájení vyšetřování daného případu.

| 6.5 | Dozorčí výbor doporučuje, aby úřad OLAF stanovil vzor plánu vyšetřování, a ačkoliv žádná dvě vyšetřování nejsou totožná, existuje dostatek společných záležitostí, jež by měly být uvedeny v každém plánu vyšetřování. Ty se budou lišit ve fázi hodnocení případu a ve fázi, kdy již bylo zahájeno jeho vyšetřování. Ve fázi hodnocení patří k záležitostem, jež by bylo možno uvážit, toto:






  i) | Cíle a rozsah vyšetřování:






  — | Jaké podezření na podvod/nesrovnalost má být vyšetřeno? |
| --- | --- | --- | --- |

6.5

Dozorčí výbor doporučuje, aby úřad OLAF stanovil vzor plánu vyšetřování, a ačkoliv žádná dvě vyšetřování nejsou totožná, existuje dostatek společných záležitostí, jež by měly být uvedeny v každém plánu vyšetřování. Ty se budou lišit ve fázi hodnocení případu a ve fázi, kdy již bylo zahájeno jeho vyšetřování. Ve fázi hodnocení patří k záležitostem, jež by bylo možno uvážit, toto:

i)

Cíle a rozsah vyšetřování:

—

Jaké podezření na podvod/nesrovnalost má být vyšetřeno?

| — | Je pravděpodobné, že se jedná o trestní, kázeňský či správní případ? |
| --- | --- |

—

Je pravděpodobné, že se jedná o trestní, kázeňský či správní případ?

| — | Jaký druh důkazů bude nutno shromáždit k doložení informací a/nebo k jejich ignorování? |
| --- | --- |

—

Jaký druh důkazů bude nutno shromáždit k doložení informací a/nebo k jejich ignorování?

| — | Kde budou důkazy pravděpodobně nalezeny? |
| --- | --- |

—

Kde budou důkazy pravděpodobně nalezeny?

| ii) | Dotyčná částka peněžních prostředků a to, zda je možno ji získat zpět, a jaké písemné doklady (a možná omezení) na podporu budou zapotřebí? |
| --- | --- |

ii)

Dotyčná částka peněžních prostředků a to, zda je možno ji získat zpět, a jaké písemné doklady (a možná omezení) na podporu budou zapotřebí?

| iii) | Kolik vyšetřovatelů, pracovníků zpravodajských služeb a právních poradců bude pravděpodobně přiděleno na vyšetřování? |
| --- | --- |

iii)

Kolik vyšetřovatelů, pracovníků zpravodajských služeb a právních poradců bude pravděpodobně přiděleno na vyšetřování?

| iv) | Pravděpodobná lhůta vyšetřování s přihlédnutím ke skutečnosti, že je-li pravděpodobné, že případ bude předán vnitrostátním soudním orgánům, mohou vnitrostátní právní předpisy stanovit lhůty, jež mohou vést k promlčení stíhání. |
| --- | --- |

iv)

Pravděpodobná lhůta vyšetřování s přihlédnutím ke skutečnosti, že je-li pravděpodobné, že případ bude předán vnitrostátním soudním orgánům, mohou vnitrostátní právní předpisy stanovit lhůty, jež mohou vést k promlčení stíhání.

| 6.6 | Dozorčí výbor doporučuje, aby byl poté, co rada rozhodla o zahájení vyšetřování případu, plán vyšetřování revidován. Plán vyšetřování bude pravděpodobně sestávat z mnohem normativnějších a podrobnějších úkolů a lhůt stanovených pro každý úkon při vyšetřování, spolu s výpočtem pravděpodobných nákladů a navrhovanými činnostmi pro každou fázi vyšetřování. |
| --- | --- |

6.6

Dozorčí výbor doporučuje, aby byl poté, co rada rozhodla o zahájení vyšetřování případu, plán vyšetřování revidován. Plán vyšetřování bude pravděpodobně sestávat z mnohem normativnějších a podrobnějších úkolů a lhůt stanovených pro každý úkon při vyšetřování, spolu s výpočtem pravděpodobných nákladů a navrhovanými činnostmi pro každou fázi vyšetřování.

| 6.7 | Mají-li být zahrnuty pracovní cesty, je nutno během fáze plánování postupovat uvážlivě, aby bylo zajištěno co nejúčelnější využití finančních prostředků Společenství. Při sestavování plánu vyšetřování je mimoto nutno přihlédnout k případům, jež je nutno upřednostnit, a k dostupným zdrojům. |
| --- | --- |

6.7

Mají-li být zahrnuty pracovní cesty, je nutno během fáze plánování postupovat uvážlivě, aby bylo zajištěno co nejúčelnější využití finančních prostředků Společenství. Při sestavování plánu vyšetřování je mimoto nutno přihlédnout k případům, jež je nutno upřednostnit, a k dostupným zdrojům.

| 6.8 | Je třeba zdůraznit, že plán vyšetřování je dynamickým dokumentem, který je nutno pravidelně přezkoumávat za účelem aktualizace, kterou si vyžádá vývoj samotného vyšetřování. Z plánu bude vyšetřovateli i vedoucímu oddělení a řediteli okamžitě zřejmé, zda vyšetřování případu postupuje náležitě nebo zda se dostává do potíží. Náležitý plán vyšetřování umožňuje každému vedoucímu oddělení na první pohled zjistit:






  — | jaké fáze vyšetřování bylo dosaženo, |
| --- | --- | --- |

6.8

Je třeba zdůraznit, že plán vyšetřování je dynamickým dokumentem, který je nutno pravidelně přezkoumávat za účelem aktualizace, kterou si vyžádá vývoj samotného vyšetřování. Z plánu bude vyšetřovateli i vedoucímu oddělení a řediteli okamžitě zřejmé, zda vyšetřování případu postupuje náležitě nebo zda se dostává do potíží. Náležitý plán vyšetřování umožňuje každému vedoucímu oddělení na první pohled zjistit:

—

jaké fáze vyšetřování bylo dosaženo,

| — | zda jsou dodržovány lhůty, |
| --- | --- |

—

zda jsou dodržovány lhůty,

| — | zda je nutno lhůty pozměnit, jsou-li stanoveny nové priority, |
| --- | --- |

—

zda je nutno lhůty pozměnit, jsou-li stanoveny nové priority,

| — | zda každý vyšetřovatel provedl naplánované úkoly, |
| --- | --- |

—

zda každý vyšetřovatel provedl naplánované úkoly,

| — | zda každý vyšetřovatel naplánoval úkoly pro nadcházející týdny. |
| --- | --- |

—

zda každý vyšetřovatel naplánoval úkoly pro nadcházející týdny.

| 6.9 | Dozorčí výbor doufá, že před skončením svého mandátu bude moci posoudit, zda a v jakém rozsahu úřad OLAF provedl tato doporučení týkající se plánování vyšetřování. |
| --- | --- |

6.9

Dozorčí výbor doufá, že před skončením svého mandátu bude moci posoudit, zda a v jakém rozsahu úřad OLAF provedl tato doporučení týkající se plánování vyšetřování.

---

(1)  Stanovisko č. 2/2009.

1

---

PŘÍLOHA 6

STANOVISKO č. 5/2010

Uplatňování základních práv a procesních záruk ve vyšetřování Evropského úřadu pro boj proti podvodům

V Bruselu dne 29. listopadu 2010

OBSAH

| 1. | Úvod |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Cíl stanoviska a metoda |
| --- | --- |

1.1

| 2. | Obecné zásady závazné pro OLAF |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Požadavek nestrannosti při vedení vyšetřování |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Přiměřená délka trvání vyšetřování |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Důvěrnost vyšetřování |
| --- | --- |

2.3

| 3. | Procesní záruky |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Vnitřní vyšetřování |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Zahajovací fáze vyšetřování |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.1.1 | Právo účastníků na informace týkající se osobní účasti vyšetřovacím řízení |
| --- | --- |

3.1.1.1

| 3.1.2 | Fáze realizace vyšetřování |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.2.1 | Povinnost zmocnění zaměstnanců OLAF |
| --- | --- |

3.1.2.1

| 3.1.2.2 | Právo účastníka řízení vyjádřit se ke všem skutečnostem, které se ho dotýkají |
| --- | --- |

3.1.2.2

| 3.1.2.3 | Právo vyjádřit se v úředním jazyce dle vlastní volby |
| --- | --- |

3.1.2.3

| 3.1.2.4 | Právo na pomoc osoby dle vlastního výběru |
| --- | --- |

3.1.2.4

| 3.1.2.5 | Právo zamezující obvinění ve vlastní neprospěch |
| --- | --- |

3.1.2.5

| 3.1.2.6 | Právo na ochranu osobních údajů |
| --- | --- |

3.1.2.6

| 3.1.2.7 | Právo na přístup k vyšetřovacím dokumentům a/nebo konečné zprávě |
| --- | --- |

3.1.2.7

| 3.1.3 | Fáze uzavření vyšetřování |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.3.1 | Povinnost uvádět připomínky dotčené osoby v závěrech vyvozených na základě vyšetřování. |
| --- | --- |

3.1.3.1

| 3.1.3.2 | Právo účastníků na informování o uzavření vyšetřování |
| --- | --- |

3.1.3.2

| 3.2 | Vnější vyšetřování |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Zahajovací fáze vyšetřování |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.1.1 | Poskytnutí informací účastníkům řízení |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.2 | Prováděcí fáze vyšetřování |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.2.1 | Povinnost zmocnění zaměstnanců OLAF |
| --- | --- |

3.2.2.1

| 3.2.2.2 | Možnost účastníka vyjádřit se ke všem skutečnostem, které se ho dotýkají |
| --- | --- |

3.2.2.2

| 3.2.2.3 | Právo vyjádřit se v úředním jazyce dle vlastní volby |
| --- | --- |

3.2.2.3

| 3.2.2.4 | Právo na pomoc osoby dle vlastního výběru a na důvěrnost korespondence mezi zákazníkem a advokátem |
| --- | --- |

3.2.2.4

| 3.2.2.5 | Právo zamezující obvinění ve vlastní neprospěch |
| --- | --- |

3.2.2.5

| 3.2.3 | Fáze uzavření vyšetřování |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.3.1 | Možnost být informován o uzavření vyšetřování |
| --- | --- |

3.2.3.1

PŘÍLOHA

1.   ÚVOD

| 1. | Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) má významné pravomoci v oblasti vedení správních vyšetřování, aby mohl účinně bojovat proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním činnostem poškozujícím finanční zájmy EU. Provádění těchto pravomocí je podřízeno zejména dodržování lidských práv a základních svobod (1). Spolu s Lisabonskou smlouvou se stala závaznou i Listina základních práv (dále jen „Listina“), čímž tato povinnost nabyla ještě více na významu. Pravidla práva Společenství a zejména pak protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství, jakož i služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Unie, musí být rovněž dodržena. |
| --- | --- |

1.

Evropský úřad pro boj proti podvodům (dále jen „OLAF“) má významné pravomoci v oblasti vedení správních vyšetřování, aby mohl účinně bojovat proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním činnostem poškozujícím finanční zájmy EU. Provádění těchto pravomocí je podřízeno zejména dodržování lidských práv a základních svobod (1). Spolu s Lisabonskou smlouvou se stala závaznou i Listina základních práv (dále jen „Listina“), čímž tato povinnost nabyla ještě více na významu. Pravidla práva Společenství a zejména pak protokolu o výsadách a imunitách Evropských společenství, jakož i služebního řádu úředníků Evropské unie a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Unie, musí být rovněž dodržena.

| 2. | Dozorčí výbor (dále jen „DV“) připomíná specifičnost úřadu OLAF: jedná se o vyšetřovací úřad, jehož činnost má především administrativní charakter; případně může být pověřen zasáhnout na úrovni soudních, finančních nebo disciplinárních řízení, na které se plně vztahují záruky základních práv. V důsledku toho judikatura Společenství označila některé vyšetřovací spisy OLAF za přípravné, na které nelze podat stížnost, a tudíž je nelze zbavit platnosti (2). Porušení podstatných formálních náležitostí v průběhu přípravného vyšetřování by mohlo ovlivnit zákonnost konečného rozhodnutí přijatého na základě vyšetřování OLAF (3). Rovněž by takové porušení mohlo vést ke vzniku odpovědnosti na straně Komise. |
| --- | --- |

2.

Dozorčí výbor (dále jen „DV“) připomíná specifičnost úřadu OLAF: jedná se o vyšetřovací úřad, jehož činnost má především administrativní charakter; případně může být pověřen zasáhnout na úrovni soudních, finančních nebo disciplinárních řízení, na které se plně vztahují záruky základních práv. V důsledku toho judikatura Společenství označila některé vyšetřovací spisy OLAF za přípravné, na které nelze podat stížnost, a tudíž je nelze zbavit platnosti (2). Porušení podstatných formálních náležitostí v průběhu přípravného vyšetřování by mohlo ovlivnit zákonnost konečného rozhodnutí přijatého na základě vyšetřování OLAF (3). Rovněž by takové porušení mohlo vést ke vzniku odpovědnosti na straně Komise.

| 3. | Z toho důvodu je dodržování procesních záruk v průběhu administrativní fáze vyšetřování OLAF velmi důležité. DV se ostatně domnívá, že efektivita a účinnost činnosti úřadu OLAF přímo závisí na dodržování základních práv a procesních záruk. Je to rovněž důležité pro zachování dobrého jména úřadu OLAF. Pokud by byla zpochybněna věrohodnost úřadu OLAF, bylo by snazší ohrozit jeho nezávislost a vyvíjet na něj tlak. |
| --- | --- |

3.

Z toho důvodu je dodržování procesních záruk v průběhu administrativní fáze vyšetřování OLAF velmi důležité. DV se ostatně domnívá, že efektivita a účinnost činnosti úřadu OLAF přímo závisí na dodržování základních práv a procesních záruk. Je to rovněž důležité pro zachování dobrého jména úřadu OLAF. Pokud by byla zpochybněna věrohodnost úřadu OLAF, bylo by snazší ohrozit jeho nezávislost a vyvíjet na něj tlak.

1.1   
  Cíl stanoviska a metoda

| 4. | DV neustále zdůrazňoval nezbytnost procesních pravidel, která by byla dostatečně přesná a přizpůsobená různým fázím vyšetřování. Dodržení souboru jasných pravidel ve skutečnosti umožňuje zajistit kvalitu, účinnost, transparentnost a nezávislost vyšetřování, jakož i dodržení zákonnosti a právní jistoty. |
| --- | --- |

4.

DV neustále zdůrazňoval nezbytnost procesních pravidel, která by byla dostatečně přesná a přizpůsobená různým fázím vyšetřování. Dodržení souboru jasných pravidel ve skutečnosti umožňuje zajistit kvalitu, účinnost, transparentnost a nezávislost vyšetřování, jakož i dodržení zákonnosti a právní jistoty.

| 5. | Tato pravidla jsou částečně obsažena v současné legislativě a v pokynech uvedených v Příručce pro pracovní postupy OLAF (dále jen „příručka“). Použitelné zásady jsou však i nadále nejednoznačné (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a 2185/96, interinstitucionální dohoda, služební řád úředníků ...), a proto je nezbytné je vyjasnit. V tomto ohledu se DV domnívá, že je velmi důležité, aby byla reforma nařízení (ES) č. 1073/1999 příležitostí k právnímu vyjasnění pravomocí OLAF (4). DV si přeje, aby toto stanovisko přispělo k příslušné debatě. |
| --- | --- |

5.

Tato pravidla jsou částečně obsažena v současné legislativě a v pokynech uvedených v Příručce pro pracovní postupy OLAF (dále jen „příručka“). Použitelné zásady jsou však i nadále nejednoznačné (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a 2185/96, interinstitucionální dohoda, služební řád úředníků ...), a proto je nezbytné je vyjasnit. V tomto ohledu se DV domnívá, že je velmi důležité, aby byla reforma nařízení (ES) č. 1073/1999 příležitostí k právnímu vyjasnění pravomocí OLAF (4). DV si přeje, aby toto stanovisko přispělo k příslušné debatě.

| 6. | S ohledem na své zkušenosti získané díky pravidelné kontrole vyšetřování a rovněž s ohledem na svou funkci uznanou soudem Unie v rozsudku Franchet a Byk v. Komise
   (5), DV prozkoumal 28 případů vyšetřování vyžadujících předání informací vnitrostátním soudním orgánům, zaslaných úřadem OLAF v období od prosince 2009 do října 2010 (6). Jednalo se zejména o vyšetřovací zprávy a souhrnné přehledy vypracované oddělením „soudního a právního poradenství“, kde je shrnut způsob, kterým byly dodržovány některé procesní záruky v průběhu vyšetřování (7). Rovněž zde byl analyzován současný právní a praktický rámec, jakož i dosavadní legislativní návrhy k reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 (8). |
| --- | --- |

6.

S ohledem na své zkušenosti získané díky pravidelné kontrole vyšetřování a rovněž s ohledem na svou funkci uznanou soudem Unie v rozsudku Franchet a Byk v. Komise
   (5), DV prozkoumal 28 případů vyšetřování vyžadujících předání informací vnitrostátním soudním orgánům, zaslaných úřadem OLAF v období od prosince 2009 do října 2010 (6). Jednalo se zejména o vyšetřovací zprávy a souhrnné přehledy vypracované oddělením „soudního a právního poradenství“, kde je shrnut způsob, kterým byly dodržovány některé procesní záruky v průběhu vyšetřování (7). Rovněž zde byl analyzován současný právní a praktický rámec, jakož i dosavadní legislativní návrhy k reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 (8).

| 7. | Prostřednictvím tohoto stanoviska DV poskytuje doporučení za účelem objasnění obecných zásad používaných úřadem OLAF při uplatňování svých výsad, jakož i procesních záruk v různých fázích vyšetřování. Toto stanovisko je rovněž doplněno o několik příloh, zejména o návrh osnovy pro analýzu týkající se uplatňování základních práv a procesních záruk, která by mohla sloužit jako pomůcka vyšetřovatelům (9). |
| --- | --- |

7.

Prostřednictvím tohoto stanoviska DV poskytuje doporučení za účelem objasnění obecných zásad používaných úřadem OLAF při uplatňování svých výsad, jakož i procesních záruk v různých fázích vyšetřování. Toto stanovisko je rovněž doplněno o několik příloh, zejména o návrh osnovy pro analýzu týkající se uplatňování základních práv a procesních záruk, která by mohla sloužit jako pomůcka vyšetřovatelům (9).

2.   OBECNÉ ZÁSADY ZÁVAZNÉ PRO OLAF

| 8. | Vyšetřování úřadu OLAF musí být vedena v souladu se souborem pravidel a zásad: zákonnost, proporcionálnost, nestrannost, objektivita, rovnost, přiměřená doba trvání, dodržování presumpce neviny, utajení, zachování profesního tajemství atd. DV se rozhodl prozkoumat jen ty zásady, které mohou mít přímý dopad na nezávislost a ke kterým existuje přesně stanovená judikatura týkající se OLAF. |
| --- | --- |

8.

Vyšetřování úřadu OLAF musí být vedena v souladu se souborem pravidel a zásad: zákonnost, proporcionálnost, nestrannost, objektivita, rovnost, přiměřená doba trvání, dodržování presumpce neviny, utajení, zachování profesního tajemství atd. DV se rozhodl prozkoumat jen ty zásady, které mohou mít přímý dopad na nezávislost a ke kterým existuje přesně stanovená judikatura týkající se OLAF.

| 9. | DV si rovněž přeje připomenout možnost, kterou mají vyšetřovatelé OLAF a na jejímž základě mohou poskytnout řediteli DV veškeré faktické informace nebo důkazy týkající se případných protizákonných činností nebo závažných skutečností spojených s výkonem profesních činností uvnitř OLAF, o nichž se dozvěděli (10). |
| --- | --- |

9.

DV si rovněž přeje připomenout možnost, kterou mají vyšetřovatelé OLAF a na jejímž základě mohou poskytnout řediteli DV veškeré faktické informace nebo důkazy týkající se případných protizákonných činností nebo závažných skutečností spojených s výkonem profesních činností uvnitř OLAF, o nichž se dozvěděli (10).

2.1   
  Požadavek nestrannosti při vedení vyšetřování

| 10. | Požadavek nestrannosti při vedení vyšetřování jde ruku v ruce s provozní nezávislostí OLAF. Zahrnuje v sobě absenci jakýchkoli předsudků a konfliktu zájmů ze strany zaměstnanců (11). Soud Unie podal široký výklad tohoto pojmu, který je definován jako „veškeré okolnosti, které úředníka přimějí k tomu, aby se vyslovil v příslušné věci, musí být chápány tak, že v očích třetích osob mohou být možným zdrojem zásahu do jeho nezávislosti v dané věci“ (12). |
| --- | --- |

10.

Požadavek nestrannosti při vedení vyšetřování jde ruku v ruce s provozní nezávislostí OLAF. Zahrnuje v sobě absenci jakýchkoli předsudků a konfliktu zájmů ze strany zaměstnanců (11). Soud Unie podal široký výklad tohoto pojmu, který je definován jako „veškeré okolnosti, které úředníka přimějí k tomu, aby se vyslovil v příslušné věci, musí být chápány tak, že v očích třetích osob mohou být možným zdrojem zásahu do jeho nezávislosti v dané věci“ (12).

| 11. | DV lituje, že i přes opakovaná doporučení (13) jsou opatření přijatá úřadem OLAF za účelem zavedení přísných vnitřních kontrolních mechanismů nedostatečná, přičemž tyto mechanismy jsou nezbytné k zabránění konfliktu zájmů, který by mohl poškodit nezávislost a dobré jméno úřadu OLAF. V příručce se hovoří o tom, že vyšetřovatelé mají povinnost ohlásit jakýkoli případný konflikt generálnímu řediteli, není tam však uvedena povinnost odstranit ze složky veškeré případné závěry, které by mohly ovlivnit vyšetřovací zprávu (14). DV zjistil existenci případu, kdy byli vyšetřovatelé zbaveni funkcí v průběhu vyšetřování, aniž by to bylo nějak odůvodněno. DV se domnívá, že toto zdůvodnění je podstatné pro zjištění důvodů, na jejichž základě může být vyšetřovatel odvolán z vyšetřování. |
| --- | --- |

11.

DV lituje, že i přes opakovaná doporučení (13) jsou opatření přijatá úřadem OLAF za účelem zavedení přísných vnitřních kontrolních mechanismů nedostatečná, přičemž tyto mechanismy jsou nezbytné k zabránění konfliktu zájmů, který by mohl poškodit nezávislost a dobré jméno úřadu OLAF. V příručce se hovoří o tom, že vyšetřovatelé mají povinnost ohlásit jakýkoli případný konflikt generálnímu řediteli, není tam však uvedena povinnost odstranit ze složky veškeré případné závěry, které by mohly ovlivnit vyšetřovací zprávu (14). DV zjistil existenci případu, kdy byli vyšetřovatelé zbaveni funkcí v průběhu vyšetřování, aniž by to bylo nějak odůvodněno. DV se domnívá, že toto zdůvodnění je podstatné pro zjištění důvodů, na jejichž základě může být vyšetřovatel odvolán z vyšetřování.

Současné kontrolní mechanismy nestrannosti ve vyšetřování musí být posíleny:

| i) | veškerá rozhodnutí o zbavení zaměstnanců úřadu OLAF funkce v průběhu vyšetřování musí být řádně zdůvodněna, |
| --- | --- |

i)

veškerá rozhodnutí o zbavení zaměstnanců úřadu OLAF funkce v průběhu vyšetřování musí být řádně zdůvodněna,

| ii) | pro případ konfliktu zájmů musí být v příručce uvedena povinnost, na jejímž základě musí být ze spisu odstraněny závěry, které by mohly být zkreslené. |
| --- | --- |

ii)

pro případ konfliktu zájmů musí být v příručce uvedena povinnost, na jejímž základě musí být ze spisu odstraněny závěry, které by mohly být zkreslené.

DV oceňuje začlenění zásady nestrannosti mezi záruky uvedené mezi návrhy reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 (15).

2.2   
  Přiměřená délka trvání vyšetřování

| 12. | Právo dotčených osob na vyřízení záležitosti úřadem OLAF v přiměřeně dlouhé době je zaručeno na základě článku 41 Listiny. |
| --- | --- |

12.

Právo dotčených osob na vyřízení záležitosti úřadem OLAF v přiměřeně dlouhé době je zaručeno na základě článku 41 Listiny.

| 13. | Nepřiměřeně dlouhá doba vzhledem k okolnostem a složitosti věci může mít negativní důsledky na právo obhajoby dotčených osob i pro pokračování vyšetřování. Ve věci kontrol vedených Komisí v oblasti konkurence bylo rozhodnuto, že časové prodlevy mohou ztížit nebo zpochybnit shromažďování důkazů, zejména pak výpovědi svědků (16). Stejně tak může být ohrožena i administrativní, disciplinární nebo právní kontrola, zejména z důvodu promlčení skutků (17), chybějící motivace vnitrostátních soudních orgánů k pokračování v příliš starých případech ve státech, kde mohou zastavit trestní stíhání z důvodu jeho přehodnocení na přestupek nebo z důvodu překročení přiměřeně dlouhé doby správního řízení (18). |
| --- | --- |

13.

Nepřiměřeně dlouhá doba vzhledem k okolnostem a složitosti věci může mít negativní důsledky na právo obhajoby dotčených osob i pro pokračování vyšetřování. Ve věci kontrol vedených Komisí v oblasti konkurence bylo rozhodnuto, že časové prodlevy mohou ztížit nebo zpochybnit shromažďování důkazů, zejména pak výpovědi svědků (16). Stejně tak může být ohrožena i administrativní, disciplinární nebo právní kontrola, zejména z důvodu promlčení skutků (17), chybějící motivace vnitrostátních soudních orgánů k pokračování v příliš starých případech ve státech, kde mohou zastavit trestní stíhání z důvodu jeho přehodnocení na přestupek nebo z důvodu překročení přiměřeně dlouhé doby správního řízení (18).

| 14. | DV podotkl, že prodloužení délky vyšetřování je způsobeno několika faktory:






  a) | Špatné vedení některých případů vyšetřování, jako je neustálé změny odpovědných osob. DV nepopírá existenci administrativních potíží, se kterými se OLAF může potýkat, připomíná však, že osoby dotčené vyšetřováním nesmí nést důsledky těchto potíží (19). |
| --- | --- | --- |

14.

DV podotkl, že prodloužení délky vyšetřování je způsobeno několika faktory:

a)

Špatné vedení některých případů vyšetřování, jako je neustálé změny odpovědných osob. DV nepopírá existenci administrativních potíží, se kterými se OLAF může potýkat, připomíná však, že osoby dotčené vyšetřováním nesmí nést důsledky těchto potíží (19).

| b) | Nedostatečná kontrola ze strany nadřízených, pokud jde o skutečné odůvodnění délky vyšetřování (20), odhadu doby nezbytné na jeho dokončení, naplánování vyšetřovacích úkonů (21) nebo skutečného průběhu vyšetřování (DV např. u některých případů vyšetřování odhalil neodůvodněné období nečinnosti, které trvalo i jeden rok (22). |
| --- | --- |

b)

Nedostatečná kontrola ze strany nadřízených, pokud jde o skutečné odůvodnění délky vyšetřování (20), odhadu doby nezbytné na jeho dokončení, naplánování vyšetřovacích úkonů (21) nebo skutečného průběhu vyšetřování (DV např. u některých případů vyšetřování odhalil neodůvodněné období nečinnosti, které trvalo i jeden rok (22).

| 15. | DV rovněž zjistil, že pravidelné zprávy (pokrývající období 3 měsíců nebo 18 měsíců) byly vyhotoveny v případě některých spisů, aby bylo možné sledovat posun ve vyšetřování. Tyto zprávy však vždy nepokrývají celé období vyšetřování a odhad doby na dokončení vyšetřování je někdy příliš spekulativní (23). |
| --- | --- |

15.

DV rovněž zjistil, že pravidelné zprávy (pokrývající období 3 měsíců nebo 18 měsíců) byly vyhotoveny v případě některých spisů, aby bylo možné sledovat posun ve vyšetřování. Tyto zprávy však vždy nepokrývají celé období vyšetřování a odhad doby na dokončení vyšetřování je někdy příliš spekulativní (23).

DV konstatuje, že i přes jeho opakovaná doporučení nejsou opatření přijatá s cílem dosáhnout pravidelné kontroly délky vyšetřování uplatňována dostatečně systematicky.

DV připomíná potřebu:

| i) | zvýšené kontroly v oblasti vypracování devítiměsíčních zpráv (24) a systematického zavádění pravidelných zpráv mimo tuto lhůtu, |
| --- | --- |

i)

zvýšené kontroly v oblasti vypracování devítiměsíčních zpráv (24) a systematického zavádění pravidelných zpráv mimo tuto lhůtu,

| ii) | zavedení mechanismu upozorňujícího na období provozní nečinnosti v délce přesahující tři měsíce („tříměsíční seznam“ (25) doprovázený automatickou výstrahou v Case Management System (CMS)). |
| --- | --- |

ii)

zavedení mechanismu upozorňujícího na období provozní nečinnosti v délce přesahující tři měsíce („tříměsíční seznam“ (25) doprovázený automatickou výstrahou v Case Management System (CMS)).

DV shledává, že pravidelné operativní schůzky přispěly ke správnému řízení délky vyšetřování (26) a podpořily jeho využití.

DV oceňuje začlenění přiměřené délky vyšetřování mezi záruky uvedené v rámci návrhů reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 (27).

2.3   
  Důvěrnost vyšetřování

| 16. | Pravidlo důvěrnosti vyšetřování je uvedeno v článku 8 nařízení (ES) č. 1073/1999. Vyplývá rovněž ze zásady řádné správy zaručené Listinou (právo na důvěrnost případu (28). Jejím cílem je ochránit důvěrný charakter vyšetřování a také zachovat presumpci neviny (zejména pokud jde o pověst úředníků a zaměstnanců dotčených vyšetřováním OLAF (29) a důvěrnost osobních údajů (30). |
| --- | --- |

16.

Pravidlo důvěrnosti vyšetřování je uvedeno v článku 8 nařízení (ES) č. 1073/1999. Vyplývá rovněž ze zásady řádné správy zaručené Listinou (právo na důvěrnost případu (28). Jejím cílem je ochránit důvěrný charakter vyšetřování a také zachovat presumpci neviny (zejména pokud jde o pověst úředníků a zaměstnanců dotčených vyšetřováním OLAF (29) a důvěrnost osobních údajů (30).

| 17. | DV shledává, že v příručce nejsou uvedeny jasné pokyny týkající se konkrétních způsobů uskutečnění povinnosti zachovávat důvěrnost. |
| --- | --- |

17.

DV shledává, že v příručce nejsou uvedeny jasné pokyny týkající se konkrétních způsobů uskutečnění povinnosti zachovávat důvěrnost.

| 18. | Zejména v rámci předávání informací je třeba rozlišovat dva typy situací: případy, kdy OLAF musí předat informace vnitrostátním institucím a/nebo orgánům, a případy, kdy má OLAF reagovat na žádost třetích osob o předání informací. |
| --- | --- |

18.

Zejména v rámci předávání informací je třeba rozlišovat dva typy situací: případy, kdy OLAF musí předat informace vnitrostátním institucím a/nebo orgánům, a případy, kdy má OLAF reagovat na žádost třetích osob o předání informací.

—   Předání informací úřadem OLAF

| 19. | V oblasti sdělování informací obsažených ve vyšetřování úřadu OLAF musí být dodrženy dvě podmínky: i) zásada „potřeby vědět“ (need to know) týkající se příjemce a ii) přesný účel předávaných informací (např. k zajištění sledování vyšetřování, umožnění registrace hospodářského subjektu do systému včasného varování, atd.) (31). |
| --- | --- |

19.

V oblasti sdělování informací obsažených ve vyšetřování úřadu OLAF musí být dodrženy dvě podmínky: i) zásada „potřeby vědět“ (need to know) týkající se příjemce a ii) přesný účel předávaných informací (např. k zajištění sledování vyšetřování, umožnění registrace hospodářského subjektu do systému včasného varování, atd.) (31).

| 20. | DV shledává, že tato absence srozumitelnosti vede k nejednotné praxi ve vyhotovování sdělení („dissemination sheet“), kde jsou uvedeny osoby, které z titulu své funkce v institucích nebo členských státech mají znát informace sdělované nebo získané v rámci vyšetřování úřadu OLAF. Tato sdělení nejsou sepisována v rámci všech vyšetřování a nepokrývají celou předávanou informaci. |
| --- | --- |

20.

DV shledává, že tato absence srozumitelnosti vede k nejednotné praxi ve vyhotovování sdělení („dissemination sheet“), kde jsou uvedeny osoby, které z titulu své funkce v institucích nebo členských státech mají znát informace sdělované nebo získané v rámci vyšetřování úřadu OLAF. Tato sdělení nejsou sepisována v rámci všech vyšetřování a nepokrývají celou předávanou informaci.

| 21. | DV rovněž zjistil chyby v předávání informací (32). |
| --- | --- |

21.

DV rovněž zjistil chyby v předávání informací (32).

—   Odpověď úřadu OLAF na žádost o předání informace/zpřístupnění dokumentů od třetích osob

| 22. | Úřad OLAF je často žádán o poskytnutí informací nebo zpřístupnění dokumentů pocházejících od třetích osob a týkajících se uzavřených i neuzavřených případů. Soud Unie v nedávné době uvedl, že když se žádost opírá o nařízení (ES) č. 1049/2001 a usiluje se v ní o získání přístupu k dokumentům obsahujícím osobní údaje, pak se bude postupovat zcela v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 45/2001 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů institucemi a orgány Společenství a o volném oběhu údajů (33). |
| --- | --- |

22.

Úřad OLAF je často žádán o poskytnutí informací nebo zpřístupnění dokumentů pocházejících od třetích osob a týkajících se uzavřených i neuzavřených případů. Soud Unie v nedávné době uvedl, že když se žádost opírá o nařízení (ES) č. 1049/2001 a usiluje se v ní o získání přístupu k dokumentům obsahujícím osobní údaje, pak se bude postupovat zcela v souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 45/2001 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů institucemi a orgány Společenství a o volném oběhu údajů (33).

| 23. | Kromě toho DV poznamenal, že v oblasti státní podpory uznal soud Unie existenci obecného předpokladu důvěrnosti dokumentů týkajících se vyšetřování Komise. Tohoto předpokladu může Komise využít v případě, kdy odmítne vyhovět žádosti o zpřístupnění dokumentů a podat vysvětlení k jednotlivým dokumentům. Může tak zdůvodnit, jak by zpřístupnění takového dokumentu mohlo v konkrétním případě zasáhnout vyšetřování, přičemž se může opřít o vysvětlení, které se vztahuje na kategorii dokumentů stejné povahy (34). DV si klade otázku, zda lze podobně uvažovat i v případě vyšetřování OLAF. |
| --- | --- |

23.

Kromě toho DV poznamenal, že v oblasti státní podpory uznal soud Unie existenci obecného předpokladu důvěrnosti dokumentů týkajících se vyšetřování Komise. Tohoto předpokladu může Komise využít v případě, kdy odmítne vyhovět žádosti o zpřístupnění dokumentů a podat vysvětlení k jednotlivým dokumentům. Může tak zdůvodnit, jak by zpřístupnění takového dokumentu mohlo v konkrétním případě zasáhnout vyšetřování, přičemž se může opřít o vysvětlení, které se vztahuje na kategorii dokumentů stejné povahy (34). DV si klade otázku, zda lze podobně uvažovat i v případě vyšetřování OLAF.

DV se domnívá, že by měl úřad OLAF systematicky vydávat sdělení pokaždé, kdy dojde k předání informací. Aby bylo dodrženo pravidlo utajení, musí být ve sdělení uvedeny i) osoby, které mají být v rámci institucí a členských států z titulu své funkce seznámeny s těmito informacemi a ii) cíl jejich odeslání.

DV si přeje seznámit se s těmito sděleními, aby mohl plnit svoje poslání spočívající v dohledu nad nestrannou důvěrností dle čl. 8 odst. 4 nařízení (ES) č. 1073/1999.

Když třetí osoby žádají o poskytnutí informací nebo o zpřístupnění vyšetřovacích dokumentů, musí vzít úřad OLAF v úvahu potřebu dodržování zákonů týkajících se ochrany osobních údajů.

3.   PROCESNÍ ZÁRUKY

| 24. | Skutečnosti, které jsou předmětem vyšetřování úřadu OLAF, mají často závažný charakter a mohou mít pro dotčené osoby vážné důsledky vedoucí až k trestnímu stíhání. V zájmu dotčených osob a efektivnosti sledování vyšetřování ze strany příslušných orgánů je tedy nutné, aby došlo k upřesnění a lepšímu dodržování procesních záruk vztahujících se na jednotlivé fáze vyšetřování. |
| --- | --- |

24.

Skutečnosti, které jsou předmětem vyšetřování úřadu OLAF, mají často závažný charakter a mohou mít pro dotčené osoby vážné důsledky vedoucí až k trestnímu stíhání. V zájmu dotčených osob a efektivnosti sledování vyšetřování ze strany příslušných orgánů je tedy nutné, aby došlo k upřesnění a lepšímu dodržování procesních záruk vztahujících se na jednotlivé fáze vyšetřování.

| 25. | Z důvodu různých způsobů uplatňování příslušných procesních záruk DV rozlišoval ve svém přezkumu vnitřní vyšetřování a vnější vyšetřování. |
| --- | --- |

25.

Z důvodu různých způsobů uplatňování příslušných procesních záruk DV rozlišoval ve svém přezkumu vnitřní vyšetřování a vnější vyšetřování.

3.1   
  Vnitřní vyšetřování

3.1.1   Zahajovací fáze vyšetřování

3.1.1.1   Právo účastníků na informace týkající se osobní účasti vyšetřovacího řízení

| 26. | Lhůta pro poskytnutí informace – Účastník musí být informován „rychle“ nebo „ihned poté“, co na základě vyšetřování vyplyne jeho možné zapojení (35). Ve zkoumaných případech se lhůta pro poskytnutí informací účastníkům pohybovala v řádu dvou/tří týdnů až dvou měsíců. Tato lhůta může být považována za rozumnou. |
| --- | --- |

26.

Lhůta pro poskytnutí informace – Účastník musí být informován „rychle“ nebo „ihned poté“, co na základě vyšetřování vyplyne jeho možné zapojení (35). Ve zkoumaných případech se lhůta pro poskytnutí informací účastníkům pohybovala v řádu dvou/tří týdnů až dvou měsíců. Tato lhůta může být považována za rozumnou.

| 27. | Rozhodnutí odložit poskytnutí informace – Právo na poskytnutí informace může být odloženo, pokud by tím bylo ohroženo vyšetřování. Díky požadavku na písemné odůvodnění (36) lze ověřit opodstatněnost a patřičnost důvodů pro uplatnění této výjimky, čímž se předejde riziku svévolného vyžádání informací. |
| --- | --- |

27.

Rozhodnutí odložit poskytnutí informace – Právo na poskytnutí informace může být odloženo, pokud by tím bylo ohroženo vyšetřování. Díky požadavku na písemné odůvodnění (36) lze ověřit opodstatněnost a patřičnost důvodů pro uplatnění této výjimky, čímž se předejde riziku svévolného vyžádání informací.

Dopis informující účastníky o zahájení vyšetřovacího řízení, stejně jako o skutečnostech týkajících se těchto účastníků v souvislosti s vyšetřováním zajistí, že bude dodrženo jejich právo na poskytnutí informací. DV oceňuje, že příručka vyžaduje písemné odůvodnění rozhodnutí odložit poskytnutí informací účastníkům řízení.

3.1.2   Fáze realizace vyšetřování

3.1.2.1   Povinnost zmocnění zaměstnanců OLAF

| 28. | Podle čl. 6 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1073/1999 musí být zaměstnanci OLAF písemně zmocněni k účasti na jakémkoli vyšetřování a před každým zákrokem musí obdržet pověření, ve kterém bude uveden účel zákroku (37). Za účelem provedení kontrol na místě v rámci nařízení (ES) č. 2185/96 musí být k písemnému oprávnění připojen dokument, ve kterém bude uveden účel kontroly (38). |
| --- | --- |

28.

Podle čl. 6 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1073/1999 musí být zaměstnanci OLAF písemně zmocněni k účasti na jakémkoli vyšetřování a před každým zákrokem musí obdržet pověření, ve kterém bude uveden účel zákroku (37). Za účelem provedení kontrol na místě v rámci nařízení (ES) č. 2185/96 musí být k písemnému oprávnění připojen dokument, ve kterém bude uveden účel kontroly (38).

3.1.2.2.   Právo účastníka řízení vyjádřit se ke všem skutečnostem, které se ho dotýkají

| 29. | Před tím, než dojde na konci vyšetřování k vyslovení závěrů týkajících se jmenovitě určité osoby, musí tato osoba dostat prostor k tomu, aby se vyjádřila ke všem skutečnostem, které se jí týkají (39). |
| --- | --- |

29.

Před tím, než dojde na konci vyšetřování k vyslovení závěrů týkajících se jmenovitě určité osoby, musí tato osoba dostat prostor k tomu, aby se vyjádřila ke všem skutečnostem, které se jí týkají (39).

| 30. | Povinnost informovat dotčenou osobu – Aby mohla dotčená osoba využít svého práva na vlastní vyjádření, musí znát veškeré skutečnosti, které se jí týkají. Pro úřad OLAF z toho vyplývá povinnost vyložit dotčené osobě písemně nebo ústně tyto skutečnosti, s čímž souvisí i povinnost shromáždit připomínky dotčené osoby (40). |
| --- | --- |

30.

Povinnost informovat dotčenou osobu – Aby mohla dotčená osoba využít svého práva na vlastní vyjádření, musí znát veškeré skutečnosti, které se jí týkají. Pro úřad OLAF z toho vyplývá povinnost vyložit dotčené osobě písemně nebo ústně tyto skutečnosti, s čímž souvisí i povinnost shromáždit připomínky dotčené osoby (40).

| 31. | Informace musí být Když se v průběhu vyšetřování vyskytnou nová tvrzení, musí být o nich účastník informován nejpozději v den svého výslechu. Může rovněž následně zaslat písemné vysvětlení nebo požádat o nový výslech (41). Tento předpoklad není v příručce uveden. |
| --- | --- |

31.

Informace musí být Když se v průběhu vyšetřování vyskytnou nová tvrzení, musí být o nich účastník informován nejpozději v den svého výslechu. Může rovněž následně zaslat písemné vysvětlení nebo požádat o nový výslech (41). Tento předpoklad není v příručce uveden.

| 32. | V případě, že se vyskytnou nová tvrzení, musí vyšetřovatelé tato tvrzení formulovat, aby je odlišili od předchozích tvrzení (42). Komise byla již odsouzena v jedné záležitosti, ve které se soud Unie domníval, že dotčená osoba nebyla informována o rozdílném a specifickém skutkovém tvrzení, které bylo proti ní v průběhu vyšetřování vzneseno a které OLAF prozkoumal a uvedl ve své závěrečné zprávě (43). |
| --- | --- |

32.

V případě, že se vyskytnou nová tvrzení, musí vyšetřovatelé tato tvrzení formulovat, aby je odlišili od předchozích tvrzení (42). Komise byla již odsouzena v jedné záležitosti, ve které se soud Unie domníval, že dotčená osoba nebyla informována o rozdílném a specifickém skutkovém tvrzení, které bylo proti ní v průběhu vyšetřování vzneseno a které OLAF prozkoumal a uvedl ve své závěrečné zprávě (43).

| 33. | Povinnost zajistit, aby se dotčená osoba mohla vyjádřit – Úřad OLAF musí přijmout veškerá opatření nezbytná k tomu, aby se osoba mohla vyjádřit před výslechem, v jeho průběhu a po jeho skončení:






  a) | před výslechem:






  — | zaslání zvacího dopisu ve vhodném termínu, aby mohla přijmout náležitá opatření k zajištění doprovodu dle vlastního výběru a/nebo upřesnění volby jazyka, |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Povinnost zajistit, aby se dotčená osoba mohla vyjádřit – Úřad OLAF musí přijmout veškerá opatření nezbytná k tomu, aby se osoba mohla vyjádřit před výslechem, v jeho průběhu a po jeho skončení:

a)

před výslechem:

—

zaslání zvacího dopisu ve vhodném termínu, aby mohla přijmout náležitá opatření k zajištění doprovodu dle vlastního výběru a/nebo upřesnění volby jazyka,

| — | dostatečně přesný obsah tohoto dopisu, pokud jde o vytýkané skutečnosti, |
| --- | --- |

—

dostatečně přesný obsah tohoto dopisu, pokud jde o vytýkané skutečnosti,

| — | vyhotovení dopisu v mateřském jazyce dotčené osoby nebo v jazyce, který dostatečně ovládá; |
| --- | --- |

—

vyhotovení dopisu v mateřském jazyce dotčené osoby nebo v jazyce, který dostatečně ovládá;

| b) | v průběhu výslechu:






  — | jasné formulování tvrzení, zejména v případě četných tvrzení; |
| --- | --- | --- |

b)

v průběhu výslechu:

—

jasné formulování tvrzení, zejména v případě četných tvrzení;

| c) | po výslechu:






  — | vyslýchaná osoba musí mít reálnou možnost přečíst si protokol o výslechu a zformulovat k němu připomínky, připojit k němu jakýkoliv dokument, který vlastní, a také musí obdržet jeho kopii. |
| --- | --- | --- |

c)

po výslechu:

—

vyslýchaná osoba musí mít reálnou možnost přečíst si protokol o výslechu a zformulovat k němu připomínky, připojit k němu jakýkoliv dokument, který vlastní, a také musí obdržet jeho kopii.

| 34. | DV považuje pravidla přijatá úřadem OLAF v tomto smyslu za nedostatečná. V příručce ani ve vzorovém dopise není uveden žádný odkaz na povinnost zaslání nového přehledu tvrzení dotčené osobě v případě, kdy byla nová tvrzení přidána k těm, o nichž byla dotčená osoba informována při zahájení vyšetřování. V příručce se rovněž nehovoří o jazyku, ve kterém musí být vyhotoven zvací dopis k výslechu. |
| --- | --- |

34.

DV považuje pravidla přijatá úřadem OLAF v tomto smyslu za nedostatečná. V příručce ani ve vzorovém dopise není uveden žádný odkaz na povinnost zaslání nového přehledu tvrzení dotčené osobě v případě, kdy byla nová tvrzení přidána k těm, o nichž byla dotčená osoba informována při zahájení vyšetřování. V příručce se rovněž nehovoří o jazyku, ve kterém musí být vyhotoven zvací dopis k výslechu.

| 35. | Kromě toho DV zjistil některé formální nedostatky v praxi (44). |
| --- | --- |

35.

Kromě toho DV zjistil některé formální nedostatky v praxi (44).

| 36. | Rozhodnutí odložit povinnost vyslechnout dotčenou osobu – DV zaznamenal, že se OLAF v okrajových případech uchýlil k této výjimce v řádně odůvodněných případech poté, co obdržel předchozí souhlas generálního tajemníka nebo předsedy příslušné instituce (45). |
| --- | --- |

36.

Rozhodnutí odložit povinnost vyslechnout dotčenou osobu – DV zaznamenal, že se OLAF v okrajových případech uchýlil k této výjimce v řádně odůvodněných případech poté, co obdržel předchozí souhlas generálního tajemníka nebo předsedy příslušné instituce (45).

| 37. | Tento předchozí souhlas se jeví jako záruka práva na obhajobu (46). Pokud je však odpovědnost za rozhodnutí sdílena společně s předsedou nebo generálním tajemníkem příslušné instituce, orgánu nebo organizace a úřadu OLAF je pozastavena možnost pokračovat ve vyšetřování, dokud nezíská tento souhlas, pak DV upozorňuje na rizika spojená s touto formalitou, která může ohrozit nezávislost generálního ředitele OLAF, zejména pak v případě zamítnutí nebo zpoždění. Tento postup může mít za následek vznik velkých časových prodlev, které by mohly ochromit vyšetřování a mít důsledky na promlčení skutečností. V posledních dvou případech DV zjistil, že časové prodlevy dosáhly délky 5 měsíců až jednoho roku. Kvůli těmto prodlevám došlo k zablokování vyšetřovacích zpráv, které měly být předány vnitrostátním soudním orgánům (47). DV se domnívá, že jsou tyto lhůty příliš dlouhé. |
| --- | --- |

37.

Tento předchozí souhlas se jeví jako záruka práva na obhajobu (46). Pokud je však odpovědnost za rozhodnutí sdílena společně s předsedou nebo generálním tajemníkem příslušné instituce, orgánu nebo organizace a úřadu OLAF je pozastavena možnost pokračovat ve vyšetřování, dokud nezíská tento souhlas, pak DV upozorňuje na rizika spojená s touto formalitou, která může ohrozit nezávislost generálního ředitele OLAF, zejména pak v případě zamítnutí nebo zpoždění. Tento postup může mít za následek vznik velkých časových prodlev, které by mohly ochromit vyšetřování a mít důsledky na promlčení skutečností. V posledních dvou případech DV zjistil, že časové prodlevy dosáhly délky 5 měsíců až jednoho roku. Kvůli těmto prodlevám došlo k zablokování vyšetřovacích zpráv, které měly být předány vnitrostátním soudním orgánům (47). DV se domnívá, že jsou tyto lhůty příliš dlouhé.

DV je všeobecně spokojen s pravidly uvedenými v příručce (48), zjistil ale některé problémy, ke kterým v praxi dochází.

Úřadu OLAF doporučuje:

| i) | věnovat zvláštní pozornost jasné formulaci tvrzení; |
| --- | --- |

i)

věnovat zvláštní pozornost jasné formulaci tvrzení;

| ii) | v protokolu o výslechu uvést, zda měla dotčená osoba možnost obdržet kopii a rovněž zdůvodnit případný odklad tohoto zaslání v rozhodnutí připojeném ke spisu. |
| --- | --- |

ii)

v protokolu o výslechu uvést, zda měla dotčená osoba možnost obdržet kopii a rovněž zdůvodnit případný odklad tohoto zaslání v rozhodnutí připojeném ke spisu.

DV se domnívá, že v případě, kdy předseda nebo generální tajemník instituce nevydá souhlas nebo jej vysloví za účelem odložení výslechu se zpožděním, může ohrozit provozní nezávislost úřadu OLAF. DV je ku prospěchu změna nařízení (ES) č. 1073/1999 navrhovaná v rámci reformy, podle které by existovala jen jedna povinnost informovat příslušnou instituci (49).

Jelikož DV má za úkol dohlížet nad nezávislostí úřadu OLAF, přeje si, aby byl systematicky informován o všech případech, kdy instituce odmítly a/nebo opozdily vydání souhlasu za účelem odložení povinnosti vyslechnout dotčenou osobu.

3.1.2.3   Právo vyjádřit se v úředním jazyce dle vlastní volby

| 38. | I když toto právo není výslovně stanoveno v současných zákonech, DV zjistil, že v praxi měly dotčené osoby právo vyjádřit se v úředním jazyce, který si samy zvolily. Musí jim však být poskytnuta dostatečně dlouhá doba, aby mohly oznámit svou volbu. |
| --- | --- |

38.

I když toto právo není výslovně stanoveno v současných zákonech, DV zjistil, že v praxi měly dotčené osoby právo vyjádřit se v úředním jazyce, který si samy zvolily. Musí jim však být poskytnuta dostatečně dlouhá doba, aby mohly oznámit svou volbu.

| 39. | Když tyto osoby souhlasily s vyjadřováním se v jiném jazyce, než je jejich mateřský jazyk, byla tato okolnost výslovně uvedena v protokolu o výslechu, i když příručka podobné ustanovení neobsahuje. Díky tomuto postupu si úřad OLAF uchová písemný důkaz o uděleném souhlasu a může prokázat, že se jedná o jasné zřeknutí se tohoto práva. |
| --- | --- |

39.

Když tyto osoby souhlasily s vyjadřováním se v jiném jazyce, než je jejich mateřský jazyk, byla tato okolnost výslovně uvedena v protokolu o výslechu, i když příručka podobné ustanovení neobsahuje. Díky tomuto postupu si úřad OLAF uchová písemný důkaz o uděleném souhlasu a může prokázat, že se jedná o jasné zřeknutí se tohoto práva.

DV oceňuje současnou praxi, která spočívá v zanesení volby jazyka dotčené osoby do protokolu o výslechu. Příručka by měla být v tomto smyslu pozměněna.

DV doporučuje, aby se dodržovala lhůta na zaslání zvacích dopisů k výslechu a umožnilo se tak dotčeným osobám uplatnit své právo na volbu jazyka, ve kterém se chtějí vyjadřovat.

DV oceňuje skutečnost, že toto právo je přímo uvedeno v reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 a poznamenává, že má v úmyslu vyzvat úředníky a ostatní zaměstnance EU, aby se mohli vyjadřovat v úředním jazyku, který důkladně ovládají.

3.1.2.4   Právo na pomoc osoby dle vlastního výběru

| 40. | Toto právo není v současných zákonech výslovně uvedeno. V praxi však OLAF poskytuje účastníkům možnost pomoci osoby dle vlastního výběru. DV podporuje návrh tří institucí na to, aby toto právo bylo zaneseno mezi procesní záruky použitelné při vyšetřování úřadu OLAF (50). |
| --- | --- |

40.

Toto právo není v současných zákonech výslovně uvedeno. V praxi však OLAF poskytuje účastníkům možnost pomoci osoby dle vlastního výběru. DV podporuje návrh tří institucí na to, aby toto právo bylo zaneseno mezi procesní záruky použitelné při vyšetřování úřadu OLAF (50).

| 41. | DV oceňuje pravidla uvedená v příručce, která se týkají způsobu, jakým je dotčená osoba informována o možnosti uplatňovat toto právo (51). Domnívá se, že zřeknutí se tohoto práva musí být rovněž výslovně uvedeno, což se ostatně velmi často děje. Díky této praktice se zaměstnanci podílející se na výslechu mohou ujistit o dodržování požadavků, na jejichž základě musí být zřeknutí se práva jasně stanoveno, musí být vyjádřeno na základě informovaného souhlasu (52) a musí být uskutečněno bez přinucení (53). |
| --- | --- |

41.

DV oceňuje pravidla uvedená v příručce, která se týkají způsobu, jakým je dotčená osoba informována o možnosti uplatňovat toto právo (51). Domnívá se, že zřeknutí se tohoto práva musí být rovněž výslovně uvedeno, což se ostatně velmi často děje. Díky této praktice se zaměstnanci podílející se na výslechu mohou ujistit o dodržování požadavků, na jejichž základě musí být zřeknutí se práva jasně stanoveno, musí být vyjádřeno na základě informovaného souhlasu (52) a musí být uskutečněno bez přinucení (53).

DV doporučuje, aby případné zřeknutí se práva na pomoc poradce dle vlastního výběru bylo jasně zaneseno v protokolu o výslechu, řádně podepsaném dotčenou osobou. V důsledku toho by příručka měla být v tomto smyslu pozměněna.

3.1.2.5   Právo zamezující obvinění ve vlastní neprospěch

| 42. | Úředníci a zaměstnanci jsou povinni plně spolupracovat s úřadem OLAF a musejí být zcela nápomocní při vyšetřování. Za tímto účelem musí poskytnout zaměstnancům OLAF veškeré potřebné informace a vysvětlení (54). Podle příručky mají jakožto osoby dotčené právo zamezující obvinění ve vlastní neprospěch (55). Tyto dvě zásady je nutné skloubit, i když právo zamezující obvinění ve vlastní neprospěch převažuje. Lze tedy uvažovat, že dotčená osoba nesmí být nucena k přiznání, že se dopustila chyby, přitom však povinnost loajality jí nedovoluje, aby odmítla dostavit se na základě předvolání OLAF. |
| --- | --- |

42.

Úředníci a zaměstnanci jsou povinni plně spolupracovat s úřadem OLAF a musejí být zcela nápomocní při vyšetřování. Za tímto účelem musí poskytnout zaměstnancům OLAF veškeré potřebné informace a vysvětlení (54). Podle příručky mají jakožto osoby dotčené právo zamezující obvinění ve vlastní neprospěch (55). Tyto dvě zásady je nutné skloubit, i když právo zamezující obvinění ve vlastní neprospěch převažuje. Lze tedy uvažovat, že dotčená osoba nesmí být nucena k přiznání, že se dopustila chyby, přitom však povinnost loajality jí nedovoluje, aby odmítla dostavit se na základě předvolání OLAF.

DV oceňuje jasné provedení tohoto práva do reformy nařízení (ES) č. 1073/1999.

3.1.2.6   Právo na ochranu osobních údajů

| 43. | Toto právo je zaručeno na základě článku 8 Listiny a Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, jakož i na základě článku 8 nařízení (ES) č. 1073/1999 a 2185/96 a nařízení (ES) č. 45/2001. DV se domnívá, že důležitost této otázky zasluhuje hlubší zamyšlení, které přesahuje rámec tohoto posudku. |
| --- | --- |

43.

Toto právo je zaručeno na základě článku 8 Listiny a Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, jakož i na základě článku 8 nařízení (ES) č. 1073/1999 a 2185/96 a nařízení (ES) č. 45/2001. DV se domnívá, že důležitost této otázky zasluhuje hlubší zamyšlení, které přesahuje rámec tohoto posudku.

3.1.2.7.   Právo na přístup k vyšetřovacím dokumentům a/nebo konečné zprávě

| 44. | Podle judikatury nesmí dotčená osoba využít práva na obhajobu ani článku 41 Listiny (právo všech osob na zpřístupnění složky, která se jich týká), aby získala přístup k vyšetřovacím dokumentům a/nebo konečné zprávě. Soud Unie se domnívá, že efektivita a utajení poslání svěřeného úřadu OLAF, jakož i jeho nezávislost, mohou být narušeny zpřístupněním těchto dokumentů dotčené osobě před vydáním konečného rozhodnutí (56). Jelikož nebyly podány stížnosti na vyšetřovací zprávy úřadu OLAF nebo rozhodnutí o předání státním soudním orgánům, není úřad OLAF povinen zpřístupnit složku před přijetím těchto listin. Judikatura omezila toto právo, jelikož je plně zajištěno v následujících fázích (soudní, disciplinární nebo finanční) vyšetřování. |
| --- | --- |

44.

Podle judikatury nesmí dotčená osoba využít práva na obhajobu ani článku 41 Listiny (právo všech osob na zpřístupnění složky, která se jich týká), aby získala přístup k vyšetřovacím dokumentům a/nebo konečné zprávě. Soud Unie se domnívá, že efektivita a utajení poslání svěřeného úřadu OLAF, jakož i jeho nezávislost, mohou být narušeny zpřístupněním těchto dokumentů dotčené osobě před vydáním konečného rozhodnutí (56). Jelikož nebyly podány stížnosti na vyšetřovací zprávy úřadu OLAF nebo rozhodnutí o předání státním soudním orgánům, není úřad OLAF povinen zpřístupnit složku před přijetím těchto listin. Judikatura omezila toto právo, jelikož je plně zajištěno v následujících fázích (soudní, disciplinární nebo finanční) vyšetřování.

| 45. | Dotčené osoby však požadují zpřístupnění dokumentů Komise, a tedy i dokumentů úřadu OLAF, na základě nařízení (ES) č. 1049/2001. I když se toto nařízení vztahuje na zpřístupnění dokumentů institucí veřejnosti, nevylučuje zpřístupnění složky dotčené osobě, jelikož tato osoba ani není povinna odůvodnit svou žádost. Úřad OLAF může nicméně zamítnout zpřístupnění těchto dokumentů na základě článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001, a to zejména v průběhu vyšetřování, ale i v případě, kdy vyšetřování skončí a nebylo ještě rozhodnuto ve věci výsledků. Toto zamítnutí musí být zdůvodněné na základě konkrétního a individuálního prozkoumání každého dokumentu a opodstatnění skutečné potřeby, nikoliv hypotetické potřeby ochrany (57). |
| --- | --- |

45.

Dotčené osoby však požadují zpřístupnění dokumentů Komise, a tedy i dokumentů úřadu OLAF, na základě nařízení (ES) č. 1049/2001. I když se toto nařízení vztahuje na zpřístupnění dokumentů institucí veřejnosti, nevylučuje zpřístupnění složky dotčené osobě, jelikož tato osoba ani není povinna odůvodnit svou žádost. Úřad OLAF může nicméně zamítnout zpřístupnění těchto dokumentů na základě článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001, a to zejména v průběhu vyšetřování, ale i v případě, kdy vyšetřování skončí a nebylo ještě rozhodnuto ve věci výsledků. Toto zamítnutí musí být zdůvodněné na základě konkrétního a individuálního prozkoumání každého dokumentu a opodstatnění skutečné potřeby, nikoliv hypotetické potřeby ochrany (57).

| 46. | DV zde zdůrazňuje jistý rozpor, kdy judikaturu Společenství, která trvale interpretovala článek 4 vzorového rozhodnutí tak, že v něm není uvedena povinnost úřadu OLAF zpřístupnit své dokumenty (58), lze lehce obejít díky nařízení (ES) č. 1049/2001. Vůlí zákonodárce tak, jak vyplývá z bodů odůvodnění tohoto nařízení, bylo udělit co nejširší možný účinek právu na zpřístupnění dokumentů veřejnosti, aby tak byla zaručena co nejvyšší průhlednost práce institucí EU, nikoliv však přiznání práva dotčeným osobám na zpřístupnění vlastních složek. Listina toto rovněž rozlišuje, jelikož v čl. 41 odst. 2 a v článku 42 uvádí právo osoby na zpřístupnění složky, která se jí týká a právo všech občanů Unie, jakož i všech fyzických nebo právnických osob, jakož i osob se statutárním sídlem v členském státě, na zpřístupnění dokumentů institucí, orgánů a organizací Unie. Hlubší reflexe o rozporu mezi těmito rozdílnými zásadami je proto nezbytná a je třeba nalézt řešení. |
| --- | --- |

46.

DV zde zdůrazňuje jistý rozpor, kdy judikaturu Společenství, která trvale interpretovala článek 4 vzorového rozhodnutí tak, že v něm není uvedena povinnost úřadu OLAF zpřístupnit své dokumenty (58), lze lehce obejít díky nařízení (ES) č. 1049/2001. Vůlí zákonodárce tak, jak vyplývá z bodů odůvodnění tohoto nařízení, bylo udělit co nejširší možný účinek právu na zpřístupnění dokumentů veřejnosti, aby tak byla zaručena co nejvyšší průhlednost práce institucí EU, nikoliv však přiznání práva dotčeným osobám na zpřístupnění vlastních složek. Listina toto rovněž rozlišuje, jelikož v čl. 41 odst. 2 a v článku 42 uvádí právo osoby na zpřístupnění složky, která se jí týká a právo všech občanů Unie, jakož i všech fyzických nebo právnických osob, jakož i osob se statutárním sídlem v členském státě, na zpřístupnění dokumentů institucí, orgánů a organizací Unie. Hlubší reflexe o rozporu mezi těmito rozdílnými zásadami je proto nezbytná a je třeba nalézt řešení.

| 47. | V praxi DV zjistil, že většina žádostí o zpřístupnění dokumentů byla ze strany úřadu OLAF zamítnuta na základě uplatnění podmínek uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b), odst. 2 a 3 uvedeného nařízení. DV podporuje tento návrh. OLAF však musí dostatečným a vhodným způsobem zdůvodnit svá rozhodnutí o zamítnutí, aby se vyhnul jejich anulaci ze strany soudů Unie. (59) |
| --- | --- |

47.

V praxi DV zjistil, že většina žádostí o zpřístupnění dokumentů byla ze strany úřadu OLAF zamítnuta na základě uplatnění podmínek uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b), odst. 2 a 3 uvedeného nařízení. DV podporuje tento návrh. OLAF však musí dostatečným a vhodným způsobem zdůvodnit svá rozhodnutí o zamítnutí, aby se vyhnul jejich anulaci ze strany soudů Unie. (59)

| 48. | Žádost o zpřístupnění osobních údajů na základě nařízení (ES) č. 45/2001 může být rovněž nepřímým způsobem, jak se dostat k dokumentům úřadu OLAF. Jak bylo uvedeno výše, DV si vyhrazuje svůj názor na toto téma. |
| --- | --- |

48.

Žádost o zpřístupnění osobních údajů na základě nařízení (ES) č. 45/2001 může být rovněž nepřímým způsobem, jak se dostat k dokumentům úřadu OLAF. Jak bylo uvedeno výše, DV si vyhrazuje svůj názor na toto téma.

DV se domnívá, že zpřístupnění důvěrných dokumentů úřadu OLAF má být povoleno jen v řádně odůvodněných případech a po individuálním a konkrétním prozkoumání každého dokumentu. Za žádných okolností nesmí být tento přístup překážkou ve zcela nezávislém výkonu poslání úřadu OLAF.

Ohledně skloubení potřeby ochránit důvěrný charakter vyšetřovacích aktivit úřadu OLAF s možností zpřístupnit vyšetřovací dokumenty dotčeným osobám je třeba hlubší úvahy.

3.1.3   Fáze uzavření vyšetřování

3.1.3.1   Povinnost uvádět připomínky dotčené osoby v závěrech vyvozených na základě vyšetřování.

| 49. | DV lituje, že tato statutární povinnost (60) není uvedena v příručce a ani není dodržována v praxi (61). |
| --- | --- |

49.

DV lituje, že tato statutární povinnost (60) není uvedena v příručce a ani není dodržována v praxi (61).

3.1.3.2   Právo účastníků na informování o uzavření vyšetřování

| 50. | Právo účastníka na informování přichází formálně v úvahu, jen pokud je vyšetřování pozastaveno (62). V prozkoumaných případech DV kladně hodnotí skutečnost, že dotčené osoby byly systematicky informovány o uzavření vyšetřování a o doporučeních úřadu OLAF týkajících se předání informací. Toto předání informací je ve skutečnosti podobný případ jako zpracování osobních údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001, což může odůvodnit zpřístupnění informací osobě. DV si nicméně přeje, aby zákonodárce objasnil tuto otázku v rámci reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 a domnívá se, že by měla být zachována možnost výjimky v případech vyžadujících důvěrnost. |
| --- | --- |

50.

Právo účastníka na informování přichází formálně v úvahu, jen pokud je vyšetřování pozastaveno (62). V prozkoumaných případech DV kladně hodnotí skutečnost, že dotčené osoby byly systematicky informovány o uzavření vyšetřování a o doporučeních úřadu OLAF týkajících se předání informací. Toto předání informací je ve skutečnosti podobný případ jako zpracování osobních údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001, což může odůvodnit zpřístupnění informací osobě. DV si nicméně přeje, aby zákonodárce objasnil tuto otázku v rámci reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 a domnívá se, že by měla být zachována možnost výjimky v případech vyžadujících důvěrnost.

| 51. | DV oceňuje, že se do reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 zavádí povinnost, na jejímž základě bude muset úřad OLAF předložit své závěry a doporučení dotčené osobě před tím, než zašle konečnou zprávu příslušným orgánům s výhradou případu, kdy bude potřeba zachovat důvěrnost kvůli tomu, aby nebylo ohroženo vyšetřování. DV je naopak zdrženlivý, pokud jde o nutnost získat souhlas institucí, orgánů, úřadů nebo agentur za účelem odkladu zpřístupnění informací osobě (63). |
| --- | --- |

51.

DV oceňuje, že se do reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 zavádí povinnost, na jejímž základě bude muset úřad OLAF předložit své závěry a doporučení dotčené osobě před tím, než zašle konečnou zprávu příslušným orgánům s výhradou případu, kdy bude potřeba zachovat důvěrnost kvůli tomu, aby nebylo ohroženo vyšetřování. DV je naopak zdrženlivý, pokud jde o nutnost získat souhlas institucí, orgánů, úřadů nebo agentur za účelem odkladu zpřístupnění informací osobě (63).

Povinnost uvádět připomínky dotčené osoby v závěrech vyvozených na základě vyšetřován by měla být uvedena v příručce a rovněž dodržována v praxi.

DV se domnívá, že právní předpisy týkající se vyšetřování úřadu OLAF by měly počítat s informováním účastníků o uzavření vyšetřování s výjimkou řádně odůvodněných případů. Když se úřad OLAF rozhodne odložit zpřístupnění této informace, měl by informovat jen příslušné instituce, orgány, úřady nebo agentury.

3.2   
  Vnější vyšetřování

| 52. | Osoby dotčené vnějším vyšetřování požívají některých práv ze stejného titulu jako osoby dotčené vnitřním vyšetřováním (právo přístupu k dokumentům, právo na ochranu osobních údajů ...). Jelikož jsou pravidla uplatnění těchto práv stejná bez ohledu na druh vyšetřování, DV se odvolává na své předchozí úvahy. |
| --- | --- |

52.

Osoby dotčené vnějším vyšetřování požívají některých práv ze stejného titulu jako osoby dotčené vnitřním vyšetřováním (právo přístupu k dokumentům, právo na ochranu osobních údajů ...). Jelikož jsou pravidla uplatnění těchto práv stejná bez ohledu na druh vyšetřování, DV se odvolává na své předchozí úvahy.

| 53. | Všeobecně DV konstatuje, že jsou stávající právní předpisy Společenství v oblasti procesních záruk ve vnějším vyšetřování úřadu OLAF nedostatečné. Vnější vyšetřování přímo závisí na stavu vnitrostátních právních předpisů (64). Odkazování na vnitrostátní právní předpisy však může ohrozit zásadu rovnocennosti ve skutečné ochraně proti podvodům dle článku 325 Lisabonské smlouvy. Reforma nařízení (ES) č. 1073/1999 musí být příležitostí k nezbytnému ujasnění (65). |
| --- | --- |

53.

Všeobecně DV konstatuje, že jsou stávající právní předpisy Společenství v oblasti procesních záruk ve vnějším vyšetřování úřadu OLAF nedostatečné. Vnější vyšetřování přímo závisí na stavu vnitrostátních právních předpisů (64). Odkazování na vnitrostátní právní předpisy však může ohrozit zásadu rovnocennosti ve skutečné ochraně proti podvodům dle článku 325 Lisabonské smlouvy. Reforma nařízení (ES) č. 1073/1999 musí být příležitostí k nezbytnému ujasnění (65).

| 54. | DV podotkl, že důsledkem absence jasných pravidel v nařízeních (ES) č. 2988/95, 2185/96 a 1073/1999 je rozdílnost postupů uvnitř úřadu OLAF. Hlavní směry uvedené v příručce se nezdají být dostatečné k tomu, aby uvedly v soulad různé přístupy uvnitř provozních jednotek. Rozmanitost použitelných vnitrostátních pravidel by ostatně mohla odůvodnit vypracování pomocného kompendia pro vyšetřovatele. |
| --- | --- |

54.

DV podotkl, že důsledkem absence jasných pravidel v nařízeních (ES) č. 2988/95, 2185/96 a 1073/1999 je rozdílnost postupů uvnitř úřadu OLAF. Hlavní směry uvedené v příručce se nezdají být dostatečné k tomu, aby uvedly v soulad různé přístupy uvnitř provozních jednotek. Rozmanitost použitelných vnitrostátních pravidel by ostatně mohla odůvodnit vypracování pomocného kompendia pro vyšetřovatele.

| 55. | DV rovněž zaznamenal mezery v zákonech týkajících se vedení vnějšího vyšetřování v oblasti přímých výdajů. Pokud jde o projekty financované výhradně Evropskou unií, které nejsou řízeny společně s členskými státy, je pro úřad OLAF často těžké zjistit, na jaké vnitrostátní správní orgány se má obrátit při provádění kontrol na místě. Na druhou stranu není jasně stanoven rozsah vyšetřovacích pravomocí úřadu OLAF, na které odkazuje článek 7 nařízení (ES) č. 2185/96. DV zažil situace, kdy tyto mezery v zákonech způsobily zpoždění nebo vážné potíže v průběhu vyšetřování. DV se proto domnívá, že u příležitosti reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 je ujasnění této oblasti obzvláště nezbytné. |
| --- | --- |

55.

DV rovněž zaznamenal mezery v zákonech týkajících se vedení vnějšího vyšetřování v oblasti přímých výdajů. Pokud jde o projekty financované výhradně Evropskou unií, které nejsou řízeny společně s členskými státy, je pro úřad OLAF často těžké zjistit, na jaké vnitrostátní správní orgány se má obrátit při provádění kontrol na místě. Na druhou stranu není jasně stanoven rozsah vyšetřovacích pravomocí úřadu OLAF, na které odkazuje článek 7 nařízení (ES) č. 2185/96. DV zažil situace, kdy tyto mezery v zákonech způsobily zpoždění nebo vážné potíže v průběhu vyšetřování. DV se proto domnívá, že u příležitosti reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 je ujasnění této oblasti obzvláště nezbytné.

| 56. | Vstup Listiny v platnost posílil uvědomění si důležitosti základních práv a procesních záruk bez ohledu na typ vyšetřování. Nicméně je třeba uvědomit si specifika úřadu OLAF jakožto vyšetřovacího správního útvaru. Pouhé postavení procesních povinností týkajících se vnějšího vyšetřování na místo povinností, které se týkají vnitřního vyšetřování, by znamenalo zneuznání jejich rozdílné povahy a mohlo by vážně ohrozit efektivitu vyšetřování, aniž by však vhodně a významně posílilo práva osob. |
| --- | --- |

56.

Vstup Listiny v platnost posílil uvědomění si důležitosti základních práv a procesních záruk bez ohledu na typ vyšetřování. Nicméně je třeba uvědomit si specifika úřadu OLAF jakožto vyšetřovacího správního útvaru. Pouhé postavení procesních povinností týkajících se vnějšího vyšetřování na místo povinností, které se týkají vnitřního vyšetřování, by znamenalo zneuznání jejich rozdílné povahy a mohlo by vážně ohrozit efektivitu vyšetřování, aniž by však vhodně a významně posílilo práva osob.

3.2.1   Zahajovací fáze vyšetřování

3.2.1.1   Poskytnutí informací účastníkům řízení

| 57. | Současná legislativa nepočítá s povinností úřadu OLAF informovat účastníka řízení o jeho zahrnutí do vyšetřování. Neinformování účastníka se vysvětluje potřebami vyšetřování. Ke kontrolám a zejména přezkoumání na místě často dochází znenadání. Předběžné informování příslušného členského státu o uskutečnění kontroly na místě (nikoliv však o zahájení vyšetřování) je praktickým požadavkem, který je v souladu se zásadou loajální spolupráce (66). Musí k němu dojít včas ještě před kontrolou na místě. V příručce se naopak uvádí, že účastník může být informován v případě, kdy by nedošlo k ohrožení vyšetřování (67). Tento přístup přebírá rovněž reforma nařízení (ES) č. 1073/1999. |
| --- | --- |

57.

Současná legislativa nepočítá s povinností úřadu OLAF informovat účastníka řízení o jeho zahrnutí do vyšetřování. Neinformování účastníka se vysvětluje potřebami vyšetřování. Ke kontrolám a zejména přezkoumání na místě často dochází znenadání. Předběžné informování příslušného členského státu o uskutečnění kontroly na místě (nikoliv však o zahájení vyšetřování) je praktickým požadavkem, který je v souladu se zásadou loajální spolupráce (66). Musí k němu dojít včas ještě před kontrolou na místě. V příručce se naopak uvádí, že účastník může být informován v případě, kdy by nedošlo k ohrožení vyšetřování (67). Tento přístup přebírá rovněž reforma nařízení (ES) č. 1073/1999.

| 58. | DV zjistil, že ve většině případů vnějšího vyšetřování byly fyzické a/nebo právnické osoby informovány na základě oznámení o zahájení vyšetřování nebo o kontrole na místě, tj. při kontrolách na místě. V případě rozhodnutí o tom, že účastník nebude informován, bylo toto rozhodnutí zpravidla odůvodněno. Tato odůvodnění jsou však uvedena pouze v dokumentech vyhotovených pouze u příležitosti předání informací vnitrostátním soudním orgánům. |
| --- | --- |

58.

DV zjistil, že ve většině případů vnějšího vyšetřování byly fyzické a/nebo právnické osoby informovány na základě oznámení o zahájení vyšetřování nebo o kontrole na místě, tj. při kontrolách na místě. V případě rozhodnutí o tom, že účastník nebude informován, bylo toto rozhodnutí zpravidla odůvodněno. Tato odůvodnění jsou však uvedena pouze v dokumentech vyhotovených pouze u příležitosti předání informací vnitrostátním soudním orgánům.

DV se domnívá, že předchozí informování účastníka o zahájení vyšetřování může někdy ohrozit jeho efektivitu (zejména efektivitu kontrol na místě) a ztížit procesní povinnosti úřadu OLAF. Reforma nařízení (ES) č. 1073/1999 by měla vzít v úvahu toto nebezpečí. Před stanovením povinnosti informovat dotčenou osobu se zdá být nezbytné, aby byla provedena hloubková studie případných důsledků na efektivitu vyšetřování.

3.2.2   Provádění fáze vyšetřování

3.2.2.1   Povinnost zmocnění zaměstnanců OLAF

| 59. | V rámci kontrol na místě zamýšlených v nařízení (ES) č. 2185/96 musí vyšetřovatelé předložit písemné zmocnění, ve kterém je uvedena totožnost a funkce zaměstnanců a také příkaz ke kontrole obsahující předmět a účel vyšetřování (68). Tato poslední povinnost umožňuje ochránit právo na obhajobu (69). |
| --- | --- |

59.

V rámci kontrol na místě zamýšlených v nařízení (ES) č. 2185/96 musí vyšetřovatelé předložit písemné zmocnění, ve kterém je uvedena totožnost a funkce zaměstnanců a také příkaz ke kontrole obsahující předmět a účel vyšetřování (68). Tato poslední povinnost umožňuje ochránit právo na obhajobu (69).

| 60. | V praxi DV zjistil, že tato pravidla nejsou uplatňována jednotně. Písemné zmocnění (čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999) má formu „rozhodnutí o jmenování“ osob oprávněných k vedení vyšetřování, které podepíše vedoucí jednotky. V příkazu (čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1073/1999) musí být vždy uveden předmět a účel vyšetřování, v některých případech však nejsou uvedena jména stanovených zaměstnanců, v dalších případech je příkaz doplněn o potvrzení přijetí, které musí podepsat zástupce hospodářského subjektu, který je předmětem kontroly na místě. V protokolech o výslechu a o kontrole na místě navíc není systematicky uváděno, jestli zaměstnanci úřadu OLAF skutečně předložili příkaz, čímž by se předešlo pozdějšímu popření této skutečnosti. |
| --- | --- |

60.

V praxi DV zjistil, že tato pravidla nejsou uplatňována jednotně. Písemné zmocnění (čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999) má formu „rozhodnutí o jmenování“ osob oprávněných k vedení vyšetřování, které podepíše vedoucí jednotky. V příkazu (čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1073/1999) musí být vždy uveden předmět a účel vyšetřování, v některých případech však nejsou uvedena jména stanovených zaměstnanců, v dalších případech je příkaz doplněn o potvrzení přijetí, které musí podepsat zástupce hospodářského subjektu, který je předmětem kontroly na místě. V protokolech o výslechu a o kontrole na místě navíc není systematicky uváděno, jestli zaměstnanci úřadu OLAF skutečně předložili příkaz, čímž by se předešlo pozdějšímu popření této skutečnosti.

DV doporučuje, aby byly postupy pověřování zaměstnanců úřadu sladěny a aby byla uplatňována jasná pravidla.

V protokolech o kontrole na místě a/nebo o výslechu by mělo být výslovně uvedeno, jestli vyšetřovatelé předložili příkaz, aby se tak předešlo pozdějšímu popření této skutečnosti.

3.2.2.2   Možnost účastníka vyjádřit se ke všem skutečnostem, které se ho dotýkají

| 61. | Současná legislativa Společenství výslovně neuznává právo účastníků na to, aby se vyjádřili ke všem skutečnostem, které se jich týkají tak, jak to je stanoveno v případě vnitřního vyšetřování. V příručce je však uvedena možnost, na jejímž základě má účastník možnost vyjádřit se před tím, než budou vysloveny konečné závěry (70). |
| --- | --- |

61.

Současná legislativa Společenství výslovně neuznává právo účastníků na to, aby se vyjádřili ke všem skutečnostem, které se jich týkají tak, jak to je stanoveno v případě vnitřního vyšetřování. V příručce je však uvedena možnost, na jejímž základě má účastník možnost vyjádřit se před tím, než budou vysloveny konečné závěry (70).

| 62. | V článku 7 nařízení (ES) č. 2185/96 jsou uvedeny povinnosti úřadu OLAF při kontrolách na místě. Tento seznam není vyčerpávající a neodkazuje výslovně na pravomoci úřadu OLAF, na jejichž základě by byly prováděny formální výslechy nebo by bylo požadováno ústní vysvětlení při kontrolách na místě (71). Tato práva na přístup „ke všem informacím (...) týkajících se dotčených činností“ souvisejících s kontrolou na místě mohou být uplatněna na základě vnitrostátních právních předpisů. Při prozkoumání vyšetřování DV zjistil, že někdy probíhají formální výslechy, v jiných případech však měly dotčené osoby možnost vyjádřit se při kontrolách na místě, aniž by jejich vyjádření mělo podobu výslechu. Kromě toho byla absence výslechu odůvodněna až ve chvíli předání informací vnitrostátním soudním orgánům. |
| --- | --- |

62.

V článku 7 nařízení (ES) č. 2185/96 jsou uvedeny povinnosti úřadu OLAF při kontrolách na místě. Tento seznam není vyčerpávající a neodkazuje výslovně na pravomoci úřadu OLAF, na jejichž základě by byly prováděny formální výslechy nebo by bylo požadováno ústní vysvětlení při kontrolách na místě (71). Tato práva na přístup „ke všem informacím (...) týkajících se dotčených činností“ souvisejících s kontrolou na místě mohou být uplatněna na základě vnitrostátních právních předpisů. Při prozkoumání vyšetřování DV zjistil, že někdy probíhají formální výslechy, v jiných případech však měly dotčené osoby možnost vyjádřit se při kontrolách na místě, aniž by jejich vyjádření mělo podobu výslechu. Kromě toho byla absence výslechu odůvodněna až ve chvíli předání informací vnitrostátním soudním orgánům.

| 63. | DV podotkl, že v reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 se navrhuje uložit úřadu OLAF povinnost vyslechnout všechny dotčené osoby až na výjimky, které by omluvily odklad takového výslechu. DV se domnívá, že se zdá nezbytné, aby byly do reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 zřejmým způsobem začleněny vyšetřovací pravomoci, jako je možnost uskutečnění výslechů nebo žádost o podání ústního vysvětlení tak, aby byla zaručena právní bezpečnost a souvislé a jednotné uplatňování procesních pravidel. |
| --- | --- |

63.

DV podotkl, že v reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 se navrhuje uložit úřadu OLAF povinnost vyslechnout všechny dotčené osoby až na výjimky, které by omluvily odklad takového výslechu. DV se domnívá, že se zdá nezbytné, aby byly do reformy nařízení (ES) č. 1073/1999 zřejmým způsobem začleněny vyšetřovací pravomoci, jako je možnost uskutečnění výslechů nebo žádost o podání ústního vysvětlení tak, aby byla zaručena právní bezpečnost a souvislé a jednotné uplatňování procesních pravidel.

| 64. | DV je však toho názoru, že toto ujasnění vyšetřovacích pravomocí nemusí nutně vést k tomu, aby byla úřadu OLAF uložena podmínka vyslechnout dotčené osoby tak, aby nebylo přehnaným množstvím předpisů zatíženo vyšetřování a zbytečně prodlouženo řízení, které je už tak příliš dlouhé. Správní vyšetřování úřadu OLAF je ve skutečnosti jen zahajovací částí širšího procesu. Dodržování práv na obhajobu musí být hodnoceno celkově vzhledem k vyšetřování, tj. s ohledem na správní, disciplinární nebo právní dohled nad vyšetřováním, v průběhu kterého je plně zajištěna zásada kontradiktornosti. Kromě toho za současného stavu judikatury Společenství nejsou v rámci vyšetřování úřadu OLAF prováděny úkony, které by mohly být vytýkány, a proto absence úplného uplatnění zásady kontradiktornosti a práv na obhajobu nemůže v tomto stádiu poškodit dotčené osoby (72). |
| --- | --- |

64.

DV je však toho názoru, že toto ujasnění vyšetřovacích pravomocí nemusí nutně vést k tomu, aby byla úřadu OLAF uložena podmínka vyslechnout dotčené osoby tak, aby nebylo přehnaným množstvím předpisů zatíženo vyšetřování a zbytečně prodlouženo řízení, které je už tak příliš dlouhé. Správní vyšetřování úřadu OLAF je ve skutečnosti jen zahajovací částí širšího procesu. Dodržování práv na obhajobu musí být hodnoceno celkově vzhledem k vyšetřování, tj. s ohledem na správní, disciplinární nebo právní dohled nad vyšetřováním, v průběhu kterého je plně zajištěna zásada kontradiktornosti. Kromě toho za současného stavu judikatury Společenství nejsou v rámci vyšetřování úřadu OLAF prováděny úkony, které by mohly být vytýkány, a proto absence úplného uplatnění zásady kontradiktornosti a práv na obhajobu nemůže v tomto stádiu poškodit dotčené osoby (72).

3.2.2.3   Právo vyjádřit se v úředním jazyce dle vlastní volby

| 65. | Nařízení (ES) č. 2185/96 ukládá povinnost vyhotovovat vyšetřovací zprávy s ohledem na vnitrostátní procesní pravidla. Od této chvíle musí být ústní vysvětlení podané dotčenými osobami při kontrolách na místě zaznamenáno v jazyce členského státu, na jehož území kontrola probíhá. DV zjistil, že OLAF tuto povinnost dodržoval. Kromě toho, když jsou uskutečňovány formální výslechy, měly dotčené osoby právo vyjádřit se v jazyce dle vlastní volby. |
| --- | --- |

65.

Nařízení (ES) č. 2185/96 ukládá povinnost vyhotovovat vyšetřovací zprávy s ohledem na vnitrostátní procesní pravidla. Od této chvíle musí být ústní vysvětlení podané dotčenými osobami při kontrolách na místě zaznamenáno v jazyce členského státu, na jehož území kontrola probíhá. DV zjistil, že OLAF tuto povinnost dodržoval. Kromě toho, když jsou uskutečňovány formální výslechy, měly dotčené osoby právo vyjádřit se v jazyce dle vlastní volby.

3.2.2.4   Právo na pomoc osoby dle vlastního výběru a na důvěrnost korespondence mezi zákazníkem a advokátem

| 66. | Právo na pomoc osoby dle vlastního výběru není výslovně uvedeno v současných zákonech. DV podporuje návrh tří institucí na to, aby toto právo bylo zaneseno mezi procesní záruky použitelné při vyšetřování úřadu OLAF (73). Toto právo by mohlo být rovněž rozšířeno na hospodářské subjekty při příležitosti konání kontrol na místě tak, jak je stanoveno zejména vnitrostátními právními předpisy. |
| --- | --- |

66.

Právo na pomoc osoby dle vlastního výběru není výslovně uvedeno v současných zákonech. DV podporuje návrh tří institucí na to, aby toto právo bylo zaneseno mezi procesní záruky použitelné při vyšetřování úřadu OLAF (73). Toto právo by mohlo být rovněž rozšířeno na hospodářské subjekty při příležitosti konání kontrol na místě tak, jak je stanoveno zejména vnitrostátními právními předpisy.

| 67. | DV v tomto ohledu odkazuje na judikaturu Společenství týkající se kontrolních pravomocí Komise v oblasti konkurence. Vyšetřování v této oblasti má s vyšetřováním OLAF společné to, že je určeno ke shromáždění důkazů sloužících ke kontrole skutečnosti a dosahu skutkového a právního stavu. Soud Unie vícekrát potvrdil, že jestliže lze uplatnit práva na obhajobu pouze ve správním řízení, které by mohlo vyústit v udělení sankcí, je důležité vyhnout se tomu, aby tato práva nemohla být nenapravitelně ohrožena v rámci předchozího vyšetřovacího řízení, zejména pak při kontrolách, které mohou být rozhodující pro stanovení důkazů o protizákonném chování podniků, kvůli kterému by tyto podniky mohly být hnány k odpovědnosti. Jestliže se tedy některá práva na obhajobu týkají jen řízení o sporných otázkách[...], musí být jiná práva, jako např. právo na právní pomoc nebo důvěrnost korespondence mezi klientem a advokátem, dodržována ve stádiu předběžného vyšetřování (74). |
| --- | --- |

67.

DV v tomto ohledu odkazuje na judikaturu Společenství týkající se kontrolních pravomocí Komise v oblasti konkurence. Vyšetřování v této oblasti má s vyšetřováním OLAF společné to, že je určeno ke shromáždění důkazů sloužících ke kontrole skutečnosti a dosahu skutkového a právního stavu. Soud Unie vícekrát potvrdil, že jestliže lze uplatnit práva na obhajobu pouze ve správním řízení, které by mohlo vyústit v udělení sankcí, je důležité vyhnout se tomu, aby tato práva nemohla být nenapravitelně ohrožena v rámci předchozího vyšetřovacího řízení, zejména pak při kontrolách, které mohou být rozhodující pro stanovení důkazů o protizákonném chování podniků, kvůli kterému by tyto podniky mohly být hnány k odpovědnosti. Jestliže se tedy některá práva na obhajobu týkají jen řízení o sporných otázkách[...], musí být jiná práva, jako např. právo na právní pomoc nebo důvěrnost korespondence mezi klientem a advokátem, dodržována ve stádiu předběžného vyšetřování (74).

DV oceňuje skutečnost, že je právo na pomoc osoby dle vlastního výběru zapsáno mezi procesní záruky, které jsou uvedeny v reformě nařízení (ES) č. 1073/1999 a domnívá se, že by se mělo uplatňovat jak při výslechu, tak při kontrole na místě.

3.2.2.5   Právo zamezující obvinění ve vlastní neprospěch

| 68. | Neexistují specifická právní ustanovení ohledně způsobu vnitřního vyšetřování, která by se týkala tohoto práva a jeho uplatnění v rámci vnějšího vyšetřování úřadu OLAF. Jsou však součástí procesních záruk uvedených v příručce a přezkoumávaných v rámci reformy nařízení (ES) č. 1073/1999. |
| --- | --- |

68.

Neexistují specifická právní ustanovení ohledně způsobu vnitřního vyšetřování, která by se týkala tohoto práva a jeho uplatnění v rámci vnějšího vyšetřování úřadu OLAF. Jsou však součástí procesních záruk uvedených v příručce a přezkoumávaných v rámci reformy nařízení (ES) č. 1073/1999.

| 69. | DV znovu odkazuje na právní ustanovení v oblasti soutěžního práva a podotýká, že soud Unie v této oblasti potvrdil, že právo hospodářských subjektů na to, aby neobviňovaly samy sebe, musí být respektováno ihned od stádia předběžného vyšetřování, které předchází sporné fázi řízení před Komisí. Hospodářský subjekt může být povinen poskytnout veškeré nezbytné informace týkající se skutečností, které může znát, a předat dokumenty, které vlastní a které poté mohou být použity proti němu nebo proti jinému hospodářskému subjektu (75). Nesmí být však povinen poskytnout odpovědi, kvůli kterým by připustil existenci nesrovnalosti, kterou má prokázat Komise sama (76). |
| --- | --- |

69.

DV znovu odkazuje na právní ustanovení v oblasti soutěžního práva a podotýká, že soud Unie v této oblasti potvrdil, že právo hospodářských subjektů na to, aby neobviňovaly samy sebe, musí být respektováno ihned od stádia předběžného vyšetřování, které předchází sporné fázi řízení před Komisí. Hospodářský subjekt může být povinen poskytnout veškeré nezbytné informace týkající se skutečností, které může znát, a předat dokumenty, které vlastní a které poté mohou být použity proti němu nebo proti jinému hospodářskému subjektu (75). Nesmí být však povinen poskytnout odpovědi, kvůli kterým by připustil existenci nesrovnalosti, kterou má prokázat Komise sama (76).

| 70. | DV si klade otázky ohledně převoditelné povahy těchto zásad na vyšetřování úřadu OLAF. Na rozdíl od Komise nemá úřad OLAF v oblasti konkurence pravomoci na udělování vlastních sankcí, může však v případě námitek hospodářských subjektů vůči kontrole nebo inspekci na místě využít pomoci příslušného členského státu v souladu s vnitrostátními předpisy. |
| --- | --- |

70.

DV si klade otázky ohledně převoditelné povahy těchto zásad na vyšetřování úřadu OLAF. Na rozdíl od Komise nemá úřad OLAF v oblasti konkurence pravomoci na udělování vlastních sankcí, může však v případě námitek hospodářských subjektů vůči kontrole nebo inspekci na místě využít pomoci příslušného členského státu v souladu s vnitrostátními předpisy.

3.2.3.   Fáze uzavření vyšetřování

3.2.3.1   Možnost být informován o uzavření vyšetřování

| 71. | Úřad OLAF nemá povinnost informovat příslušné osoby o uzavření vyšetřování a/nebo o jeho závěrech a doporučeních. V příručce je taková povinnost uvedena kromě případu, kdy by to ohrozilo průběh vyšetřování. V praxi se tato informace málokdy vyskytuje v prozkoumaných případech vyšetřování. V rámci vyšetřování týkajícího se přímých výdajů uhrazených Komisí přímo jejich příjemcům není postup úřadu OLAF jednotný. |
| --- | --- |

71.

Úřad OLAF nemá povinnost informovat příslušné osoby o uzavření vyšetřování a/nebo o jeho závěrech a doporučeních. V příručce je taková povinnost uvedena kromě případu, kdy by to ohrozilo průběh vyšetřování. V praxi se tato informace málokdy vyskytuje v prozkoumaných případech vyšetřování. V rámci vyšetřování týkajícího se přímých výdajů uhrazených Komisí přímo jejich příjemcům není postup úřadu OLAF jednotný.

| 72. | DV si je vědom skutečnosti, že OLAF informuje členský stát o uzavření vyšetřování zasláním konečné zprávy v rámci vyšetřování týkajícího se výdajů Společenství uhrazených prostřednictvím členských států. Jelikož vyšetřování může být sledováno na vnitrostátní úrovni, DV se domnívá, že by bylo dobré konzultovat příslušné vnitrostátní orgány ještě před tím, než se rozhodne o tom, zda osobu o uzavření vyšetřování informuje či nikoliv (77). |
| --- | --- |

72.

DV si je vědom skutečnosti, že OLAF informuje členský stát o uzavření vyšetřování zasláním konečné zprávy v rámci vyšetřování týkajícího se výdajů Společenství uhrazených prostřednictvím členských států. Jelikož vyšetřování může být sledováno na vnitrostátní úrovni, DV se domnívá, že by bylo dobré konzultovat příslušné vnitrostátní orgány ještě před tím, než se rozhodne o tom, zda osobu o uzavření vyšetřování informuje či nikoliv (77).

DV se domnívá, že by se měla povinnost úřadu OLAF informovat účastníky řízení o jeho závěrech a doporučeních před zasláním konečné zprávy příslušným orgánům Společenství a vnitrostátním orgánům tak, jak je zamýšlena v reformě nařízení (ES) č. 1073/1999, skloubit s procesními pravidly členského státu, který vyšetřování sleduje.

PŘÍLOHA

Uvedená legislativní akta:

| 1. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1–7; |
| --- | --- |

1.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1–7;

| 2. | Interinstitucionální dohoda ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15–19; |
| --- | --- |

2.

Interinstitucionální dohoda ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF), Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15–19;

| 3. | Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem, Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2–5; |
| --- | --- |

3.

Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem, Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2–5;

| 4. | Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1–4; |
| --- | --- |

4.

Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství, Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1–4;

| 5. | Rozhodnutí Komise ze dne 28. dubna 1999, kterým se zřizuje Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) (1999/352/ES, ESUO, Euratom), Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20–22; |
| --- | --- |

5.

Rozhodnutí Komise ze dne 28. dubna 1999, kterým se zřizuje Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) (1999/352/ES, ESUO, Euratom), Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20–22;

| 6. | Nařízení č. 31 (EHS) 11 (ESAE), kterým se stanoví služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropského hospodářského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii, Úř. věst. 45, 14.6.1962, s. 1385 ve smyslu pozdějších změn; |
| --- | --- |

6.

Nařízení č. 31 (EHS) 11 (ESAE), kterým se stanoví služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropského hospodářského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii, Úř. věst. 45, 14.6.1962, s. 1385 ve smyslu pozdějších změn;

| 7. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43–48; |
| --- | --- |

7.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise, Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43–48;

| 8. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1–22. |
| --- | --- |

8.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1–22.

Uvedené legislativní návrhy změny nařízení (ES) č. 1073/1999:

| 1. | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (SEK(2006) 638) /* KOM/2006/0244 v konečném znění – COD 2006/0084; |
| --- | --- |

1.

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (SEK(2006) 638) /* KOM/2006/0244 v konečném znění – COD 2006/0084;

| 2. | Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2008 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady pozměňujícího nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (KOM(2006) 0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD)), Úř. věst. C 16E, 22.1.2010, s. 201–222. |
| --- | --- |

2.

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2008 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady pozměňujícího nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (KOM(2006) 0244 — C6-0228/2006 — 2006/0084(COD)), Úř. věst. C 16E, 22.1.2010, s. 201–222.

Uvedená judikatura (v chronologickém pořadí):

Soudy Evropské unie:

| 1. | 21. září 1989, Hoechst AG proti Komisi, spojené věci 46/87 a 227/88; |
| --- | --- |

1.

21. září 1989, Hoechst AG proti Komisi, spojené věci 46/87 a 227/88;

| 2. | 17. října 1989, Dow Benelux NV proti Komisi, věc 85/87; |
| --- | --- |

2.

17. října 1989, Dow Benelux NV proti Komisi, věc 85/87;

| 3. | 18. října 1989, Orkem proti Komisi, věc 374/87; |
| --- | --- |

3.

18. října 1989, Orkem proti Komisi, věc 374/87;

| 4. | 11. září 2002, Willeme proti Komisi, věc T-89/01; |
| --- | --- |

4.

11. září 2002, Willeme proti Komisi, věc T-89/01;

| 5. | 10. července 2003, Komise proti ECB, věc C-11/00; |
| --- | --- |

5.

10. července 2003, Komise proti ECB, věc C-11/00;

| 6. | 18. prosince 2003, Gómez-Reino proti Komisi, věc T-215/02; |
| --- | --- |

6.

18. prosince 2003, Gómez-Reino proti Komisi, věc T-215/02;

| 7. | 7. ledna 2004, Aalborg Portland A/S a ostatní proti Komisi, spojené věci C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P a C-219/00 P; |
| --- | --- |

7.

7. ledna 2004, Aalborg Portland A/S a ostatní proti Komisi, spojené věci C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P a C-219/00 P;

| 8. | 9. června 2004, Camós Grau proti Komisi, věc T-96/03; |
| --- | --- |

8.

9. června 2004, Camós Grau proti Komisi, věc T-96/03;

| 9. | 13. července 2004, Comunidad Autónoma de Andalucía proti Komisi, věc T-29/03; |
| --- | --- |

9.

13. července 2004, Comunidad Autónoma de Andalucía proti Komisi, věc T-29/03;

| 10. | 6. dubna 2006, Camos Grau proti Komisi, věc T-309/03; |
| --- | --- |

10.

6. dubna 2006, Camos Grau proti Komisi, věc T-309/03;

| 11. | 6. července 2006, Franchet a Byk proti Komisi, (č. 1), spojené věci T-391/03 a T70/04; |
| --- | --- |

11.

6. července 2006, Franchet a Byk proti Komisi, (č. 1), spojené věci T-391/03 a T70/04;

| 12. | 21. září 2006, Technische Unie BV proti Komisi, věc C-113/04 P; |
| --- | --- |

12.

21. září 2006, Technische Unie BV proti Komisi, věc C-113/04 P;

| 13. | 2. května 2007, Giraudy proti Komisi, věc F-23/05; |
| --- | --- |

13.

2. května 2007, Giraudy proti Komisi, věc F-23/05;

| 14. | 12. září 2007, Nikolaou proti Komisi, věc T-259/03; |
| --- | --- |

14.

12. září 2007, Nikolaou proti Komisi, věc T-259/03;

| 15. | 8. července 2008, Franchet a Byk proti Komisi, (č. 2), věc T-48/05; |
| --- | --- |

15.

8. července 2008, Franchet a Byk proti Komisi, (č. 2), věc T-48/05;

| 16. | 28. dubna 2010, Amann & Söhne GmbH & Co. KG a Cousin Filterie SAS proti Komisi, věc T-446/05. |
| --- | --- |

16.

28. dubna 2010, Amann & Söhne GmbH & Co. KG a Cousin Filterie SAS proti Komisi, věc T-446/05.

| 17. | 20. května 2010, Komise proti Violetti a ostatním, věc T-261/09 P; |
| --- | --- |

17.

20. května 2010, Komise proti Violetti a ostatním, věc T-261/09 P;

| 18. | 29. června 2010, Komise proti The Bavarian Lager Co. Ltd., věc C28/08 P; |
| --- | --- |

18.

29. června 2010, Komise proti The Bavarian Lager Co. Ltd., věc C28/08 P;

| 19. | 29. června 2010, Komise proti Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, věc C139/07 P. |
| --- | --- |

19.

29. června 2010, Komise proti Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, věc C139/07 P.

Evropský soud pro lidská práva (ESLP):

| 1. | 27. února 1980, Deweer proti Belgii, série A č. 35; |
| --- | --- |

1.

27. února 1980, Deweer proti Belgii, série A č. 35;

| 2. | 25. února 1992, Pfeifer a Plankl proti Rakousku, série A č. 227. |
| --- | --- |

2.

25. února 1992, Pfeifer a Plankl proti Rakousku, série A č. 227.

---

(1)  V čl. 2 odst. 1 rozhodnutí Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom o zřízení Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) se uvádí, že pokud jde o provádění vnějších správních vyšetřování, úřad vykonává pravomoci udělené zákonodárcem Společenství za jím stanovených podmínek a v jím určených mezích. Viz rovněž bod odůvodnění č. 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999. Tento požadavek byl ostatně připomenut Soudním dvorem ve věci C-11/00, Komise v. ECB, dne 10. července 2003, § 139.

1

Komise v. ECB

(2)  V tomto smyslu viz taktéž rozsudek vydaný dne 20. května 2010 Soudem prvního stupně, Komisev. Violetti a spol., věc T-261/09 P.

2

Komisev. Violetti a spol.

(3)  Soud prvního stupně, Gómez-Reino v. Komisi, dne 18. prosince 2003, věc T-215/02, § 65. Viz rovněž nařízení vydané dne 9. června 2004 ve věci T-96/03, Camós Grau v. Komisi, kde Soud prvního stupně připomenul, že jelikož opatření čistě přípravného charakteru nemohou být sama o sobě zrušena nebo na ně nemůže být podána stížnost, bylo by možné se proti případnému protiprávnímu jednání ohradit prostřednictvím odvolání proti konečnému spisu, který byl na základě těchto opravných opatření vypracován (§ 31).

3

Gómez-Reino v. Komisi

Camós Grau v. Komisi,

(4)  Viz také stanovisko č. 3/2010 DV o reformě nařízení (ES) č. 1073/1999.

4

(5)  Soud prvního stupně, Franchet a Byk proti Komise (č. 2), dne 8. července 2008, věc T-48/05, který potvrdil povinnost úřadu OLAF konzultovat ve jménu ochrany základních práv DV před tím, než předá jakékoliv informace vnitrostátním soudním orgánům.

5

Franchet a Byk proti Komise

(6)  Viz příloha č. 4 (důvěrné).

6

(7)  Viz příloha č. 2 (vnitřní dokument úřadu OLAF).

7

(8)  Viz příloha č. 1; ve věci reformy nařízení (ES) č. 1073/1999, viz diskusní dokument Evropské komise ze dne 6. července 2010 a příloha II, ve které je převzato legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2008 a postoj Evropské rady.

8

(9)  Viz příloha č. 3 (vnitřní dokument DV).

9

(10)  Viz čl. 22a služebního řádu úředníků a poznámka ze dne 10. listopadu 2008, určená zaměstnancům OLAF.

10

(11)  Viz článek 11 služebního řádu úředníků, jakož i rozsudek Camos Grau v. Komise, věc T-309/03.

11

Camos Grau v. Komise

(12)  Soud prvního stupně, Willeme v. Komise, dne 11. září 2002, věc T-89/01, § 47.

12

Willeme v. Komise

(13)  Viz Výroční zpráva DV, 2005–2007 (Úř. věst. C 123, 20.5.2008 s. 7); výroční zpráva DV, 2008–2009 (Úř. věst. C 314, 22.12.2009, s. 38).

13

(14)  Camos Grau v. Komise, §§ 104–141. V příručce se hovoří o tomto rozsudku, nevyplývá z ní však žádné zřejmé pravidlo pro vyšetřovatele. Navíc právní základ formuláře, který musí vyšetřovatelé vyplňovat, není aktualizován (viz poznámka O/F1).

14

Camos Grau v. Komise

(15)  Viz návrhy Rady a EP (článek 7a).

15

(16)  Viz také ve věci uplatnění mutatis mutandis, rozsudek ze dne 21. září 2006 ve věci C-113/04 P, Technische Unie BV v. Komise, který se týká délky trvání správního řízení v oblasti konkurence a který vyústil v udělení pokut dotčeným podnikům. Soudní dvůr potvrdil, že se požadavek přiměřeně dlouhé doby vztahuje rovněž na vyšetřovací fázi, která je první fází správního řízení, a že přehnaně dlouhá doba může mít dopad na budoucí možnosti obrany dotyčných podniků, a to zejména oslabením účinnosti práv obhajoby, jsou-li uplatněna v průběhu druhé fáze řízení (§§ 54–55).

16

mutatis mutandis

Technische Unie BV v. Komise,

(17)  Viz promlčecí doba trestního stíhání, pokud jde o nesrovnalosti uvedené v nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95.

17

(18)  V tomto ohledu je vhodné poznamenat, že judikatura Společenství v oblasti pravidel hospodářské soutěže jasně potvrdila, že překročení přiměřeně dlouhé doby může představovat důvod ke zrušení rozhodnutí ve věci přestupků, na jehož základě byly uvaleny sankce, a to v případě, kdy porušení této zásady ohrozilo práva obhajoby dotčených podniků (výše uvedený rozsudek Technische Unie BV v. Komise, § 47).

18

Technische Unie BV v. Komise

(19)  Viz případy č. 9 a 20, které trvaly dva, respektive tři roky, v souvislosti s relativně zkrácenou dobou vykonané práce a mutatis mutandis, Franchet a Byk v. Komise (čo2) výše, § 280.

19

mutatis mutandis

Franchet a Byk v. Komise

o

(20)  Zejména v devítiměsíční zprávě (viz Stanovisko DV č. 2/2009, Úř. věst. C 314, 22.12.2009, s. 22).

20

(21)  V této věci viz Stanovisko DV č. 4/2010 o plánování vyšetřování.

21

(22)  Viz případ č. 9; viz také případ č. 17, kdy délka hodnocení trvala deset měsíců, během nichž se konala jen jedna schůzka s útvarem Komise, a proběhly inspekce ze strany jednotky operačního zpravodajství. Po zahájení trvalo vyšetřování ještě sedm měsíců, v průběhu té doby však nedošlo k žádné operativní činnosti.

22

(23)  Viz případy č. 5, 6, 7, 24 a 28, kde tříměsíční zprávy nepokrývají celou délku vyšetřování, případy č. 7, 24 a 28 byly uzavřeny v průměru šest měsíců po odhadovaném datu, aniž by došlo k nějaké provozní činnosti a aniž by bylo toto zpoždění nějak vysvětleno; v případě č. 28 byly vyhotoveny čtyři tříměsíční zprávy, podle nichž patřilo mezi činnosti vykonané v průběhu období pokrytého těmito zprávami prostudování dokumentace k projektu, který je předmětem vyšetřování a také sepsání konečné vyšetřovací zprávy.

23

(24)  DV několikrát zjistil, že nebyla dodržena zákonná povinnost vypracování těchto zpráv.

24

(25)  Viz Stanovisko DV č. 2/2009, (Úř. věst. C 314, 22.12.2009, s. 39).

25

(26)  Viz případ č. 13.

26

(27)  Viz návrh Rady (článek 7a).

27

(28)  Soud prvního stupně, Franchet a Byk v. Komise (č. 2) výše, § 218.

28

Franchet a Byk v. Komise

(29)  Viz výše uvedený rozsudek Giraudy v. Komise, § 161, kde soud Společenství interpretoval toto pravidlo velmi široce podle bodu odůvodnění 10 nařízení (ES) č. 1073/1999; viz také výše uvedený rozsudek Franchet a Byk v. Komise (č. 2), kde soud Společenství potvrdil, že důsledkem zásady presumpce neviny „je povinnost OLAF zachovat důvěrnost, kterou mu ukládá čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1073/1999“ (§ 213).

29

Giraudy v. Komise

Franchet a Byk v. Komise

(30)  Soud prvního stupně, Nikolaou v. Komise výše, §§ 189–216.

30

Nikolaou v. Komise

(31)  Čl. 8 odst. 2 druhý pododstavec nařízení (ES) č. 1073/1999 a čl. 8 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (ES) č. 2185/96.

31

(32)  DV konstatoval, že i) v rámci několika vyšetřovacích zpráv týkajících se stejné osoby předal úřad OLAF omylem útvarům a/nebo vnitrostátním orgánům jinou zprávu, než která měla být předána a ii) že byl zaslán dopis s informacemi o vyšetřování třetí osobě, aniž by byl uveden účel zaslání (viz vyšetřování č. 9 a 13).

32

(33)  Komise v. The Bavarian Lager Co. Ltd, věc C-28/08 P, rozsudek ze dne 29. června 2010.

33

Komise v. The Bavarian Lager Co. Ltd

(34)  Komise v. Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, věc C-139/07 P, rozsudek ze dne 29. června 2010.

34

Komise v. Technische Glaswerke Ilmenau GmbH

(35)  Viz článek 4 vzorového rozhodnutí v interinstitucionální dohodě a rozhodnutích každé instituce a agentur, jakož i článek 1 přílohy IX služebního řádu úředníků.

35

(36)  Bod 5.1.1.1 příručky.

36

(37)  Podle příručky jsou specifické vyšetřovací pravomoci vykonávány v rámci následujících činností: výslech dotčené osoby a svědků, přístup do osobní složky zaměstnance instituce Společenství, kontrola prostor institucí, kontrola počítačů, kontrola na místě (viz bod 3.2.2). DV zjistil v jednom z případů vyšetřování, že vyšetřovatel a zaměstnanec pověřený kontrolou počítače byli jmenováni až po výkonu vyšetřovacích úkonů, ke kterým byli zplnomocněni (viz případ č. 23).

37

(38)  Viz níže, bod 5.2.

38

(39)  Článek 4 vzorového rozhodnutí.

39

(40)  Viz výše uvedený soud prvního stupně, Nikolaou v. Komise, § 238.

40

Nikolaou v. Komise

(41)  To byl i případ vyšetřování č. 3 a 20.

41

(42)  Například ve vyšetřování, kde byla dotčená osoba srozuměna s novým tvrzením poprvé během výslechu, se tak stalo prostřednictvím jedné nejasné otázky, jejíž formulace ponechává prostor interpretaci (viz případ č. 9).

42

(43)  Viz výše uvedený soud prvního stupně, Nikolaou v. Komise, §§ 255–265.

43

Nikolaou v. Komise

(44)  Například zaslání zvacího dopisu k výslechu po uplynutí lhůty povolené dotčené osobě k tomu, aby si zvolila jazyk (případ č. 9); tvrzení zkoumaná úřadem OLAF nejsou úplně uvedena v dopise a ani v pozdějších sděleních a nejasná formulace otázek v průběhu výslechu, což ovlivní správnost odpovědi (případ č. 9); nezaslání protokolu o výslechu i přes výslovné připomenutí skutečnosti, že k takovému zaslání dojde po uzavření vyšetřování (případ č. 3).

44

(45)  Tato výjimka byla uplatněna ve dvou z prozkoumaných vnitřních případů vyšetřování (viz případy č. 16 a 27).

45

(46)  Soud prvního stupně, Franchet a Byk v. Komise (č. 2) výše, § 151.

46

Franchet a Byk v. Komise (č. 2) výše, § 151.

(47)  Viz případy č. 16 a 27.

47

(48)  Viz bod 3.3.3 příručky a pravidla ohledně zvacího dopisu k výslechu, průběhu výslechu a nahrávání výpovědí.

48

(49)  Viz návrh EP, článek 7a.

49

(50)  Viz čl. 7a odst. 2 všech tří návrhů.

50

(51)  Příručka OLAF, body 3.3.2.2.2., 3.3.3.3, 3.3.3.4 a 5.1.3.

51

(52)  ESLP, Pfeifer a Plankl v. Rakousko, rozsudek ze dne 25. února 1992, série A č. 227, §§ 37–38.

52

Pfeifer a Plankl v. Rakousko

(53)  ESLP, Deweer v. Belgie, rozsudek ze dne 27. února 1980, série A č. 35, § 51.

53

Deweer v. Belgie

(54)  Viz článek 1 vzorového rozhodnutí a čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1073/1999.

54

(55)  Příručka OLAF, body 3.3.3.4, 5.1.1.1 a 5.13.

55

(56)  Franchet a Byk v. Komise (č. 2) výše, §§ 255–262; Nikolaou v. Komiei výše, §§ 240–246; nařízení Gómez-Reino v. Komise výše, věc T-215/02, § 65.

56

Franchet a Byk v. Komise

Nikolaou v. Komiei

Gómez-Reino v. Komise

(57)  Viz ve věci hypotetické žádosti o zpřístupnění dokumentů po skončení vyšetřování úřadu OLAF a podmínek, kterými se řídí zpracování takových žádostí, věc Franchet a Byk v. Komise (č. 1), spojené věci T-391/03 a T-70/04, rozsudek ze dne 6. července 2006.

57

Franchet a Byk v. Komise

(58)  Viz judikatura uvedená v poznámce 56.

58

(59)  Nedostatečně odůvodněná rozhodnutí mohou být evropským veřejným ochráncem práv považována za případy špatné správy: viz v případě vnějšího vyšetřování rozhodnutí evropského veřejného ochránce práv vynesené ve spojených věcech 723/2005/OV a 790/2005/OV.

59

(60)  Čl. 1 odst. 1 přílohy IX služebního řádu úředníků.

60

(61)  Viz případ č. 26.

61

(62)  Viz článek 5 vzorového rozhodnutí a čl. 1 odst. 3 Přílohy IX služebního řádu úředníků.

62

(63)  Viz návrh Rady, článek 8a; viz také bod 3.1.2.2 tohoto stanoviska.

63

(64)  Na rozdílnost těchto právních předpisů nedávno poukázala Výroční zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu za rok 2009 o ochraně finančních zájmů Evropské unie a boji proti podvodům (KOM(2010) 382 v konečném znění 2).

64

(65)  Viz zejména návrhy obsažené ve stanovisku č. 3/2010 DV.

65

(66)  Viz článek 4 Lisabonské smlouvy.

66

(67)  Bod 5.1.1.2.

67

(68)  Čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (ES) č. 2185/1996.

68

(69)  Důkaz této dvojí existence vysvětluje soud Společenství: „povinnost Komise uvést předmět a účel šetření (...) představuje základní požadavek nejen za účelem prokázat, že zamýšlená kontrola v dotyčných podnicích je odůvodněná, ale i umožnit jim uvědomit si rozsah jejich povinnosti spolupráce při zachování jejich práv obhajoby“ (rozsudek Hoechst AG v. Komise ze dne 21. září 1989, spojené věci 46/87 a 227/88, § 29).

69

Hoechst AG v. Komise

(70)  Příručka, bod 5.1.2.2.

70

(71)  Podle příručky vyplývá právo OLAF na uskutečnění výslechu z článku 7 nařízení (ES) č. 2185/96 v kombinaci s článkem 2 nařízení (ES) č. 1073/1999 (viz body 3.3.2.2.2 a 3.3.3.2).

71

(72)  Viz, mutatis mutandis, Nikolaou v. Komise, § 246; viz rovněž věc T-29/03, Comunidad Autónoma de Andalucía v. Komise, nařízení ze dne 13. července 2004.

72

mutatis mutandis

Nikolaou v. Komise

Comunidad Autónoma de Andalucía v. Komise,

(73)  Viz čl. 7a odst. 2 všech tří návrhů.

73

(74)  ESD, 17. října 1989, Dow Benelux NV v. Komise, věc 85/87, §§ 26–27.

74

Dow Benelux NV v. Komise

(75)  Viz rozsudek ze dne 18. října 1989 ve věci 374/87, Orkem v. Komise, §§ 33–35; pro aktuálnější uplatnění viz rozsudek ze dne 7. ledna 2004 ve spojených věcech C-204/00 P, C205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P a C-219/00 P, Aalborg Portland A/S a ostatní v. Komise, §§ 61–65, nebo rozsudek vydaný dne 28. dubna 2010 ve věci T-446/05,
  Amann & Söhne a Cousin Filterie v. Komise, §§ 325–329.

75

Orkem v. Komise

Aalborg Portland A/S a ostatní v. Komise

A

(76)  Orkem v. Komise výše, §§ 34–35.

76

Orkem v. Komise

(77)  V tomto smyslu viz návrh Rady k článku 8 a) návrhu reformy nařízení (ES) č. 1073/1999.

77

---