# Eiropas Savienības C 161E/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2011.161.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 161E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 31. maijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2011.161.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 161E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 31. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2010.—2011. GADA SESIJA2010. gada 18.—20. maijs sēdeŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 256 E, 23.9.2010.
  2010. gada 19. maijā pieņemtie teksti par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 252, 25.9.2010, 22. lpp.
  PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Otrdiena, 2010. gada 18. maijs |
| 2011/C 161E/01 | Kopējas ES pārvietošanas programmas izveideEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par kopējas ES pārvietošanas programmas izveidi (2009/2240(INI)) | 1 |
| 2011/C 161E/02 | Pamatprasmes mainīgai pasaulei — darba programmas Izglītība un apmācība 2010 īstenošanaEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par pamatprasmēm mainīgai pasaulei: darba programmas Izglītība un apmācība 2010 īstenošana (2010/2013(INI)) | 8 |
| 2011/C 161E/03 | Uzņēmumu vadības ētiskie aspektiEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par uzņēmumu vadības deontoloģiskajiem aspektiem (2009/2177(INI)) | 16 |
| 2011/C 161E/04 | ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešusEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par ES jaunatnes stratēģiju — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus (2009/2159(INI)) | 21 |
| 2011/C 161E/05 | KLP vienkāršošanaEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija KLP vienkāršošana (2009/2155(INI)) | 32 |
| 2011/C 161E/06 | Jaunākās norises saistībā ar publisko iepirkumuEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par jaunākajām norisēm saistībā ar publisko iepirkumu (2009/2175(INI)) | 38 |
| 2011/C 161E/07 | ES attīstības politikas saskaņotība un jēdziens Oficiālā attīstības palīdzība plusEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par ES attīstības politikas saskaņotību un jēdzienu oficiālā attīstības palīdzība plus (2009/2218(INI)) | 47 |
| 2011/C 161E/08 | Sodi par nopietniem sociālās jomas noteikumu pārkāpumiem autotransporta nozarēEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par sodiem, kas paredzēti par sociālās jomas noteikumu nopietniem pārkāpumiem autotransporta nozarē (2009/2154(INI)) | 58 |
| 2011/C 161E/09 | Eiropas Savienības centieni korupcijas apkarošanāEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija deklarācija par Eiropas Savienības centieniem korupcijas apkarošanā | 62 |
| | Trešdiena, 2010. gada 19. maijs |
| 2011/C 161E/10 | Pārtikas piedevas, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (liellopu un/vai cūku trombīns)Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par projektu Komisijas direktīvai, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un atceļ Lēmumu 2004/374/EK | 63 |
| 2011/C 161E/11 | Rīcības plāns orgānu ziedošanas un transplantācijas jomā (2009-2015)Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par Komisijas paziņojumu par rīcības plānu orgānu ziedošanas un transplantācijas jomā (2009-2015) (2009/2104(INI)) | 65 |
| 2011/C 161E/12 | Institucionālie aspekti saistībā ar Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijaiEiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par institucionālajiem aspektiem saistībā ar Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (2009/2241(INI)) | 72 |
| 2011/C 161E/13 | Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtu pārskatīšanas konference Kampalā (Uganda)Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu pārskatīšanas konferenci Kampalā, Ugandā | 78 |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijs |
| 2011/C 161E/14 | Vienotā tirgus nodrošināšana patērētājiem un pilsoņiemEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (2010/2011(INI)) | 84 |
| 2011/C 161E/15 | Universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogs — jauna partnerība universitāšu modernizācijaiEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogu — jauna partnerība Eiropas universitāšu modernizācijai (2009/2099(INI)) | 95 |
| 2011/C 161E/16 | Regulā (EK) Nr. 1080/2006 pētniecībai un inovācijām paredzēto līdzekļu sinerģijas īstenošana attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septīto pētniecības un attīstības pamatprogrammuEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par pētniecībai un inovācijai paredzēto fondu sinerģiju īstenošanu Regulā (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai pilsētās un reģionos, kā arī dalībvalstīs un Eiropas Savienībā (2009/2243(INI)) | 104 |
| 2011/C 161E/17 | Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība ekonomikas atveseļošanas apstākļosEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos (2010/2038(INI)) | 112 |
| 2011/C 161E/18 | Kohēzijas politikas ieguldījums Lisabonas mērķu un stratēģijas ES 2020 mērķu sasniegšanāEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas ES 2020 mērķu sasniegšanā (2009/2235(INI)) | 120 |
| 2011/C 161E/19 | Savienība VidusjūraiEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par Vidusjūras reģiona valstu savienību (2009/2215(INI)) | 126 |
| 2011/C 161E/20 | Nepieciešamība pēc ES stratēģijas attiecībā uz DienvidkaukāzuEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par nepieciešamību pēc ES stratēģijas attiecībā uz Dienvidkaukāzu (2009/2216(INI)) | 136 |
| 2011/C 161E/21 | Reliģijas brīvība PakistānāEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par reliģijas brīvību Pakistānā | 147 |
| 2011/C 161E/22 | Stāvoklis TaizemēEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par Taizemi | 152 |
| 2011/C 161E/23 | BirmaEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par stāvokli Birmā/Mjanmā | 154 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2010.—2011. GADA SESIJA2010. gada 18.—20. maijs sēdeŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 256 E, 23.9.2010.
  2010. gada 19. maijā pieņemtie teksti par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 252, 25.9.2010, 22. lpp.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

2010. gada 19. maijā pieņemtie teksti par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 252, 25.9.2010, 22. lpp.

Otrdiena, 2010. gada 18. maijs

2011/C 161E/01

Kopējas ES pārvietošanas programmas izveideEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par kopējas ES pārvietošanas programmas izveidi (2009/2240(INI))

1

2011/C 161E/02

Pamatprasmes mainīgai pasaulei — darba programmas Izglītība un apmācība 2010 īstenošanaEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par pamatprasmēm mainīgai pasaulei: darba programmas Izglītība un apmācība 2010 īstenošana (2010/2013(INI))

8

2011/C 161E/03

Uzņēmumu vadības ētiskie aspektiEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par uzņēmumu vadības deontoloģiskajiem aspektiem (2009/2177(INI))

16

2011/C 161E/04

ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešusEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par ES jaunatnes stratēģiju — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus (2009/2159(INI))

21

2011/C 161E/05

KLP vienkāršošanaEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija KLP vienkāršošana (2009/2155(INI))

32

2011/C 161E/06

Jaunākās norises saistībā ar publisko iepirkumuEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par jaunākajām norisēm saistībā ar publisko iepirkumu (2009/2175(INI))

38

2011/C 161E/07

ES attīstības politikas saskaņotība un jēdziens Oficiālā attīstības palīdzība plusEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par ES attīstības politikas saskaņotību un jēdzienu oficiālā attīstības palīdzība plus (2009/2218(INI))

47

2011/C 161E/08

Sodi par nopietniem sociālās jomas noteikumu pārkāpumiem autotransporta nozarēEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par sodiem, kas paredzēti par sociālās jomas noteikumu nopietniem pārkāpumiem autotransporta nozarē (2009/2154(INI))

58

2011/C 161E/09

Eiropas Savienības centieni korupcijas apkarošanāEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija deklarācija par Eiropas Savienības centieniem korupcijas apkarošanā

62

Trešdiena, 2010. gada 19. maijs

2011/C 161E/10

Pārtikas piedevas, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (liellopu un/vai cūku trombīns)Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par projektu Komisijas direktīvai, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un atceļ Lēmumu 2004/374/EK

63

2011/C 161E/11

Rīcības plāns orgānu ziedošanas un transplantācijas jomā (2009-2015)Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par Komisijas paziņojumu par rīcības plānu orgānu ziedošanas un transplantācijas jomā (2009-2015) (2009/2104(INI))

65

2011/C 161E/12

Institucionālie aspekti saistībā ar Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijaiEiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par institucionālajiem aspektiem saistībā ar Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (2009/2241(INI))

72

2011/C 161E/13

Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtu pārskatīšanas konference Kampalā (Uganda)Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu pārskatīšanas konferenci Kampalā, Ugandā

78

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijs

2011/C 161E/14

Vienotā tirgus nodrošināšana patērētājiem un pilsoņiemEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (2010/2011(INI))

84

2011/C 161E/15

Universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogs — jauna partnerība universitāšu modernizācijaiEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogu — jauna partnerība Eiropas universitāšu modernizācijai (2009/2099(INI))

95

2011/C 161E/16

Regulā (EK) Nr. 1080/2006 pētniecībai un inovācijām paredzēto līdzekļu sinerģijas īstenošana attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septīto pētniecības un attīstības pamatprogrammuEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par pētniecībai un inovācijai paredzēto fondu sinerģiju īstenošanu Regulā (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai pilsētās un reģionos, kā arī dalībvalstīs un Eiropas Savienībā (2009/2243(INI))

104

2011/C 161E/17

Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība ekonomikas atveseļošanas apstākļosEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos (2010/2038(INI))

112

2011/C 161E/18

Kohēzijas politikas ieguldījums Lisabonas mērķu un stratēģijas ES 2020 mērķu sasniegšanāEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas ES 2020 mērķu sasniegšanā (2009/2235(INI))

120

2011/C 161E/19

Savienība VidusjūraiEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par Vidusjūras reģiona valstu savienību (2009/2215(INI))

126

2011/C 161E/20

Nepieciešamība pēc ES stratēģijas attiecībā uz DienvidkaukāzuEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par nepieciešamību pēc ES stratēģijas attiecībā uz Dienvidkaukāzu (2009/2216(INI))

136

2011/C 161E/21

Reliģijas brīvība PakistānāEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par reliģijas brīvību Pakistānā

147

2011/C 161E/22

Stāvoklis TaizemēEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par Taizemi

152

2011/C 161E/23

BirmaEiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par stāvokli Birmā/Mjanmā

154

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2010. gada 18. maijs |
| 2011/C 161E/24 | Eiropas Patvēruma atbalsta biroja izveidošana ***IIEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD)) | 158 |
| 2011/C 161E/25 | Ēku energoefektivitāte (pārstrādāta redakcija) ***IIEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija) (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD)) | 159 |
| PIELIKUMS | 160 |
| 2011/C 161E/26 | Eiropas Bēgļu fonda izveide laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam (grozījumi Padomes Lēmumā Nr. 573/2007/EK) ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 2004/904/EK (COM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD)) | 161 |
| P7_TC1-COD(2009)0127Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība | 162 |
| 2011/C 161E/27 | Migrēšana no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (Regulas (EK) Nr. 1104/2008 grozīšana) *Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (COM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE)) | 166 |
| 2011/C 161E/28 | Migrēšana no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (grozījumu izdarīšana Lēmumā 2008/839/TI) *Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (COM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE)) | 172 |
| 2011/C 161E/29 | Vienlīdzība attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā ***IIEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Direktīvu 86/613/EEK (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD)) | 177 |
| P7_TC2-COD(2008)0192Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/.../ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Direktīvu 86/613/EEK | 178 |
| 2011/C 161E/30 | Tekstilmateriālu nosaukumi un ar tiem saistītā tekstilizstrādājumu marķēšana ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu (COM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD)) | 179 |
| P7_TC1-COD(2009)0006Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010 par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 73/44/EEK, Direktīvu 96/73/EK un Direktīvu 2008/121/EK | 180 |
| I PIELIKUMS | 196 |
| II PIELIKUMS | 199 |
| III PIELIKUMS | 200 |
| IV PIELIKUMS | 201 |
| V PIELIKUMS | 202 |
| VI PIELIKUMS | 204 |
| VII PIELIKUMS | 205 |
| VIII PIELIKUMS | 206 |
| IX PIELIKUMS | 252 |
| X PIELIKUMS | 254 |
| 2011/C 161E/31 | Makrofinansiālā palīdzība Ukrainai ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (COM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD)) | 256 |
| P7_TC1-COD(2009)0162Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai | 257 |
| 2011/C 161E/32 | Attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem paredzētie īpašie pasākumi lauksaimniecības jomā (Regulas (EK) Nr. 247/2006 grozīšana) ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (COM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD)) | 257 |
| P7_TC1-COD(2009)0138Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem | 258 |
| 2011/C 161E/33 | 2011. finanšu gada budžeta ieņēmumu un izdevumu tāmes, I iedaļa — Eiropas ParlamentsEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2011. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2010/2005(BUD)) | 258 |
| PIELIKUMS | 265 |
| | Trešdiena, 2010. gada 19. maijs |
| 2011/C 161E/34 | Eiropas Bēgļu fonds laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam (Lēmuma Nr. 573/2007/EK grozīšana) ***IIEiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu, attiecībā uz finansējuma apturēšanu noteiktām Kopienas darbībām un to finansējuma ierobežojumu izmaiņām (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD)) | 266 |
| 2011/C 161E/35 | Enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšana ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādātā versija) ***IIEiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādātā versija) (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD)) | 267 |
| PIELIKUMS | 268 |
| 2011/C 161E/36 | Budžeta grozījums Nr. 1/2010, I iedaļa — Eiropas ParlamentsEiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu, I iedaļa — Eiropas Parlaments (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD)) | 269 |
| 2011/C 161E/37 | Transplantācijai paredzētu cilvēka orgānu kvalitātes un drošības standarti ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem (COM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD)) | 271 |
| P7_TC1-COD(2008)0238Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 19. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. .../2010/ES par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem | 272 |
| PIELIKUMS | 272 |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijs |
| 2011/C 161E/38 | Kopienas finansiālais atbalsts Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai — Kozlodujas programma *Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai (Kozlodujas programma) (COM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE)) | 273 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2010. gada 18. maijs

2011/C 161E/24

Eiropas Patvēruma atbalsta biroja izveidošana ***IIEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD))

158

2011/C 161E/25

Ēku energoefektivitāte (pārstrādāta redakcija) ***IIEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija) (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD))

159

PIELIKUMS

160

2011/C 161E/26

Eiropas Bēgļu fonda izveide laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam (grozījumi Padomes Lēmumā Nr. 573/2007/EK) ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 2004/904/EK (COM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD))

161

P7_TC1-COD(2009)0127Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība

162

2011/C 161E/27

Migrēšana no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (Regulas (EK) Nr. 1104/2008 grozīšana) *Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (COM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE))

166

2011/C 161E/28

Migrēšana no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (grozījumu izdarīšana Lēmumā 2008/839/TI) *Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (COM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE))

172

2011/C 161E/29

Vienlīdzība attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā ***IIEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Direktīvu 86/613/EEK (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD))

177

P7_TC2-COD(2008)0192Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/.../ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Direktīvu 86/613/EEK

178

2011/C 161E/30

Tekstilmateriālu nosaukumi un ar tiem saistītā tekstilizstrādājumu marķēšana ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu (COM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD))

179

P7_TC1-COD(2009)0006Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010 par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 73/44/EEK, Direktīvu 96/73/EK un Direktīvu 2008/121/EK

180

I PIELIKUMS

196

II PIELIKUMS

199

III PIELIKUMS

200

IV PIELIKUMS

201

V PIELIKUMS

202

VI PIELIKUMS

204

VII PIELIKUMS

205

VIII PIELIKUMS

206

IX PIELIKUMS

252

X PIELIKUMS

254

2011/C 161E/31

Makrofinansiālā palīdzība Ukrainai ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (COM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD))

256

P7_TC1-COD(2009)0162Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai

257

2011/C 161E/32

Attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem paredzētie īpašie pasākumi lauksaimniecības jomā (Regulas (EK) Nr. 247/2006 grozīšana) ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (COM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD))

257

P7_TC1-COD(2009)0138Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem

258

2011/C 161E/33

2011. finanšu gada budžeta ieņēmumu un izdevumu tāmes, I iedaļa — Eiropas ParlamentsEiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2011. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2010/2005(BUD))

258

PIELIKUMS

265

Trešdiena, 2010. gada 19. maijs

2011/C 161E/34

Eiropas Bēgļu fonds laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam (Lēmuma Nr. 573/2007/EK grozīšana) ***IIEiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu, attiecībā uz finansējuma apturēšanu noteiktām Kopienas darbībām un to finansējuma ierobežojumu izmaiņām (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD))

266

2011/C 161E/35

Enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšana ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādātā versija) ***IIEiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādātā versija) (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD))

267

PIELIKUMS

268

2011/C 161E/36

Budžeta grozījums Nr. 1/2010, I iedaļa — Eiropas ParlamentsEiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu, I iedaļa — Eiropas Parlaments (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD))

269

2011/C 161E/37

Transplantācijai paredzētu cilvēka orgānu kvalitātes un drošības standarti ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem (COM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD))

271

P7_TC1-COD(2008)0238Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 19. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. .../2010/ES par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem

272

PIELIKUMS

272

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijs

2011/C 161E/38

Kopienas finansiālais atbalsts Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai — Kozlodujas programma *Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai (Kozlodujas programma) (COM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE))

273

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2010.—2011. GADA SESIJA 2010. gada 18.—20. maijs sēde Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 256 E, 23.9.2010. 2010. gada 19. maijā pieņemtie teksti par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 252, 25.9.2010, 22. lpp. PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2010. gada 18. maijs

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/1

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsKopējas ES pārvietošanas programmas izveide

P7_TA(2010)0163

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par kopējas ES pārvietošanas programmas izveidi (2009/2240(INI))

2011/C 161 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 78. un 80. pantu,

ņemot vērā starptautiskos un Eiropas cilvēktiesību instrumentus, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bēgļu statusu, Starptautisko Paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECHR), Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta), kā arī tiesības un garantijas, ko minētie instrumenti nodrošina bēgļiem un personām, kuras meklē starptautisku aizsardzību,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām un dalībvalstu primārās rūpes aizsargāt bērnu pamatintereses,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 6. jūnija Zaļo grāmatu par topošo kopējo Eiropas patvēruma sistēmu (COM(2007)0301),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 17. jūnija Patvēruma politikas plānu — integrēta pieeja aizsardzībai visā ES teritorijā (COM(2008)0360),

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2008. gada 28. novembra 2908. sanāksmes secinājumus ((16325/1/08 REV 1 (Presse 344)), īpaši attiecībā uz Irākas bēgļu uzņemšanu,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par kopējas ES pārvietošanas programmas izveidi (COM(2009)0447,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu (COM(2009)0456),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei — brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs — Stokholmas programma (1),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) komentārus par Komisijas paziņojumu par kopējas ES pārvietošanas programmas izveidi un priekšlikumu lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (2),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0131/2010),

| A. | tā kā taisnīgā un reālistiskā Eiropas Savienības migrācijas politikā, kas ietver kopējas Eiropas patvēruma sistēmas (KEPS) izveidi, ir jāiekļauj efektīva, stabila un ilgtspējīga pārvietošanas programma, ar ko nodrošina ilgstošu risinājumu bēgļiem, kuri nevar atgriezties savā izcelsmes valstī un kuru aizsardzību vai iztiku nevar nodrošināt sākotnējā patvēruma valstīs; |
| --- | --- |

A.

tā kā taisnīgā un reālistiskā Eiropas Savienības migrācijas politikā, kas ietver kopējas Eiropas patvēruma sistēmas (KEPS) izveidi, ir jāiekļauj efektīva, stabila un ilgtspējīga pārvietošanas programma, ar ko nodrošina ilgstošu risinājumu bēgļiem, kuri nevar atgriezties savā izcelsmes valstī un kuru aizsardzību vai iztiku nevar nodrošināt sākotnējā patvēruma valstīs;

| B. | tā kā pārvietošanu veic ne tikai humānos mērķos attiecībā uz pārvietotajām personām, bet tādējādi arī atbrīvo trešās valstis no sloga, ko rada liela bēgļu skaita uzņemšana, un pārvietošana ir ļoti lietderīgs instruments, lai atbildību sadalītu vienmērīgi; |
| --- | --- |

B.

tā kā pārvietošanu veic ne tikai humānos mērķos attiecībā uz pārvietotajām personām, bet tādējādi arī atbrīvo trešās valstis no sloga, ko rada liela bēgļu skaita uzņemšana, un pārvietošana ir ļoti lietderīgs instruments, lai atbildību sadalītu vienmērīgi;

| C. | tā kā pašlaik tikai 10 dalībvalstis ik gadu pārvieto bēgļus, savā starpā minimāli koordinējot pārvietošanas prioritātes, kā rezultātā pārvietošanas kā ES ārējās politikas instrumenta pielietojums nav pietiekami stratēģisks; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašlaik tikai 10 dalībvalstis ik gadu pārvieto bēgļus, savā starpā minimāli koordinējot pārvietošanas prioritātes, kā rezultātā pārvietošanas kā ES ārējās politikas instrumenta pielietojums nav pietiekami stratēģisks;

| D. | tā kā no pārvietošanas programmas stratēģiska pielietojuma tiešu un netiešu labumu varētu gūt ne vien pārvietotie bēgļi, bet arī pārējie bēgļi, kuri paliek sākotnējā patvēruma valstī, attiecīgā uzņēmējvalsts un citas valstis, kā arī šāds stratēģisks pielietojums labvēlīgi ietekmētu visus starptautiskos pasākumus šo bēgļu aizsardzībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā no pārvietošanas programmas stratēģiska pielietojuma tiešu un netiešu labumu varētu gūt ne vien pārvietotie bēgļi, bet arī pārējie bēgļi, kuri paliek sākotnējā patvēruma valstī, attiecīgā uzņēmējvalsts un citas valstis, kā arī šāds stratēģisks pielietojums labvēlīgi ietekmētu visus starptautiskos pasākumus šo bēgļu aizsardzībai;

| E. | tā kā pārvietošanas programma var palīdzēt nelegālo imigrāciju padarīt mazāk vilinošu bēgļiem, kuri cenšas iekļūt Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

E.

tā kā pārvietošanas programma var palīdzēt nelegālo imigrāciju padarīt mazāk vilinošu bēgļiem, kuri cenšas iekļūt Eiropas Savienībā;

| F. | tā kā vajadzība būt solidāriem ar trešām valstīm, kas patvērumu piešķir lielam skaitam bēgļu, kuriem vajadzīga starptautiskā aizsardzība, ir svarīgs faktors un ietver vajadzību būt solidāriem arī ES teritorijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vajadzība būt solidāriem ar trešām valstīm, kas patvērumu piešķir lielam skaitam bēgļu, kuriem vajadzīga starptautiskā aizsardzība, ir svarīgs faktors un ietver vajadzību būt solidāriem arī ES teritorijā;

| G. | tā kā ES joprojām visai maz ir iesaistījusies globālajā bēgļu pārvietošanā; tā kā šī atturība negatīvi ietekmē ES centienus iespaidot humāno jautājumu risināšanu globālā un starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES joprojām visai maz ir iesaistījusies globālajā bēgļu pārvietošanā; tā kā šī atturība negatīvi ietekmē ES centienus iespaidot humāno jautājumu risināšanu globālā un starptautiskā mērogā;

| H. | tā kā efektīvai solidaritātei jābūt galvenajam dalībvalstu kopējās imigrācijas un bēgļu politikas elementam, kam jānodrošina taisnīga starptautisko saistību ievērošana attiecībā uz bēgļu aizsardzību, kā arī attiecībā uz trešām valstīm, kuras ļoti apgrūtina liela bēgļu skaita uzņemšana; |
| --- | --- |

H.

tā kā efektīvai solidaritātei jābūt galvenajam dalībvalstu kopējās imigrācijas un bēgļu politikas elementam, kam jānodrošina taisnīga starptautisko saistību ievērošana attiecībā uz bēgļu aizsardzību, kā arī attiecībā uz trešām valstīm, kuras ļoti apgrūtina liela bēgļu skaita uzņemšana;

| I. | tā kā Eiropas Parlaments 2009. gada 7. maija rezolūcijā aicināja arī obligāti būt solidāriem, ja bēgļus pārvieto ES teritorijā — cita starpā arī gadījumos, kad vienas dalībvalsts uzņemšanas spējas ir nepietiekamas —, lai veicinātu starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārvietošanu uz citām dalībvalstīm, ar noteikumu, ka attiecīgās personas šādai pārvietošanai piekrīt un ka tiek ievērotas viņu pamattiesības; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Parlaments 2009. gada 7. maija rezolūcijā aicināja arī obligāti būt solidāriem, ja bēgļus pārvieto ES teritorijā — cita starpā arī gadījumos, kad vienas dalībvalsts uzņemšanas spējas ir nepietiekamas —, lai veicinātu starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārvietošanu uz citām dalībvalstīm, ar noteikumu, ka attiecīgās personas šādai pārvietošanai piekrīt un ka tiek ievērotas viņu pamattiesības;

| J. | tā kā ir jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, kuras jau ir īstenojušas vairākas pārvietošanas programmas, lai, apmainoties ar labāko praksi, iegūtu pieredzi bēgļu uzņemšanā un integrācijas pasākumu īstenošanā un uzlabotu pārvietošanas iniciatīvu vispārējo kvalitāti; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, kuras jau ir īstenojušas vairākas pārvietošanas programmas, lai, apmainoties ar labāko praksi, iegūtu pieredzi bēgļu uzņemšanā un integrācijas pasākumu īstenošanā un uzlabotu pārvietošanas iniciatīvu vispārējo kvalitāti;

| K. | tā kā visos ES pārvietošanas programmas posmos ir jāiesaista gan vietējās un starptautiskās, gan arī valsts un nevalstiskās organizācijas, jo īpaši UNHCR, gūstot no šīm struktūrām speciālu informāciju, tehniskās zināšanas, loģistikas plānošanas iemaņas un pieredzi; |
| --- | --- |

K.

tā kā visos ES pārvietošanas programmas posmos ir jāiesaista gan vietējās un starptautiskās, gan arī valsts un nevalstiskās organizācijas, jo īpaši UNHCR, gūstot no šīm struktūrām speciālu informāciju, tehniskās zināšanas, loģistikas plānošanas iemaņas un pieredzi;

| L. | tā kā Eiropas pārvietošanas programma nedrīkst sarežģīt pārvietošanas procesu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas pārvietošanas programma nedrīkst sarežģīt pārvietošanas procesu;

| M. | tā kā ir sagaidāms, ka Eiropas Patvēruma lietu atbalsta birojs (EPLAB) darbību sāks 2010. gadā; tā kā tas varēs atbalstīt dalībvalstis pārvietošanas iniciatīvu īstenošanā, vienlaikus nodrošinot politikas koordināciju ES teritorijā; tā kā Eiropas Patvēruma lietu atbalsta birojam aktīvi jāpiedalās sarunās starp dalībvalstīm, Komisiju un UNHCR; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir sagaidāms, ka Eiropas Patvēruma lietu atbalsta birojs (EPLAB) darbību sāks 2010. gadā; tā kā tas varēs atbalstīt dalībvalstis pārvietošanas iniciatīvu īstenošanā, vienlaikus nodrošinot politikas koordināciju ES teritorijā; tā kā Eiropas Patvēruma lietu atbalsta birojam aktīvi jāpiedalās sarunās starp dalībvalstīm, Komisiju un UNHCR;

| N. | tā kā uzmanība ir jāpievērš ne tikai tam, ka bēgļu pārvietošanā jāiesaista vairāk dalībvalstu, bet arī pārvietošanas kvalitātei, ilgtspējībai un efektivitātei, īpašu vērību veltot integrācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā uzmanība ir jāpievērš ne tikai tam, ka bēgļu pārvietošanā jāiesaista vairāk dalībvalstu, bet arī pārvietošanas kvalitātei, ilgtspējībai un efektivitātei, īpašu vērību veltot integrācijas pasākumiem;

| O. | tā kā nekavējoties ir jānodrošina bēgļu piekļuve valodas un kultūras apguves kursiem un vajadzības gadījumā arī medicīniskai un psiholoģiskai aprūpei; |
| --- | --- |

O.

tā kā nekavējoties ir jānodrošina bēgļu piekļuve valodas un kultūras apguves kursiem un vajadzības gadījumā arī medicīniskai un psiholoģiskai aprūpei;

| P. | tā kā pieaugušo darba iespējas un tūlītēja nepilngadīgo integrācija skolās ir būtisks pasākums, lai efektīva pārvietošanas iniciatīva būtu sekmīga, un līdz ar to pārvietotajām personām jābūt pieejamiem izglītības un profesionālās virzības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā pieaugušo darba iespējas un tūlītēja nepilngadīgo integrācija skolās ir būtisks pasākums, lai efektīva pārvietošanas iniciatīva būtu sekmīga, un līdz ar to pārvietotajām personām jābūt pieejamiem izglītības un profesionālās virzības pakalpojumiem;

| Q. | tā kā pastāv dažādas struktūras gan valsts pārvaldē (piemēram, pašvaldības), gan arī pilsoniskajā sabiedrībā, piemēram, NVO, labdarības iestādes, skolas un sociālie dienesti, kurām ir vajadzīgā pieredze un zināšanas, lai veiktu pēcpasākumus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pastāv dažādas struktūras gan valsts pārvaldē (piemēram, pašvaldības), gan arī pilsoniskajā sabiedrībā, piemēram, NVO, labdarības iestādes, skolas un sociālie dienesti, kurām ir vajadzīgā pieredze un zināšanas, lai veiktu pēcpasākumus;

| R. | tā kā sadarbībai ar iepriekš minētajām iestādēm — jo īpaši ar pašvaldībām — ir bijusi liela nozīmē bēgļu uzņemšanā un integrācijā valstīs, kurās ir konsolidēta pārvietošanas prakse; |
| --- | --- |

R.

tā kā sadarbībai ar iepriekš minētajām iestādēm — jo īpaši ar pašvaldībām — ir bijusi liela nozīmē bēgļu uzņemšanā un integrācijā valstīs, kurās ir konsolidēta pārvietošanas prakse;

| S. | tā kā prioritātes ir jānosaka pēc iespējas elastīgi, vienmēr paturot prātā, ka atbilstīgi UNHCR norādījumiem par īsteni prioritārām ir jānosaka mazāk aizsargātu personu kategorijas; |
| --- | --- |

S.

tā kā prioritātes ir jānosaka pēc iespējas elastīgi, vienmēr paturot prātā, ka atbilstīgi UNHCR norādījumiem par īsteni prioritārām ir jānosaka mazāk aizsargātu personu kategorijas;

| T. | tā kā pārvietošana ir jāīsteno kā papildinājums citiem ilgtspējīgiem risinājumiem, ko piedāvā starptautiskās aizsardzības meklētājiem Eiropas Savienībā un kas ir jāņem vērā, un tā kā bēgļu pārvietošanas centieni nedrīkst mazināt pūliņus nodrošināt godīgu un efektīvu piekļuvi patvērumam ES teritorijā; |
| --- | --- |

T.

tā kā pārvietošana ir jāīsteno kā papildinājums citiem ilgtspējīgiem risinājumiem, ko piedāvā starptautiskās aizsardzības meklētājiem Eiropas Savienībā un kas ir jāņem vērā, un tā kā bēgļu pārvietošanas centieni nedrīkst mazināt pūliņus nodrošināt godīgu un efektīvu piekļuvi patvērumam ES teritorijā;

| U. | tā kā liela nozīme ir arī iekšējām pārvietošanas programmām un tās ir jāatbalsta papildus šajā ziņojumā minētajām pārvietošanas darbībām; |
| --- | --- |

U.

tā kā liela nozīme ir arī iekšējām pārvietošanas programmām un tās ir jāatbalsta papildus šajā ziņojumā minētajām pārvietošanas darbībām;

| V. | tā kā Eiropas Parlaments 2009. gada 7. maija rezolūcijā aicināja arī izveidot shēmu, lai, apspriežoties ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos, starptautiskās aizsardzības saņēmējus no dalībvalstīm, kurās ir īpašs un nesamērīgs imigrācijas slogs, pārvietotu uz citām dalībvalstīm, vienlaikus nodrošinot, ka pārvietošana notiek atbilstīgi nediskrecionāriem, pārredzamiem un skaidriem noteikumiem, kas cita starpā jāīsteno pēc Parlamenta lūguma; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas Parlaments 2009. gada 7. maija rezolūcijā aicināja arī izveidot shēmu, lai, apspriežoties ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos, starptautiskās aizsardzības saņēmējus no dalībvalstīm, kurās ir īpašs un nesamērīgs imigrācijas slogs, pārvietotu uz citām dalībvalstīm, vienlaikus nodrošinot, ka pārvietošana notiek atbilstīgi nediskrecionāriem, pārredzamiem un skaidriem noteikumiem, kas cita starpā jāīsteno pēc Parlamenta lūguma;

| W. | tā kā dalībvalstis, kurām nav pieeja informācijai, cilvēkresursiem, ekspertu palīdzībai un pastāvīgai pārvietošanas centienu uzraudzībai un kuras nekad nav piedalījušās pārvietošanas programmās, sastapsies ar lielām grūtībām, tajās iesaistoties, un būs grūti sasniegt izvirzīto mērķi, proti, iesaistīt vairāk dalībvalstu, |
| --- | --- |

W.

tā kā dalībvalstis, kurām nav pieeja informācijai, cilvēkresursiem, ekspertu palīdzībai un pastāvīgai pārvietošanas centienu uzraudzībai un kuras nekad nav piedalījušās pārvietošanas programmās, sastapsies ar lielām grūtībām, tajās iesaistoties, un būs grūti sasniegt izvirzīto mērķi, proti, iesaistīt vairāk dalībvalstu,

Īstena un efektīva ES pārvietošanas programma

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ierosināt izmaiņas Eiropas Bēgļu fonda darbībā, lai ņemtu vērā ES pārvietošanas programmas ietekmi; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu ierosināt izmaiņas Eiropas Bēgļu fonda darbībā, lai ņemtu vērā ES pārvietošanas programmas ietekmi;

| 2. | atzinīgi vērtē iepriekš minētajā paziņojumā par ES pārvietošanas programmu izvirzītos pamatmērķus un arvien pieaugošo uzmanību, kas pārvietošanai tiek pievērsta kopējā ES patvēruma politikā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē iepriekš minētajā paziņojumā par ES pārvietošanas programmu izvirzītos pamatmērķus un arvien pieaugošo uzmanību, kas pārvietošanai tiek pievērsta kopējā ES patvēruma politikā;

| 3. | aicina veikt pasākumus, lai informētu dalībvalstis un vietējās varas iestādes par bēgļu pārvietošanas priekšrocībām; |
| --- | --- |

3.

aicina veikt pasākumus, lai informētu dalībvalstis un vietējās varas iestādes par bēgļu pārvietošanas priekšrocībām;

| 4. | tomēr atgādina, ka budžeta pozīcijā paredzētie līdzekļi un finansiālais atbalsts ir nepietiekams, lai izveidotu īstenu, ES mēroga pārvietošanas programmu; |
| --- | --- |

4.

tomēr atgādina, ka budžeta pozīcijā paredzētie līdzekļi un finansiālais atbalsts ir nepietiekams, lai izveidotu īstenu, ES mēroga pārvietošanas programmu;

| 5. | mudina dalībvalstis veicināt privātā finansējuma mehānismu izveidi un aptverošākas publiskā–privātā sektora iniciatīvas, lai atbalstītu Eiropas pārvietošanas programmu; |
| --- | --- |

5.

mudina dalībvalstis veicināt privātā finansējuma mehānismu izveidi un aptverošākas publiskā–privātā sektora iniciatīvas, lai atbalstītu Eiropas pārvietošanas programmu;

| 6. | aicina izstrādāt vērienīgāku programmu, ar ko nodrošina pārvietošanas kvalitāti un efektivitāti, ietverot īpašas pamatnostādnes par jaunu modeli prioritāšu noteikšanai, stimulus, kas bēgļu pārvietošanā iesaistītu vairāk dalībvalstu, pārvietošanas atbilstību citām ES patvēruma politikas jomām, uzņemšanas nosacījumu standartus un pēcpasākumus, kas jāveic saistībā ar katru pārvietošanas iniciatīvu; |
| --- | --- |

6.

aicina izstrādāt vērienīgāku programmu, ar ko nodrošina pārvietošanas kvalitāti un efektivitāti, ietverot īpašas pamatnostādnes par jaunu modeli prioritāšu noteikšanai, stimulus, kas bēgļu pārvietošanā iesaistītu vairāk dalībvalstu, pārvietošanas atbilstību citām ES patvēruma politikas jomām, uzņemšanas nosacījumu standartus un pēcpasākumus, kas jāveic saistībā ar katru pārvietošanas iniciatīvu;

| 7. | uzskata, ka jaunajā finanšu plānā (2013.–2017. gadam) jāparedz īpašs finansējums pārvietošanai. Šādu finansējumu varētu nodrošināt īpašs pārvietošanas fonds, no kura finansiāli jāatbalsta vērienīgākas pārvietošanas programmas īstenošana; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka jaunajā finanšu plānā (2013.–2017. gadam) jāparedz īpašs finansējums pārvietošanai. Šādu finansējumu varētu nodrošināt īpašs pārvietošanas fonds, no kura finansiāli jāatbalsta vērienīgākas pārvietošanas programmas īstenošana;

| 8. | atzinīgi vērtē jaunā Ārkārtas tranzīta centra (ĀTC) atvēršanu Rumānijā, kas piedāvā pagaidu mājvietu bēgļiem, kuri steidzami jāpārvieto, un/vai bēgļiem, kuri nevar palikt sākotnējā patvēruma valstīs; aicina Komisiju izmantot šo iespēju un veicināt pārvietošanu arī ar Ārkārtas tranzīta centra atbalstu; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē jaunā Ārkārtas tranzīta centra (ĀTC) atvēršanu Rumānijā, kas piedāvā pagaidu mājvietu bēgļiem, kuri steidzami jāpārvieto, un/vai bēgļiem, kuri nevar palikt sākotnējā patvēruma valstīs; aicina Komisiju izmantot šo iespēju un veicināt pārvietošanu arī ar Ārkārtas tranzīta centra atbalstu;

| 9. | atzinīgi vērtē vairāku dalībvalstu īstenotās ad hoc iniciatīvas, izmitinot bēgļus, kuri steidzami jāpārvieto, vienlaikus atzīstot, ka šādām iniciatīvām jābūt strukturētākām; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē vairāku dalībvalstu īstenotās ad hoc iniciatīvas, izmitinot bēgļus, kuri steidzami jāpārvieto, vienlaikus atzīstot, ka šādām iniciatīvām jābūt strukturētākām;

Pārvietošanas pasākumu efektivitātes un atbilstības prasības

| 10. | uzsver, ka efektīvai ES pārvietošanas programmai jānodrošina aizsardzība un ilgtspējīgi risinājumi gan ilgtermiņa un ieilgušās bēgļu situācijās, gan arī ārkārtas un neparedzētās situācijās, kad jārīkojas strauji un atbilstīgi, un ka ikgadējās prioritātes ir jānosaka tā, lai nekavējoties reaģētu pēkšņas humānās krīzes gadījumā, kas gada laikā var rasties jebkurā brīdī; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka efektīvai ES pārvietošanas programmai jānodrošina aizsardzība un ilgtspējīgi risinājumi gan ilgtermiņa un ieilgušās bēgļu situācijās, gan arī ārkārtas un neparedzētās situācijās, kad jārīkojas strauji un atbilstīgi, un ka ikgadējās prioritātes ir jānosaka tā, lai nekavējoties reaģētu pēkšņas humānās krīzes gadījumā, kas gada laikā var rasties jebkurā brīdī;

| 11. | uzsver, ka papildus informācijai, ko var saņemt no UNHCR, NVO un citām organizācijām, ir svarīgi veikt situācijas izpēti uz vietas, lai sagatavotos bēgļu pārvietošanai, novērtētu bēgļu vajadzības un varētu atbilstīgi plānot turpmākos pārvietošanas posmus; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka papildus informācijai, ko var saņemt no UNHCR, NVO un citām organizācijām, ir svarīgi veikt situācijas izpēti uz vietas, lai sagatavotos bēgļu pārvietošanai, novērtētu bēgļu vajadzības un varētu atbilstīgi plānot turpmākos pārvietošanas posmus;

| 12. | mudina veidot privātās–publiskās partnerības, iesaistot NVO un citus sociālos partnerus, tādus kā reliģiskās un etniskās organizācijas, un piedalīties pārvietošanā un veicināt brīvprātīgo darbu šajā jomā; |
| --- | --- |

12.

mudina veidot privātās–publiskās partnerības, iesaistot NVO un citus sociālos partnerus, tādus kā reliģiskās un etniskās organizācijas, un piedalīties pārvietošanā un veicināt brīvprātīgo darbu šajā jomā;

| 13. | uzskata, ka pašvaldībām, kas ir jau iesaistītas vai pašlaik iesaistās pārvietošanā, ir jāveido partnerības un mērķsadarbības projekti ar citām savas valsts un citu ES dalībvalstu pašvaldībām, lai apmainītos ar pieredzi šajā jomā un stiprinātu sadarbību visā ES; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka pašvaldībām, kas ir jau iesaistītas vai pašlaik iesaistās pārvietošanā, ir jāveido partnerības un mērķsadarbības projekti ar citām savas valsts un citu ES dalībvalstu pašvaldībām, lai apmainītos ar pieredzi šajā jomā un stiprinātu sadarbību visā ES;

| 14. | uzsver, ka ir jāizveido strukturēta sadarbības sistēma, īstenojot tādus pasākumus, kas palīdzētu apkopot zināšanas un nodrošināt informācijas vākšanu un apmaiņu; turklāt uzsver, ka efektīvai ES pārvietošanas programmai ir jānodrošina dalībvalstu (gan to, kuras jau piedalās programmā, gan to, kuras vēlas tajā piedalīties) piekļuve cilvēkresursiem, ekspertu atbalstam un publiskai informācijai, kas varētu būt noderīga ikvienā pārvietošanas iniciatīvas posmā; atzīst, ka visas pārvietošanā iesaistītās personas un jo īpaši pārvietotie bēgļi, ir vērtīgs informācijas avots, lai izvērtētu pārvietošanas iniciatīvas; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir jāizveido strukturēta sadarbības sistēma, īstenojot tādus pasākumus, kas palīdzētu apkopot zināšanas un nodrošināt informācijas vākšanu un apmaiņu; turklāt uzsver, ka efektīvai ES pārvietošanas programmai ir jānodrošina dalībvalstu (gan to, kuras jau piedalās programmā, gan to, kuras vēlas tajā piedalīties) piekļuve cilvēkresursiem, ekspertu atbalstam un publiskai informācijai, kas varētu būt noderīga ikvienā pārvietošanas iniciatīvas posmā; atzīst, ka visas pārvietošanā iesaistītās personas un jo īpaši pārvietotie bēgļi, ir vērtīgs informācijas avots, lai izvērtētu pārvietošanas iniciatīvas;

| 15. | aicina dalībvalstis izvērtēt un apmainīties ar labāko praksi nolūkā sekmēt efektivitāti, un šāda apmaiņa var ietvert kopīgu programmu popularizēšanu, salīdzinošo novērtēšanu, kopīgu misiju izveidi, vienotu infrastruktūru (tādu kā tranzīta centri) izmantošanu un komandējumus uz dalībvalstīm, lai novērtētu pašreiz īstenoto pārvietošanu; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis izvērtēt un apmainīties ar labāko praksi nolūkā sekmēt efektivitāti, un šāda apmaiņa var ietvert kopīgu programmu popularizēšanu, salīdzinošo novērtēšanu, kopīgu misiju izveidi, vienotu infrastruktūru (tādu kā tranzīta centri) izmantošanu un komandējumus uz dalībvalstīm, lai novērtētu pašreiz īstenoto pārvietošanu;

| 16. | aicina pienācīgi ņemt vērā pēcpasākumu nozīmi uzņemšanas un integrācijas kvalitātes nodrošināšanā uzņēmējdalībvalstīs; uzskata, ka sekmīga pārvietošana nozīmē ne tikai bēgļu fizisku pārvietošanu no trešās valsts uz dalībvalsti, bet arī tādu pasākumu īstenošanu, kas nodrošina bēgļu integrāciju uzņēmējvalstī; |
| --- | --- |

16.

aicina pienācīgi ņemt vērā pēcpasākumu nozīmi uzņemšanas un integrācijas kvalitātes nodrošināšanā uzņēmējdalībvalstīs; uzskata, ka sekmīga pārvietošana nozīmē ne tikai bēgļu fizisku pārvietošanu no trešās valsts uz dalībvalsti, bet arī tādu pasākumu īstenošanu, kas nodrošina bēgļu integrāciju uzņēmējvalstī;

| 17. | aicina īpašu uzmanību pievērst cilvēkresursiem, kas iesaistīti pašreizējā vai turpmākā ES pārvietošanas programmā, lai nodrošinātu, ka pielietotā procedūra ietver labu praksi attiecībā uz bēgļu adaptāciju un integrāciju uzņēmējvalsts sabiedrībā, jo pieredze liecina, ka pārvietošanas pasākumi ir jāveic, nodrošinot uzraudzību kvalificētu amatpersonu un ekspertu vadībā; |
| --- | --- |

17.

aicina īpašu uzmanību pievērst cilvēkresursiem, kas iesaistīti pašreizējā vai turpmākā ES pārvietošanas programmā, lai nodrošinātu, ka pielietotā procedūra ietver labu praksi attiecībā uz bēgļu adaptāciju un integrāciju uzņēmējvalsts sabiedrībā, jo pieredze liecina, ka pārvietošanas pasākumi ir jāveic, nodrošinot uzraudzību kvalificētu amatpersonu un ekspertu vadībā;

Pastāvīga pārvietošanas struktūra — pamats efektīvai kopējas ES pārvietošanas programmai

| 18. | atzīst, ka Eiropas Savienībā nav pietiekami strukturēta sadarbība pārvietošanas pasākumu jomā, kas prasa vērienīgu materiāli tehnisko sagatavošanu, piemēram, atlases un ievirzes misijas, medicīniskās un drošības pārbaudes, ceļošanas un vīzu jautājumu kārtošanu, uzņemšanas un integrācijas programmas, kā tas norādīts paziņojumā COM(2009)0447; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka Eiropas Savienībā nav pietiekami strukturēta sadarbība pārvietošanas pasākumu jomā, kas prasa vērienīgu materiāli tehnisko sagatavošanu, piemēram, atlases un ievirzes misijas, medicīniskās un drošības pārbaudes, ceļošanas un vīzu jautājumu kārtošanu, uzņemšanas un integrācijas programmas, kā tas norādīts paziņojumā COM(2009)0447;

| 19. | turklāt piekrīt viedoklim, ka sadarbības un koordinācijas mehānismu trūkums starp dalībvalstīm palielina pārvietošanas darbību izmaksas, padara tās mazāk pievilcīgas un samazina to stratēģisko ietekmi; |
| --- | --- |

19.

turklāt piekrīt viedoklim, ka sadarbības un koordinācijas mehānismu trūkums starp dalībvalstīm palielina pārvietošanas darbību izmaksas, padara tās mazāk pievilcīgas un samazina to stratēģisko ietekmi;

| 20. | tādēļ iesaka izveidot īpašu struktūru ar atbilstīgi kvalificētiem darbiniekiem, lai veiktu nepieciešamo koordināciju starp visām dalībvalstīs īstenotajām pārvietošanas darbībām; |
| --- | --- |

20.

tādēļ iesaka izveidot īpašu struktūru ar atbilstīgi kvalificētiem darbiniekiem, lai veiktu nepieciešamo koordināciju starp visām dalībvalstīs īstenotajām pārvietošanas darbībām;

| 21. | uzskata, ka vispiemērotākais šādas pārvietošanas struktūras institucionālais pamats būtu darbība EPLAB sistēmā, kur tā varētu sadarboties ES patvēruma un migrācijas politikas jomās; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka vispiemērotākais šādas pārvietošanas struktūras institucionālais pamats būtu darbība EPLAB sistēmā, kur tā varētu sadarboties ES patvēruma un migrācijas politikas jomās;

| 22. | uzskata, ka šāda struktūra varētu izveidot ciešas attiecības ar UNHCR un vietējām NVO, lai iegūtu būtisku informāciju, ko nosūtīt dalībvalstīm un ES iestādēm, piemēram, par neatliekamiem uzdevumiem, integrācijas metodēm utt.; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka šāda struktūra varētu izveidot ciešas attiecības ar UNHCR un vietējām NVO, lai iegūtu būtisku informāciju, ko nosūtīt dalībvalstīm un ES iestādēm, piemēram, par neatliekamiem uzdevumiem, integrācijas metodēm utt.;

| 23. | turklāt uzskata, ka pārvietošanas struktūra varētu būtiski ietekmēt pārvietošanas programmas efektivitātes un kvalitātes uzraudzību un novērtēšanu ES mērogā, izstrādājot gada ziņojumus par visām darbībām, kuru pamatā ir dalībvalstu pārvietošanas iniciatīvās iesaistīto organizāciju/varas iestāžu apkopotā informācija; |
| --- | --- |

23.

turklāt uzskata, ka pārvietošanas struktūra varētu būtiski ietekmēt pārvietošanas programmas efektivitātes un kvalitātes uzraudzību un novērtēšanu ES mērogā, izstrādājot gada ziņojumus par visām darbībām, kuru pamatā ir dalībvalstu pārvietošanas iniciatīvās iesaistīto organizāciju/varas iestāžu apkopotā informācija;

| 24. | vēlas uzsvērt, ka pārvietošanas struktūrai jāpārzina NVO, labdarības iestādes un citas organizācijas, kuras spēj sadarboties ar valsts varas iestādēm bēgļu pārvietošanā; turklāt norāda, ka iepriekš minētajai struktūrai ir regulāri jāpublicē dokumenti, norādot standartus un kritērijus, kas šīm iestādēm ir jāievēro, lai tās būtu tiesīgas piedalīties ES pārvietošanas shēmās; |
| --- | --- |

24.

vēlas uzsvērt, ka pārvietošanas struktūrai jāpārzina NVO, labdarības iestādes un citas organizācijas, kuras spēj sadarboties ar valsts varas iestādēm bēgļu pārvietošanā; turklāt norāda, ka iepriekš minētajai struktūrai ir regulāri jāpublicē dokumenti, norādot standartus un kritērijus, kas šīm iestādēm ir jāievēro, lai tās būtu tiesīgas piedalīties ES pārvietošanas shēmās;

| 25. | uzsver, ka EPLAB var sniegt vērtīgu ieguldījumu, lai nodrošinātu atbilstību un papildināmību starp ES pārvietošanas programmu un citām ES patvēruma politikas jomām; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka EPLAB var sniegt vērtīgu ieguldījumu, lai nodrošinātu atbilstību un papildināmību starp ES pārvietošanas programmu un citām ES patvēruma politikas jomām;

Elastīga prioritāšu noteikšana

| 26. | atzīst, ka, īstenojot atbilstīgu pārvietošanas programmu, regulāri ir jāatjaunina informācija par bēgļu valstisko piederību un kategorijām, kurām jāpiešķir prioritāte pārvietošanas procesā, īpaši ņemot vērā ģeogrāfiskos ārkārtas gadījumus un īpaši neaizsargātas personas, kurām aizsardzība vajadzīga visvairāk; |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka, īstenojot atbilstīgu pārvietošanas programmu, regulāri ir jāatjaunina informācija par bēgļu valstisko piederību un kategorijām, kurām jāpiešķir prioritāte pārvietošanas procesā, īpaši ņemot vērā ģeogrāfiskos ārkārtas gadījumus un īpaši neaizsargātas personas, kurām aizsardzība vajadzīga visvairāk;

| 27. | uzskata, ka ES ikgadējās prioritātes, kā jau ierosināts, ir jānosaka Komisijai, un ka UNHCR un Eiropas Parlamentam aktīvi un efektīvi ir jāiesaistās visos pārvietošanas kandidatūru apzināšanas un izvērtēšanas posmos; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ES ikgadējās prioritātes, kā jau ierosināts, ir jānosaka Komisijai, un ka UNHCR un Eiropas Parlamentam aktīvi un efektīvi ir jāiesaistās visos pārvietošanas kandidatūru apzināšanas un izvērtēšanas posmos;

| 28. | ierosina, ka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas (LIBE), Ārlietu komitejas (AFET) un Attīstības komitejas (DEVE) locekļu delegācijai jāpiedalās ikgadējā pārvietošanas ekspertu grupas sanāksmē; |
| --- | --- |

28.

ierosina, ka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas (LIBE), Ārlietu komitejas (AFET) un Attīstības komitejas (DEVE) locekļu delegācijai jāpiedalās ikgadējā pārvietošanas ekspertu grupas sanāksmē;

| 29. | uzskata, ka ES pārvietošanas programmā ir jāparedz īpašas procedūras, lai Eiropas Parlamentu iesaistītu ES ikgadējo prioritāšu izstrādē; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ES pārvietošanas programmā ir jāparedz īpašas procedūras, lai Eiropas Parlamentu iesaistītu ES ikgadējo prioritāšu izstrādē;

| 30. | mudina EPLAB pildīt nozīmīgu funkciju, nosakot pārvietošanas darba kārtību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

30.

mudina EPLAB pildīt nozīmīgu funkciju, nosakot pārvietošanas darba kārtību Eiropas Savienībā;

| 31. | atbalsta principu, ka saskaņā ar vajadzību nodrošināt ES ikgadējo prioritāšu pielāgojamību, ir jānosaka tās kategorijas, kuras katru gadu saglabājas nemainīgas, lai dalībvalstis gada laikā jebkurā brīdī varētu pārvietot īpaši neaizsargātas personas; |
| --- | --- |

31.

atbalsta principu, ka saskaņā ar vajadzību nodrošināt ES ikgadējo prioritāšu pielāgojamību, ir jānosaka tās kategorijas, kuras katru gadu saglabājas nemainīgas, lai dalībvalstis gada laikā jebkurā brīdī varētu pārvietot īpaši neaizsargātas personas;

| 32. | ierosina atsevišķām dalībvalstīm nodrošināt iespēju izstrādāt ārkārtas procedūras neparedzētām humānās krīzes situācijām, piemēram, gadījumos, kad pret bēgļiem ir vērsts bruņots uzbrukums vai kad stihiskas nelaimes vai dabas katastrofas būtiski skar bēgļu nometnes; uzskata, ka šādas procedūras nodrošinātu iespēju pārvietošanu veikt īsā periodā un ka administratīvos pasākumus varētu veikt īsākā termiņā vai, atsevišķos gadījumos, pēc bēgļu pārvietošanas; iesaka izvērtēt iespēju noteikt šādu kārtību par vienu no ES pārvietošanas programmas mērķiem; |
| --- | --- |

32.

ierosina atsevišķām dalībvalstīm nodrošināt iespēju izstrādāt ārkārtas procedūras neparedzētām humānās krīzes situācijām, piemēram, gadījumos, kad pret bēgļiem ir vērsts bruņots uzbrukums vai kad stihiskas nelaimes vai dabas katastrofas būtiski skar bēgļu nometnes; uzskata, ka šādas procedūras nodrošinātu iespēju pārvietošanu veikt īsā periodā un ka administratīvos pasākumus varētu veikt īsākā termiņā vai, atsevišķos gadījumos, pēc bēgļu pārvietošanas; iesaka izvērtēt iespēju noteikt šādu kārtību par vienu no ES pārvietošanas programmas mērķiem;

Pārvietošanā iesaistīto dalībvalstu skaita palielināšana

| 33. | pauž nožēlu, ka pašlaik tikai 10 dalībvalstis īsteno pārvietošanas programmas, kas ieviestas, nenodrošinot savstarpēju koordināciju; |
| --- | --- |

33.

pauž nožēlu, ka pašlaik tikai 10 dalībvalstis īsteno pārvietošanas programmas, kas ieviestas, nenodrošinot savstarpēju koordināciju;

| 34. | atzīst, ka dalībvalstu līdzdalība joprojām ir brīvprātīga, ņemot vērā atšķirīgos uzņemšanas nosacījumus, sadarbības partnerus un juridiskos kritērijus, ko izmanto, pieņemot lēmumu par pārvietojamajām personām; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka dalībvalstu līdzdalība joprojām ir brīvprātīga, ņemot vērā atšķirīgos uzņemšanas nosacījumus, sadarbības partnerus un juridiskos kritērijus, ko izmanto, pieņemot lēmumu par pārvietojamajām personām;

| 35. | atzīst, ka atsevišķām dalībvalstīm, jo īpaši Dienvideiropā, ir jārisina specifiskas problēmas, ko rada to atrašanās pie Savienības ārējās robežas; |
| --- | --- |

35.

atzīst, ka atsevišķām dalībvalstīm, jo īpaši Dienvideiropā, ir jārisina specifiskas problēmas, ko rada to atrašanās pie Savienības ārējās robežas;

| 36. | tomēr aicina ieviest lielākus stimulus, kas mudinātu dalībvalstis iesaistīties ES pārvietošanas programmā; atzīst — lai gan lielāks finansiālais atbalsts ir nozīmīgs, pienācīgi jānovērtē arī ieguldījums, ko šajā ziņā var sniegt EPLAB, lai palīdzētu izlīdzināt situāciju, paaugstinot bēgļiem pieejamo pakalpojumu kvalitāti dalībvalstīs un sniedzot atbalstu, lai ieviestu visefektīvāko praksi bēgļu uzņemšanas un integrācijas jomā; |
| --- | --- |

36.

tomēr aicina ieviest lielākus stimulus, kas mudinātu dalībvalstis iesaistīties ES pārvietošanas programmā; atzīst — lai gan lielāks finansiālais atbalsts ir nozīmīgs, pienācīgi jānovērtē arī ieguldījums, ko šajā ziņā var sniegt EPLAB, lai palīdzētu izlīdzināt situāciju, paaugstinot bēgļiem pieejamo pakalpojumu kvalitāti dalībvalstīs un sniedzot atbalstu, lai ieviestu visefektīvāko praksi bēgļu uzņemšanas un integrācijas jomā;

| 37. | ierosina sniegt lielāku finansiālo palīdzību dalībvalstīm, kuras vēlas iesaistīties ES pārvietošanas programmā, lai tām palīdzētu izveidot ilgtspējīgu pārvietošanas programmu un mazinātu sākotnējās grūtības, ko rada šādas iniciatīvas izstrāde; ierosina — lai izvairītos no pārmērīga sloga radīšanas Eiropas Bēgļu fondam, finansiālās palīdzības apmērs pēc pirmajiem līdzdalības gadiem programmā ir jāsamēro ar citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

37.

ierosina sniegt lielāku finansiālo palīdzību dalībvalstīm, kuras vēlas iesaistīties ES pārvietošanas programmā, lai tām palīdzētu izveidot ilgtspējīgu pārvietošanas programmu un mazinātu sākotnējās grūtības, ko rada šādas iniciatīvas izstrāde; ierosina — lai izvairītos no pārmērīga sloga radīšanas Eiropas Bēgļu fondam, finansiālās palīdzības apmērs pēc pirmajiem līdzdalības gadiem programmā ir jāsamēro ar citām dalībvalstīm;

| 38. | uzskata, ka nebūs iespējams palielināt pārvietoto bēgļu skaitu Eiropas Savienībā, ja netiks izveidota administratīvā un ekspertu sistēma, kas būtu programmas pamats, un netiks izveidotas pastāvīgas struktūras, lai sagatavotos pārvietošanai un pārraudzītu integrācijas procesu; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka nebūs iespējams palielināt pārvietoto bēgļu skaitu Eiropas Savienībā, ja netiks izveidota administratīvā un ekspertu sistēma, kas būtu programmas pamats, un netiks izveidotas pastāvīgas struktūras, lai sagatavotos pārvietošanai un pārraudzītu integrācijas procesu;

Pēcpasākumi

| 39. | uzskata, ka efektīvā ES pārvietošanas programmā ir jāiekļauj noteikumi par pēcpasākumiem, uzsverot, ka visās dalībvalstīs ir jānodrošina pārvietošanas kvalitāte un augsti standarti visos posmos, sākot no bēgļa statusa piešķiršanas līdz pat bēgļu uzņemšanai un integrācijai; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka efektīvā ES pārvietošanas programmā ir jāiekļauj noteikumi par pēcpasākumiem, uzsverot, ka visās dalībvalstīs ir jānodrošina pārvietošanas kvalitāte un augsti standarti visos posmos, sākot no bēgļa statusa piešķiršanas līdz pat bēgļu uzņemšanai un integrācijai;

| 40. | aicina pārvietošanas programmā iesaistītās dalībvalstis izvērtēt pārvietošanas procedūras gaitā veiktos pasākumus, lai nodrošinātu un uzlabotu bēgļu integrāciju. Dalībvalstīm regulāri jāuzrauga arī bēgļu integrācija; |
| --- | --- |

40.

aicina pārvietošanas programmā iesaistītās dalībvalstis izvērtēt pārvietošanas procedūras gaitā veiktos pasākumus, lai nodrošinātu un uzlabotu bēgļu integrāciju. Dalībvalstīm regulāri jāuzrauga arī bēgļu integrācija;

| 41. | uzskata, ka valsts varas iestādēm ir jāveicina pēc iespējas efektīvāka sadarbība ar nevalstiskajām struktūrām (piemēram, starptautiskām un vietējām NVO) un jāizmanto to zināšanas un klātbūtne, īstenojot labākās un efektīvākās iniciatīvas bēgļu pārvietošanas jomā; pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Eiropas pārvietošanas programmā palīdzēs īstenot dalībvalstu un vietējo varas iestāžu atbalsta un uzņemšanas iniciatīvas; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka valsts varas iestādēm ir jāveicina pēc iespējas efektīvāka sadarbība ar nevalstiskajām struktūrām (piemēram, starptautiskām un vietējām NVO) un jāizmanto to zināšanas un klātbūtne, īstenojot labākās un efektīvākās iniciatīvas bēgļu pārvietošanas jomā; pilsoniskās sabiedrības līdzdalība Eiropas pārvietošanas programmā palīdzēs īstenot dalībvalstu un vietējo varas iestāžu atbalsta un uzņemšanas iniciatīvas;

| 42. | atbalsta viedokli, ka visām iesaistītajām struktūrām ir jāpastiprina centieni, lai bēgļiem un jo īpaši vismazāk aizsargātajām personām nodrošinātu pieeju pienācīgiem mājokļiem, veselības aprūpei, izglītībai, valodas apguves kursiem un psiholoģiskajai palīdzībai, kā arī darba tirgum, kā rezultātā tiks nodrošināta sekmīga integrācija; |
| --- | --- |

42.

atbalsta viedokli, ka visām iesaistītajām struktūrām ir jāpastiprina centieni, lai bēgļiem un jo īpaši vismazāk aizsargātajām personām nodrošinātu pieeju pienācīgiem mājokļiem, veselības aprūpei, izglītībai, valodas apguves kursiem un psiholoģiskajai palīdzībai, kā arī darba tirgum, kā rezultātā tiks nodrošināta sekmīga integrācija;

| 43. | aicina EPLAB, jo īpaši ar ierosinātās pārvietošanas struktūras starpniecību, ciešā sadarbībā ar UNHCR, NVO un vietējām varas iestādēm noteikt skaidrus pārvietošanas kvalitātes kritērijus un uzraudzīt bēgļu pārvietošanu, lai veicinātu pārvietošanas darbību novērtēšanu un turpmāku kvalitātes uzlabošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

43.

aicina EPLAB, jo īpaši ar ierosinātās pārvietošanas struktūras starpniecību, ciešā sadarbībā ar UNHCR, NVO un vietējām varas iestādēm noteikt skaidrus pārvietošanas kvalitātes kritērijus un uzraudzīt bēgļu pārvietošanu, lai veicinātu pārvietošanas darbību novērtēšanu un turpmāku kvalitātes uzlabošanu dalībvalstīs;

| 44. | vēlreiz uzsver to EPLAB nozīmi, kāda tam ir kā struktūrai, kas varētu palielināt izpratni par atsevišķiem pārvietošanas iniciatīvu trūkumiem, palīdzot dalībvalstīm rast īpašus risinājumus, un mudināt ieviest labāko praksi, ja tādu iesaka pastāvīgā pārvietošanas struktūra; |
| --- | --- |

44.

vēlreiz uzsver to EPLAB nozīmi, kāda tam ir kā struktūrai, kas varētu palielināt izpratni par atsevišķiem pārvietošanas iniciatīvu trūkumiem, palīdzot dalībvalstīm rast īpašus risinājumus, un mudināt ieviest labāko praksi, ja tādu iesaka pastāvīgā pārvietošanas struktūra;

| 45. | aicina Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju un Ārlietu komiteju organizēt kopīgas ikgadējās debates, lai veicinātu programmas izstrādi; |
| --- | --- |

45.

aicina Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju un Ārlietu komiteju organizēt kopīgas ikgadējās debates, lai veicinātu programmas izstrādi;

*

* *

| 46. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

46.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0090.

(2)  OV C 212E, 5.8.2010., 348. lpp.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/8

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsPamatprasmes mainīgai pasaulei — darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošana

P7_TA(2010)0164

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par pamatprasmēm mainīgai pasaulei: darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošana (2010/2013(INI))

2011/C 161 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. novembra paziņojumu “Pamatprasmes mainīgai pasaulei” (COM(2009)0640),

ņemot vērā astoņas pamatprasmes, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumā Nr. 2006/962/EK “Pamatprasmes mūžizglītībai – Eiropas pamatprincipu kopums” (1),

ņemot vērā 10 gadu darba programmu “Izglītība un apmācība 2010” un turpmākos kopīgos starpposma ziņojumus par progresu tās īstenošanā,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūciju par jaunām iemaņām jaunām darba vietām (2),

ņemot vērā ekspertu grupas ziņojumu par jaunām iemaņām jaunām darba vietām “Jaunas iemaņas jaunām darba vietām — šodien veicamie pasākumi”,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (3),

ņemot vērā Padomes 2008. gada 16. janvāra rezolūciju “Pieaugušo izglītība: mūžu dzīvo – mūžu mācies” (4),

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra rezolūciju par par mūžizglītību zināšanām, radošumam un jaunradei — darba programmas “Izglītība un apmācība 2010. gadam” īstenošana (5),

ņemot vērā 2009. gada novembrī pieņemtās pamatnostādnes Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā,

ņemot vērā stratēģijas pamatnostādnes “Eiropas Konsenss izglītības attīstības jomā”, ko 2007. gada novembrī izveidoja ES iestāžu, dalībvalstu, pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un citas ieinteresētās puses,

ņemot vērā valstu ziņojumu detalizētu izvērtējumu un rādītājiem un kritērijiem atbilstošo veikumu (SEC(2009)1598) un (SEC(2009)1616),

ņemot vērā Līguma par ES darbību 165. un 166. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A7-0141/2010),

| A. | tā kā bez kvalitatīvas izglītības un apmācības nav iedomājama indivīda personības pilnveide, vienlīdzība, sociālās atstumtības izskaušana, aktīva pilsoniskā nostāja un sociālā kohēzija; |
| --- | --- |

A.

tā kā bez kvalitatīvas izglītības un apmācības nav iedomājama indivīda personības pilnveide, vienlīdzība, sociālās atstumtības izskaušana, aktīva pilsoniskā nostāja un sociālā kohēzija;

| B. | tā kā, lai iegūtu labākus rezultātus un prasmes, vispirms jāuzlabo visu skolēnu un studentu izglītības un apmācības kvalitāte, izstrādājot jaunus un precīzākus politikas virzienus, lai piedāvātu vairāk izglītības iespēju; |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai iegūtu labākus rezultātus un prasmes, vispirms jāuzlabo visu skolēnu un studentu izglītības un apmācības kvalitāte, izstrādājot jaunus un precīzākus politikas virzienus, lai piedāvātu vairāk izglītības iespēju;

| C. | tā kā, neskatoties uz dažiem uzlabojumiem izglītībā un apmācībā Eiropas Savienībā, lielākā daļa ES 2010. gadam noteikto kritēriju netiks sasniegti; tā kā jo īpaši iedzīvotāju prasmju līmenis vēl aizvien ir pārāk zems un tā kā trešdaļai Eiropas iedzīvotāju ir ļoti zems iegūtās izglītības līmenis; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neskatoties uz dažiem uzlabojumiem izglītībā un apmācībā Eiropas Savienībā, lielākā daļa ES 2010. gadam noteikto kritēriju netiks sasniegti; tā kā jo īpaši iedzīvotāju prasmju līmenis vēl aizvien ir pārāk zems un tā kā trešdaļai Eiropas iedzīvotāju ir ļoti zems iegūtās izglītības līmenis;

| D. | tā kā desmit gadus pēc Boloņas procesa sākšanas dalībvalstu starpā vēl nav panākta vēlamā konverģence augstākās izglītības jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā desmit gadus pēc Boloņas procesa sākšanas dalībvalstu starpā vēl nav panākta vēlamā konverģence augstākās izglītības jomā;

| E. | tā kā izglītības un apmācības politikai būtu jādod iespēja visiem pilsoņiem neatkarīgi no viņu vecuma, dzimuma, veselības, fiziskā, garīgā, psihiskā stāvokļa un valodas, etniskās piederības, tautības, reliģiskās piederības un sociālekonomiskā stāvokļa iegūt, papildināt un attīstīt savas iemaņas un prasmes visas dzīves garumā; |
| --- | --- |

E.

tā kā izglītības un apmācības politikai būtu jādod iespēja visiem pilsoņiem neatkarīgi no viņu vecuma, dzimuma, veselības, fiziskā, garīgā, psihiskā stāvokļa un valodas, etniskās piederības, tautības, reliģiskās piederības un sociālekonomiskā stāvokļa iegūt, papildināt un attīstīt savas iemaņas un prasmes visas dzīves garumā;

| F. | tā kā izglītība un apmācība ir “Atjauninātas sociālās programmas – iespējas, pieejamība un solidaritāte” veiksmīgas īstenošanas galvenais priekšnoteikums; tā kā šīs programmas īstenošana palīdzētu radīt vairāk un labākas darba vietas un lielākam skaitam Eiropas iedzīvotāju sniegtu iespēju īstenot savus mērķus; |
| --- | --- |

F.

tā kā izglītība un apmācība ir “Atjauninātas sociālās programmas – iespējas, pieejamība un solidaritāte” veiksmīgas īstenošanas galvenais priekšnoteikums; tā kā šīs programmas īstenošana palīdzētu radīt vairāk un labākas darba vietas un lielākam skaitam Eiropas iedzīvotāju sniegtu iespēju īstenot savus mērķus;

| G. | tā kā ir vajadzīga nepārtraukta rīcība, lai nodrošinātu, ka sievietēm ir vienlīdzīga piekļuve visu līmeņu izglītībai un ka izglītības izvēli nenosaka ar dzimumu saistīti aizspriedumi; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir vajadzīga nepārtraukta rīcība, lai nodrošinātu, ka sievietēm ir vienlīdzīga piekļuve visu līmeņu izglītībai un ka izglītības izvēli nenosaka ar dzimumu saistīti aizspriedumi;

| H. | tā kā pamatprasmju pilnīgai īstenošanai nepieciešama turpmāka politiska rīcība Eiropas un dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

H.

tā kā pamatprasmju pilnīgai īstenošanai nepieciešama turpmāka politiska rīcība Eiropas un dalībvalstu līmenī;

| I. | tā kā Eiropas izglītības un apmācības jomā galvenais uzdevums ir izglītības sistēmas reforma, izveidojot uz zināšanām orientētu vienotu izglītības sistēmu, kas palīdz jauniešiem kļūt par laimīgiem, aktīviem un darba tirgī iekļauties gataviem pasaules pilsoņiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas izglītības un apmācības jomā galvenais uzdevums ir izglītības sistēmas reforma, izveidojot uz zināšanām orientētu vienotu izglītības sistēmu, kas palīdz jauniešiem kļūt par laimīgiem, aktīviem un darba tirgī iekļauties gataviem pasaules pilsoņiem;

| J. | tā kā mūžizglītības stratēģiju īstenošana un tālāka izstrāde vēl aizvien ir ļoti svarīgs uzdevums daudzām dalībvalstīm; tā kā lielāka uzmanība būtu jāpievērš visam cilvēka mūžam, nevis atsevišķām nozarēm vai grupām; |
| --- | --- |

J.

tā kā mūžizglītības stratēģiju īstenošana un tālāka izstrāde vēl aizvien ir ļoti svarīgs uzdevums daudzām dalībvalstīm; tā kā lielāka uzmanība būtu jāpievērš visam cilvēka mūžam, nevis atsevišķām nozarēm vai grupām;

| K. | tā kā ieguvumi no ieguldījuma izglītībā ir redzami tikai ilgtermiņā un ir svarīgi panākt, lai politikas darba kārtībā tie netiktu atstāti novārtā; tā kā mums būtu jāaicina izstrādāt ES norādījumus par izglītības un apmācību sistēmu kvalitāti un šajā jomā nevajadzētu būt budžeta ierobežojumiem vai vismaz vajadzētu panākt, ka finansējums palielinās, nevis samazinās; tā kā šā iemesla dēļ Eiropai jāievieš no izglītības un apmācības gada programmām neatkarīgi budžeta mehānismi; |
| --- | --- |

K.

tā kā ieguvumi no ieguldījuma izglītībā ir redzami tikai ilgtermiņā un ir svarīgi panākt, lai politikas darba kārtībā tie netiktu atstāti novārtā; tā kā mums būtu jāaicina izstrādāt ES norādījumus par izglītības un apmācību sistēmu kvalitāti un šajā jomā nevajadzētu būt budžeta ierobežojumiem vai vismaz vajadzētu panākt, ka finansējums palielinās, nevis samazinās; tā kā šā iemesla dēļ Eiropai jāievieš no izglītības un apmācības gada programmām neatkarīgi budžeta mehānismi;

| L. | tā kā ieguldījumi visu iedzīvotāju izglītībā, apmācībā un pārkvalifikācijā, zināšanu un prasmju papildināšanā un pielāgošanā ir būtisks priekšnoteikums krīzes pārvarēšanai un ar ekonomikas konkurētspējas pasaulē saglabāšanu, nodarbinātību, mobilitāti un sociālo integrāciju saistīto uzdevumu izpildei; |
| --- | --- |

L.

tā kā ieguldījumi visu iedzīvotāju izglītībā, apmācībā un pārkvalifikācijā, zināšanu un prasmju papildināšanā un pielāgošanā ir būtisks priekšnoteikums krīzes pārvarēšanai un ar ekonomikas konkurētspējas pasaulē saglabāšanu, nodarbinātību, mobilitāti un sociālo integrāciju saistīto uzdevumu izpildei;

| M. | tā kā vairāk nekā 80 % pamatskolas skolotāju un 97 % sākumskolas skolotāju Eiropas Savienībā ir sievietes, kamēr vidusskolās sievietes veido tikai 60 % no skolotāju kopējā skaita, bet augstskolu pasniedzēju vidū sieviešu ir mazāk par 40 %; |
| --- | --- |

M.

tā kā vairāk nekā 80 % pamatskolas skolotāju un 97 % sākumskolas skolotāju Eiropas Savienībā ir sievietes, kamēr vidusskolās sievietes veido tikai 60 % no skolotāju kopējā skaita, bet augstskolu pasniedzēju vidū sieviešu ir mazāk par 40 %;

| N. | tā kā problēmas, ar kurām saskaras pedagogi, palielinās, izglītības sistēmām kļūstot sarežģītākām un neviendabīgākām, un tās ir saistītas ar pārmaiņām informācijas un sakaru tehnoloģijās (IST), ekonomikas krīzes radītajiem finansiālajiem ierobežojumiem, pārmaiņām sociālajā struktūrā un ģimenēs un multikulturālismu; |
| --- | --- |

N.

tā kā problēmas, ar kurām saskaras pedagogi, palielinās, izglītības sistēmām kļūstot sarežģītākām un neviendabīgākām, un tās ir saistītas ar pārmaiņām informācijas un sakaru tehnoloģijās (IST), ekonomikas krīzes radītajiem finansiālajiem ierobežojumiem, pārmaiņām sociālajā struktūrā un ģimenēs un multikulturālismu;

| O. | tā kā, lai atrisinātu šīs nopietnās problēmas, būs svarīgi īstenot atjauninātās stratēģiskās pamatnostādnes “Eiropas sadarbība izglītības un apmācības jomā pēc 2010. gada”; |
| --- | --- |

O.

tā kā, lai atrisinātu šīs nopietnās problēmas, būs svarīgi īstenot atjauninātās stratēģiskās pamatnostādnes “Eiropas sadarbība izglītības un apmācības jomā pēc 2010. gada”;

| P. | tā kā digitālajām prasmēm būs aizvien lielāka nozīme uz zināšanām balstītas ES ekonomikas un darba tirgus attīstībā; tā kā šīs prasmes piedāvā ekonomikas atveseļošanas un uzņēmējdarbības veicināšanas iespējas un paplašina nodarbinātības perspektīvas; |
| --- | --- |

P.

tā kā digitālajām prasmēm būs aizvien lielāka nozīme uz zināšanām balstītas ES ekonomikas un darba tirgus attīstībā; tā kā šīs prasmes piedāvā ekonomikas atveseļošanas un uzņēmējdarbības veicināšanas iespējas un paplašina nodarbinātības perspektīvas;

| Q. | tā kā sports ir viens no efektīvākajiem līdzekļiem, lai cīnītos pret atkarību vicinošu vielu lietošanu (smēķēšanu, alkoholismu un narkotiku lietošanu) un šajā ziņā skolēni un augstskolu studenti ir viena no visvairāk apdraudētajām riska grupām; tā kā skolēnu un studentu piedalīšanās sporta nodarbībās galvenokārt ir atkarīga no piemērotas infrastruktūras pieejamības, |
| --- | --- |

Q.

tā kā sports ir viens no efektīvākajiem līdzekļiem, lai cīnītos pret atkarību vicinošu vielu lietošanu (smēķēšanu, alkoholismu un narkotiku lietošanu) un šajā ziņā skolēni un augstskolu studenti ir viena no visvairāk apdraudētajām riska grupām; tā kā skolēnu un studentu piedalīšanās sporta nodarbībās galvenokārt ir atkarīga no piemērotas infrastruktūras pieejamības,

| 1. | atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas paziņojumu “Pamatprasmes mainīgai pasaulei”; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas paziņojumu “Pamatprasmes mainīgai pasaulei”;

| 2. | norāda, ka, neskatoties uz pēdējo gadu sasniegumiem, daudzi Eiropas pilsoņi joprojām nav pietiekami izglītoti; norāda, ka viens no septiņiem jauniešiem (vecumā no 18–24 gadiem) priekšlaicīgi pārtrauc mācības (6 miljonu skolēnu atbirums 27 ES valstīs), ka vienam no četriem 15 gadus veciem jauniešiem ir slikta lasītprasme un ka apmēram 77 miljoniem cilvēku (gandrīz vienai trešajai daļai no Eiropas iedzīvotājiem vecumā no 25–64 gadiem) nav oficiālas izglītības vai tā ir zema, tikai vienai ceturtajai daļai ir augsta līmeņa kvalifikācija un ka pārāk daudziem Eiropas iedzīvotājiem ir nepietiekamas IST prasmes; uzsver, ka pārāk zems prasmju līmenis ir pastāvīga problēma visā ES, un pauž bažas par to, ka palielinās tādu jauniešu skaits, kuriem 15 gadu vecumā ir slikta lasītprasme (21.3 % 2000. gadā, 24.1 % 2006. gadā); |
| --- | --- |

2.

norāda, ka, neskatoties uz pēdējo gadu sasniegumiem, daudzi Eiropas pilsoņi joprojām nav pietiekami izglītoti; norāda, ka viens no septiņiem jauniešiem (vecumā no 18–24 gadiem) priekšlaicīgi pārtrauc mācības (6 miljonu skolēnu atbirums 27 ES valstīs), ka vienam no četriem 15 gadus veciem jauniešiem ir slikta lasītprasme un ka apmēram 77 miljoniem cilvēku (gandrīz vienai trešajai daļai no Eiropas iedzīvotājiem vecumā no 25–64 gadiem) nav oficiālas izglītības vai tā ir zema, tikai vienai ceturtajai daļai ir augsta līmeņa kvalifikācija un ka pārāk daudziem Eiropas iedzīvotājiem ir nepietiekamas IST prasmes; uzsver, ka pārāk zems prasmju līmenis ir pastāvīga problēma visā ES, un pauž bažas par to, ka palielinās tādu jauniešu skaits, kuriem 15 gadu vecumā ir slikta lasītprasme (21.3 % 2000. gadā, 24.1 % 2006. gadā);

| 3. | lūdz Komisiju turpināt diskusiju par ziņojumu “Jaunas iemaņas jaunām darba vietām”; norāda, ka līdz 2020. gadam par 16 miljoniem palielināsies tādu darba vietu skaits, kurās būs nepieciešami augsti kvalificēti darbinieki, un vēl četriem miljoniem darba vietu būs nepieciešami vidējas kvalifikācijas darbinieki, tajā pašā laikā par 12 miljoniem samazināsies to darba vietu skaits, kurās būs vajadzīgi zemas kvalifikācijas darbinieki; norāda, ka 2015. gadā lielākajā daļā darba vietu visās nozarēs būs nepieciešamas IST prasmes; aicina iekļaut šajā diskusijā visas ieinteresētās puses, tostarp pedagogus, studentus un skolēnus, kompetentās profesionālās organizācijas, attiecīgās NVO un arodbiedrības, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, īpaši no vecāku un studentu asociācijām, un uzņēmējdarbības pārstāvjus; |
| --- | --- |

3.

lūdz Komisiju turpināt diskusiju par ziņojumu “Jaunas iemaņas jaunām darba vietām”; norāda, ka līdz 2020. gadam par 16 miljoniem palielināsies tādu darba vietu skaits, kurās būs nepieciešami augsti kvalificēti darbinieki, un vēl četriem miljoniem darba vietu būs nepieciešami vidējas kvalifikācijas darbinieki, tajā pašā laikā par 12 miljoniem samazināsies to darba vietu skaits, kurās būs vajadzīgi zemas kvalifikācijas darbinieki; norāda, ka 2015. gadā lielākajā daļā darba vietu visās nozarēs būs nepieciešamas IST prasmes; aicina iekļaut šajā diskusijā visas ieinteresētās puses, tostarp pedagogus, studentus un skolēnus, kompetentās profesionālās organizācijas, attiecīgās NVO un arodbiedrības, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, īpaši no vecāku un studentu asociācijām, un uzņēmējdarbības pārstāvjus;

| 4. | uzskata, ka ir būtiski ieviest politikas jomas, kuru mērķis ir uzlabot visu skolēnu un studentu izglītības un apmācības kvalitāti, un uzsver, ka, lai Eiropas izglītības sistēmas spētu risināt ar globālo konkurētspēju saistītos uzdevumus, ir jāpaplašina pieejamās izglītības iespējas, paaugstinot izglītības līmeni un paplašinot piedāvājumu, lai apmierinātu profesionālo nozaru un darba tirgus pieaugošās prasības; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir būtiski ieviest politikas jomas, kuru mērķis ir uzlabot visu skolēnu un studentu izglītības un apmācības kvalitāti, un uzsver, ka, lai Eiropas izglītības sistēmas spētu risināt ar globālo konkurētspēju saistītos uzdevumus, ir jāpaplašina pieejamās izglītības iespējas, paaugstinot izglītības līmeni un paplašinot piedāvājumu, lai apmierinātu profesionālo nozaru un darba tirgus pieaugošās prasības;

| 5. | uzskata, ka valodu apguve būtiski atvieglotu jauniešu piekļuvi darba tirgum, veicinātu mobilitāti un piedāvātu vienlīdzīgas iespējas; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka valodu apguve būtiski atvieglotu jauniešu piekļuvi darba tirgum, veicinātu mobilitāti un piedāvātu vienlīdzīgas iespējas;

| 6. | aicina dalībvalstis turpināt Eiropas kvalifikācijas sistēmas ieviešanu; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis turpināt Eiropas kvalifikācijas sistēmas ieviešanu;

| 7. | mudina pievērst uzmanību ne tikai tā sauktajām “zaļajām darba vietām”, bet arī “baltajām darba vietām”; norāda, ka līdz 2030. gadam to cilvēku īpatsvars, kas būs vecāki par 65 gadiem attiecībā pret 15–64 gadus vecajiem, palielināsies no 26 % 2008. gadā līdz 38 % 2030. gadā; norāda, ka tāpēc pieaugs nepieciešamība pēc kopējiem politikas virzieniem aktīvas novecošanas jomā, īpašu uzmanību veltot lasītprasmes un rakstītprasmes veicināšanai un IST prasmju atsvaidzināšanai un papildināšanai, lai pārvarētu digitālo plaisu, kas aizvien vairāk palielina gados vecāku cilvēku sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

7.

mudina pievērst uzmanību ne tikai tā sauktajām “zaļajām darba vietām”, bet arī “baltajām darba vietām”; norāda, ka līdz 2030. gadam to cilvēku īpatsvars, kas būs vecāki par 65 gadiem attiecībā pret 15–64 gadus vecajiem, palielināsies no 26 % 2008. gadā līdz 38 % 2030. gadā; norāda, ka tāpēc pieaugs nepieciešamība pēc kopējiem politikas virzieniem aktīvas novecošanas jomā, īpašu uzmanību veltot lasītprasmes un rakstītprasmes veicināšanai un IST prasmju atsvaidzināšanai un papildināšanai, lai pārvarētu digitālo plaisu, kas aizvien vairāk palielina gados vecāku cilvēku sociālo atstumtību;

| 8. | norāda, ka Komisijas paziņojumā par ES 2020 stratēģiju ir uzsvērts, ka “sieviešu nodarbinātības līmenis ir īpaši zems” (pretstatā 76 % vīriešu, strādājošo sieviešu skaits ir tikai 63 %); norāda arī uz to, ka “būs vajadzīgi politikas virzieni dzimumu līdztiesības veicināšanai, lai palielinātu strādājošo iesaistīšanos”; norāda, ka līdz ar to izglītības un apmācības politikai jābūt orientētai uz šīs plaisas pārvarēšanu darba tirgū, tā sekmējot ilgtspējīgas izaugsmes un sociālās kohēzijas sasniegšanu; uzsver, ka jau iespējami agrākā vecumā ir svarīga no dzimuma neatkarīga izglītība; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka Komisijas paziņojumā par ES 2020 stratēģiju ir uzsvērts, ka “sieviešu nodarbinātības līmenis ir īpaši zems” (pretstatā 76 % vīriešu, strādājošo sieviešu skaits ir tikai 63 %); norāda arī uz to, ka “būs vajadzīgi politikas virzieni dzimumu līdztiesības veicināšanai, lai palielinātu strādājošo iesaistīšanos”; norāda, ka līdz ar to izglītības un apmācības politikai jābūt orientētai uz šīs plaisas pārvarēšanu darba tirgū, tā sekmējot ilgtspējīgas izaugsmes un sociālās kohēzijas sasniegšanu; uzsver, ka jau iespējami agrākā vecumā ir svarīga no dzimuma neatkarīga izglītība;

| 9. | aicina īpašu uzmanību veltīt cilvēku ar īpašām vajadzībām integrācijas veicināšanai izglītībā un apmācībā neatkarīgi no viņu vecuma, sevišķu uzmanību veltot bērnu ar īpašām vajadzībām patiesai integrācijai izglītības iestādēs jau agrīnā vecumā; uzsver, ka ir vajadzīgas pienācīgas investīcijas un ilgtermiņa stratēģija, lai pārvarētu šķēršļus šajā jomā; |
| --- | --- |

9.

aicina īpašu uzmanību veltīt cilvēku ar īpašām vajadzībām integrācijas veicināšanai izglītībā un apmācībā neatkarīgi no viņu vecuma, sevišķu uzmanību veltot bērnu ar īpašām vajadzībām patiesai integrācijai izglītības iestādēs jau agrīnā vecumā; uzsver, ka ir vajadzīgas pienācīgas investīcijas un ilgtermiņa stratēģija, lai pārvarētu šķēršļus šajā jomā;

| 10. | uzskata, ka visa veida izglītībai būtu jāveicina demokrātijas prasmju apgūšana, atbalstot studentu padomes un ļaujot studentiem uzņemties līdzatbildību par savu izglītību, kā to paredz Studentu tiesību harta; tāpēc aicina Eiropas sabiedrībā rīkot diskusijas par izglītības lomu un funkcijām un ierosina, ka Eiropas Pilsoņu forums varētu būt piemērota vieta šādām diskusijām; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka visa veida izglītībai būtu jāveicina demokrātijas prasmju apgūšana, atbalstot studentu padomes un ļaujot studentiem uzņemties līdzatbildību par savu izglītību, kā to paredz Studentu tiesību harta; tāpēc aicina Eiropas sabiedrībā rīkot diskusijas par izglītības lomu un funkcijām un ierosina, ka Eiropas Pilsoņu forums varētu būt piemērota vieta šādām diskusijām;

| 11. | aicina Eiropas Komisiju, dalībvalstis un darba devējus, cieši sadarbojoties ar izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem, palīdzēt uzlabot prasmes tiem cilvēkiem, kuri sociālā stāvokļa dēļ atrodas neizdevīgākā situācijā; |
| --- | --- |

11.

aicina Eiropas Komisiju, dalībvalstis un darba devējus, cieši sadarbojoties ar izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem, palīdzēt uzlabot prasmes tiem cilvēkiem, kuri sociālā stāvokļa dēļ atrodas neizdevīgākā situācijā;

| 12. | atzīst, ka globalizācija ir pamatīgi mainījusi Eiropas sabiedrības uzbūvi, un iesaka visu veidu izglītības procesā iekļaut globālās attīstības tendences, lai iedzīvotāji būtu gatavi sastapties ne vien ar mainīgās pasaules draudiem, bet izmantot arī tās piedāvātās iespējas; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka globalizācija ir pamatīgi mainījusi Eiropas sabiedrības uzbūvi, un iesaka visu veidu izglītības procesā iekļaut globālās attīstības tendences, lai iedzīvotāji būtu gatavi sastapties ne vien ar mainīgās pasaules draudiem, bet izmantot arī tās piedāvātās iespējas;

| 13. | uzskata, ka visos izglītības un apmācības līmeņos ir būtiski svarīgi nodrošināt digitālo tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes, sniegt ieskatu jaunajās tehnoloģijās un iemācīt ikvienam, izmantojot mūsdienu saziņas un plašsaziņas līdzekļus, likt lietā savu pieredzi un vērtēt informāciju kritiski; uzsver, ka nekavējoties jāuzlabo visu Eiropas iedzīvotāju e-prasmes; norāda, ka gan ES, gan dalībvalstu līmenī ir vajadzīga ar IST saistīta apmācība un izglītība, jo darba tirgū šīs prasmes ir aizvien svarīgākas; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka visos izglītības un apmācības līmeņos ir būtiski svarīgi nodrošināt digitālo tehnoloģiju un plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes, sniegt ieskatu jaunajās tehnoloģijās un iemācīt ikvienam, izmantojot mūsdienu saziņas un plašsaziņas līdzekļus, likt lietā savu pieredzi un vērtēt informāciju kritiski; uzsver, ka nekavējoties jāuzlabo visu Eiropas iedzīvotāju e-prasmes; norāda, ka gan ES, gan dalībvalstu līmenī ir vajadzīga ar IST saistīta apmācība un izglītība, jo darba tirgū šīs prasmes ir aizvien svarīgākas;

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi pietiekami un kvalitatīvi atbalstīt pedagogu prasmju attīstību un ieviest jaunus mācību procesa organizācijas veidus pievilcīgā skolu vidē; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir svarīgi pietiekami un kvalitatīvi atbalstīt pedagogu prasmju attīstību un ieviest jaunus mācību procesa organizācijas veidus pievilcīgā skolu vidē;

| 15. | uzsver mākslas, kultūras un sporta nozīmi izglītībā un apmācībā un nepieciešamību pievērst īpašu uzmanību šo priekšmetu apguvei pirmskolā, pamatskolā, vidusskolā un mūžizglītībā; uzskata, ka tāpat kā arodprasmju un tehnisko iemaņu attīstīšana, arī kultūras un sociālā izglītība ir neatņemama izglītības un apmācības politikas daļa, jo tās palīdz attīstīt neakadēmiskas prasmes, sekmējot indivīda pilnveidošanos un pamatprasmju iegūšanu; |
| --- | --- |

15.

uzsver mākslas, kultūras un sporta nozīmi izglītībā un apmācībā un nepieciešamību pievērst īpašu uzmanību šo priekšmetu apguvei pirmskolā, pamatskolā, vidusskolā un mūžizglītībā; uzskata, ka tāpat kā arodprasmju un tehnisko iemaņu attīstīšana, arī kultūras un sociālā izglītība ir neatņemama izglītības un apmācības politikas daļa, jo tās palīdz attīstīt neakadēmiskas prasmes, sekmējot indivīda pilnveidošanos un pamatprasmju iegūšanu;

| 16. | aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamu finansējumu ieguldījumiem mācību iestāžu sporta aprīkojuma iegādē un paplašināt publiskās un privātās sfēras sadarbību šajā jomā; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamu finansējumu ieguldījumiem mācību iestāžu sporta aprīkojuma iegādē un paplašināt publiskās un privātās sfēras sadarbību šajā jomā;

| 17. | aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamus ieguldījumus izglītībā, lai nodrošinātu visu kategoriju darbinieku iekļaušanos darba tirgū; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamus ieguldījumus izglītībā, lai nodrošinātu visu kategoriju darbinieku iekļaušanos darba tirgū;

| 18. | uzsver, ka vēstures un valodas apguvei ir svarīga loma Eiropas sociālās un kultūras integrācijas veicināšanā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka vēstures un valodas apguvei ir svarīga loma Eiropas sociālās un kultūras integrācijas veicināšanā;

Pirmsskolas izglītība

| 19. | vērš uzmanību uz augstas kvalitātes pirmsskolas izglītības nozīmi tādu pamatprasmju kā bērna spēja sazināties gan savā dzimtajā valodā, gan attiecīgās mītnes valsts valodā apguvē agrīnā vecumā un īpaši, lai atbalstītu bērnus no nelabvēlīgas vides un ar īpašām (mācību) vajadzībām, palīdzot izskaust nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

19.

vērš uzmanību uz augstas kvalitātes pirmsskolas izglītības nozīmi tādu pamatprasmju kā bērna spēja sazināties gan savā dzimtajā valodā, gan attiecīgās mītnes valsts valodā apguvē agrīnā vecumā un īpaši, lai atbalstītu bērnus no nelabvēlīgas vides un ar īpašām (mācību) vajadzībām, palīdzot izskaust nabadzību un sociālo atstumtību;

| 20. | norāda, ka jau no pirmskolas vecuma ir svarīgi attīstīt lasīšanas kultūru un ka jau pirmskolas vecumā ir jābūt pieejamai lasāmvielai; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka jau no pirmskolas vecuma ir svarīgi attīstīt lasīšanas kultūru un ka jau pirmskolas vecumā ir jābūt pieejamai lasāmvielai;

| 21. | norāda, ka ir svarīgi nodrošināt izglītību dzimtajā valodā, turklāt tas attiecas arī uz tradicionālajām mazākumtautībām; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka ir svarīgi nodrošināt izglītību dzimtajā valodā, turklāt tas attiecas arī uz tradicionālajām mazākumtautībām;

| 22. | uzsver, ka daudzvalodībai ir būtiska loma mobilitātes veicināšanā, tādēļ aicina dalībvalstis ieviest otras valodas mācīšanu jau agrīnā dzīves posmā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka daudzvalodībai ir būtiska loma mobilitātes veicināšanā, tādēļ aicina dalībvalstis ieviest otras valodas mācīšanu jau agrīnā dzīves posmā;

| 23. | uzsver, ka ir būtiski svarīgi īstenot imigrantu bērnu izglītošanas atbalsta pasākumus, lai veicinātu viņu integrāciju mītnes valsts izglītības un sociālajā vidē; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ir būtiski svarīgi īstenot imigrantu bērnu izglītošanas atbalsta pasākumus, lai veicinātu viņu integrāciju mītnes valsts izglītības un sociālajā vidē;

| 24. | uzsver, ka ir jāveicina un jāatbalsta tādas darbības, kas veicina bērnu radošumu agrīnā dzīves posmā, tādā veidā liekot stingrāku pamatu inovāciju kultūrai Eiropā; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ir jāveicina un jāatbalsta tādas darbības, kas veicina bērnu radošumu agrīnā dzīves posmā, tādā veidā liekot stingrāku pamatu inovāciju kultūrai Eiropā;

| 25. | norāda uz Barselonas mērķiem, kuru mērķis ir panākt, ka līdz 2010. gadam bērnu aprūpe būtu nodrošināta vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas uzsākšanas vecumam un vismaz 33 % bērnu, kas jaunāki par trim gadiem, kā arī padarīt bērnu aprūpi pieejamu iespējami lielākam iedzīvotāju skaitam; |
| --- | --- |

25.

norāda uz Barselonas mērķiem, kuru mērķis ir panākt, ka līdz 2010. gadam bērnu aprūpe būtu nodrošināta vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas uzsākšanas vecumam un vismaz 33 % bērnu, kas jaunāki par trim gadiem, kā arī padarīt bērnu aprūpi pieejamu iespējami lielākam iedzīvotāju skaitam;

Pamatizglītība un vidējā izglītība

| 26. | uzsver, ka jāturpina attīstīt un nostiprināt valodu apguvi pamatskolā un vidusskolā, iekļaujot šajā procesā arī imigrantu bērnus, un ka tradicionālo mazākumtautību bērniem ir svarīgi nodrošināt izglītību viņu dzimtajā valodā; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka jāturpina attīstīt un nostiprināt valodu apguvi pamatskolā un vidusskolā, iekļaujot šajā procesā arī imigrantu bērnus, un ka tradicionālo mazākumtautību bērniem ir svarīgi nodrošināt izglītību viņu dzimtajā valodā;

| 27. | atbalsta tādu pieeju izglītībai, kas paredz biežākas apspriedes un skolēnu plašāku līdzdalību izglītības procesa pārvaldībā, skolēnu vecāku aktīvu sadarbību ar izglītības darbiniekiem un uz uzticību balstītu skolēnu un skolotāju savstarpējo attiecību izveidošanu, kas stimulētu iniciatīvas un veicinātu aktīvai pilsoniskai nostājai vajadzīgo sociālo un pilsonisko prasmju apguvi; |
| --- | --- |

27.

atbalsta tādu pieeju izglītībai, kas paredz biežākas apspriedes un skolēnu plašāku līdzdalību izglītības procesa pārvaldībā, skolēnu vecāku aktīvu sadarbību ar izglītības darbiniekiem un uz uzticību balstītu skolēnu un skolotāju savstarpējo attiecību izveidošanu, kas stimulētu iniciatīvas un veicinātu aktīvai pilsoniskai nostājai vajadzīgo sociālo un pilsonisko prasmju apguvi;

| 28. | uzsver, ka ir svarīgi iekļaut mācību programmās jaunās tehnoloģijas, jo tās ir svarīgs mācību līdzeklis mūsdienīgā izglītības sistēmā; atbalsta domu, ka pareizas audzināšanas gadījumā bērni jau agrīnā vecumā iegūst prasmes, kas ļauj viņiem atbildīgi un kritiski vērtēt plašsaziņas līdzekļu, īpaši interneta, saturu, un uzskata, ka ir būtiski svarīgu informēt bērnus par jautājumiem, kas saistīti ar privātuma aizsardzību, personas datiem un intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ir svarīgi iekļaut mācību programmās jaunās tehnoloģijas, jo tās ir svarīgs mācību līdzeklis mūsdienīgā izglītības sistēmā; atbalsta domu, ka pareizas audzināšanas gadījumā bērni jau agrīnā vecumā iegūst prasmes, kas ļauj viņiem atbildīgi un kritiski vērtēt plašsaziņas līdzekļu, īpaši interneta, saturu, un uzskata, ka ir būtiski svarīgu informēt bērnus par jautājumiem, kas saistīti ar privātuma aizsardzību, personas datiem un intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu;

| 29. | uzskata, ka veiktie uzlabojumi, pielāgojot skolas mācību programmas pamatprasmēm, ir pozitīvs solis, bet ir jāveltī vairāk pūliņu tam, lai tiem, kurus apdraud nesekmības risks un sociālā atstumtība, palīdzētu apgūt pamatprasmes, jo īpaši atzīstot un sertificējot neformālās izglītības un ikdienas mācīšanās procesā iegūtās prasmes; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka veiktie uzlabojumi, pielāgojot skolas mācību programmas pamatprasmēm, ir pozitīvs solis, bet ir jāveltī vairāk pūliņu tam, lai tiem, kurus apdraud nesekmības risks un sociālā atstumtība, palīdzētu apgūt pamatprasmes, jo īpaši atzīstot un sertificējot neformālās izglītības un ikdienas mācīšanās procesā iegūtās prasmes;

| 30. | aicina rīkoties, lai skolās veicinātu fiziskās un sporta nodarbības un organizētu un atbalstītu piedalīšanos skolu sporta sacensībās, tādējādi uzlabojot skolēnu veselību, veicinot integrāciju un palīdzot ieaudzināt pozitīvas uzvedības iemaņu attīstībai nepieciešamās vērtības; |
| --- | --- |

30.

aicina rīkoties, lai skolās veicinātu fiziskās un sporta nodarbības un organizētu un atbalstītu piedalīšanos skolu sporta sacensībās, tādējādi uzlabojot skolēnu veselību, veicinot integrāciju un palīdzot ieaudzināt pozitīvas uzvedības iemaņu attīstībai nepieciešamās vērtības;

| 31. | atbalsta imigrantu ģimeņu bērnu izglītošanu un apmācību, uzsverot, ka tai ir būtiska nozīme imigrantu veiksmīgai integrācijai Eiropas sabiedrībā; |
| --- | --- |

31.

atbalsta imigrantu ģimeņu bērnu izglītošanu un apmācību, uzsverot, ka tai ir būtiska nozīme imigrantu veiksmīgai integrācijai Eiropas sabiedrībā;

| 32. | aicina izveidot vispusīgu stratēģiju svarīgāko zināšanu apguvei, kurā ietverta gan skolu mācību programmu reforma, gan atbalsta pastāvīgai pedagogu apmācībai un profesionālajai pilnveidei, tādējādi izveidot labi apmācītu izglītības darbinieku loku; uzskata, ka jānodrošina stimuls pedagogiem, lai viņi varētu uzlabot savas mācīšanas metodes un orientēties uz profesionālo pilnveidi; |
| --- | --- |

32.

aicina izveidot vispusīgu stratēģiju svarīgāko zināšanu apguvei, kurā ietverta gan skolu mācību programmu reforma, gan atbalsta pastāvīgai pedagogu apmācībai un profesionālajai pilnveidei, tādējādi izveidot labi apmācītu izglītības darbinieku loku; uzskata, ka jānodrošina stimuls pedagogiem, lai viņi varētu uzlabot savas mācīšanas metodes un orientēties uz profesionālo pilnveidi;

| 33. | aicina dalībvalstis ieviest skolās jaunas vispārējo mācību priekšmetu kombinācijas un materiālus, lai palīdzētu jauniešiem ar visbiežāk sastopamo mācīšanās traucējumu — disleksiju — sekmīgi pabeigt mācības, neraugoties uz savu mācīšanās traucējumu; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis ieviest skolās jaunas vispārējo mācību priekšmetu kombinācijas un materiālus, lai palīdzētu jauniešiem ar visbiežāk sastopamo mācīšanās traucējumu — disleksiju — sekmīgi pabeigt mācības, neraugoties uz savu mācīšanās traucējumu;

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt integrētas izglītības nozīmi sociālo aizspriedumu un diskriminācijas novēršanā, tādējādi veicinot Eiropas sociālo solidaritāti; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir svarīgi palielināt integrētas izglītības nozīmi sociālo aizspriedumu un diskriminācijas novēršanā, tādējādi veicinot Eiropas sociālo solidaritāti;

Augstākā izglītība

| 35. | aicina uzlabot mobilitāti starp augstākajām izglītības iestādēm, uzņēmumiem un profesionālo izglītību un apmācību (piemēram, studenti, pedagogi, darbinieki, lektori), lai veicinātu uz studentiem orientētu apmācību un tādu darba tirgū aizvien pieprasītāku prasmju apguvi kā uzņēmējdarbība, dažādu kultūru savstarpējā sapratne, kritisks domāšanas veids un radošums; uzskata — lai uzlabotu visu studentu mobilitātes pieredzes kvalitāti, nekavējoties jālikvidē šķēršļi, kas traucē ES īstenot šo mērķi, īpašu uzmanību veltot ar finansēšanu un savstarpējo atzīšanu saistītajiem šķēršļiem; atbalsta augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanu — līdzekli, ar kuru veicināt mobilitāti akadēmiskiem un pētniecības mērķiem un kas ir priekšnoteikums, lai visiem ES iedzīvotājiem būtu vienlīdzīgas iespējas darba tirgū; |
| --- | --- |

35.

aicina uzlabot mobilitāti starp augstākajām izglītības iestādēm, uzņēmumiem un profesionālo izglītību un apmācību (piemēram, studenti, pedagogi, darbinieki, lektori), lai veicinātu uz studentiem orientētu apmācību un tādu darba tirgū aizvien pieprasītāku prasmju apguvi kā uzņēmējdarbība, dažādu kultūru savstarpējā sapratne, kritisks domāšanas veids un radošums; uzskata — lai uzlabotu visu studentu mobilitātes pieredzes kvalitāti, nekavējoties jālikvidē šķēršļi, kas traucē ES īstenot šo mērķi, īpašu uzmanību veltot ar finansēšanu un savstarpējo atzīšanu saistītajiem šķēršļiem; atbalsta augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanu — līdzekli, ar kuru veicināt mobilitāti akadēmiskiem un pētniecības mērķiem un kas ir priekšnoteikums, lai visiem ES iedzīvotājiem būtu vienlīdzīgas iespējas darba tirgū;

| 36. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt stabilas pamatzināšanas visiem jauniešiem, tādējādi veicinot mobilitāti visas dzīves laikā un spēju pielāgoties darba tirgus attīstības tendencēm un jaunām ekonomikas un sociālajām prasībām; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt stabilas pamatzināšanas visiem jauniešiem, tādējādi veicinot mobilitāti visas dzīves laikā un spēju pielāgoties darba tirgus attīstības tendencēm un jaunām ekonomikas un sociālajām prasībām;

| 37. | aicina atbalstīt pētniecības programmas, lai nostiprinātu “zināšanu trijstūri”, kas ir būtiski svarīgs, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

37.

aicina atbalstīt pētniecības programmas, lai nostiprinātu “zināšanu trijstūri”, kas ir būtiski svarīgs, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā;

| 38. | aicina dalībvalstis modernizēt augstākās izglītības programmas, jo īpaši pielāgojot tās darba tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis modernizēt augstākās izglītības programmas, jo īpaši pielāgojot tās darba tirgus vajadzībām;

| 39. | aicina augstākās izglītības iestādes modernizēt savas mācību programmas un paātrināt Boloņas procesa principu īstenošanu; |
| --- | --- |

39.

aicina augstākās izglītības iestādes modernizēt savas mācību programmas un paātrināt Boloņas procesa principu īstenošanu;

| 40. | uzskata, ka augstākās izglītības iestādēm ir jākļūst atvērtākām un gatavākām visiem apmācāmajiem, īpaši netradicionāliem apmācāmajiem, studentiem ar īpašām vajadzībām un sliktākā situācijā esošām iedzīvotāju grupām, uzskata arī, ka viens no noderīgākajiem veidiem iepriekš minētā panākšanai būtu labi finansēta stipendiju sistēma, kas pamudināt sākt studijas jauniešus no nabadzīgām ģimenēm; uzskata arī, ka dalībvalstīm jāīsteno konkrēti politikas virzieni, lai nodrošinātu, ka ikvienam, tostarp jauniešiem ar mazāku rocību, tiek nodrošinātas iespējas izmantot savas pamattiesības iegūt izglītību, un ka nākotnē jāpēta iespējas augstākajā izglītībā izveidot taisnīguma nodrošināšanas standartus, iekļaujot tos izglītības un apmācības stratēģiskajās pamatnostādnēs; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka augstākās izglītības iestādēm ir jākļūst atvērtākām un gatavākām visiem apmācāmajiem, īpaši netradicionāliem apmācāmajiem, studentiem ar īpašām vajadzībām un sliktākā situācijā esošām iedzīvotāju grupām, uzskata arī, ka viens no noderīgākajiem veidiem iepriekš minētā panākšanai būtu labi finansēta stipendiju sistēma, kas pamudināt sākt studijas jauniešus no nabadzīgām ģimenēm; uzskata arī, ka dalībvalstīm jāīsteno konkrēti politikas virzieni, lai nodrošinātu, ka ikvienam, tostarp jauniešiem ar mazāku rocību, tiek nodrošinātas iespējas izmantot savas pamattiesības iegūt izglītību, un ka nākotnē jāpēta iespējas augstākajā izglītībā izveidot taisnīguma nodrošināšanas standartus, iekļaujot tos izglītības un apmācības stratēģiskajās pamatnostādnēs;

| 41. | šajā saistībā atgādina par Padomes 2007. gada maija secinājumiem par Pekinas platformas ievērošanas kritērijiem attiecībā uz rīcību sieviešu izglītības un apmācības jomā, jo īpaši augstākās izglītības un pētniecības jomā; tomēr pauž nožēlu par to, ka šie kritēriji nav pilnībā ņemti vērā, uzraugot Izglītības un apmācības 2010. gada darba programmas īstenošanu; šajā saistībā mudina izmantot šos kritērijus, lai novērotu dzimumu līdztiesības attīstības tendences izglītības un apmācības jomā (6); |
| --- | --- |

41.

šajā saistībā atgādina par Padomes 2007. gada maija secinājumiem par Pekinas platformas ievērošanas kritērijiem attiecībā uz rīcību sieviešu izglītības un apmācības jomā, jo īpaši augstākās izglītības un pētniecības jomā; tomēr pauž nožēlu par to, ka šie kritēriji nav pilnībā ņemti vērā, uzraugot Izglītības un apmācības 2010. gada darba programmas īstenošanu; šajā saistībā mudina izmantot šos kritērijus, lai novērotu dzimumu līdztiesības attīstības tendences izglītības un apmācības jomā (6);

| 42. | norāda, ka, lai gan ir paplašinājušās sieviešu iespējas iegūt augstāko izglītību, vēl aizvien pārāk maz sieviešu apgūst matemātiku, eksaktās zinātnes un tehnoloģijas (tikai 32 % no augstskolu beidzēju skaita šajās jomās ir sievietes, turpretim vīrieši 68 %); norāda, ka, samazinot dzimumu neproporcionalitāti šajās jomās, ES varētu samazināt prasmju trūkumu šajās nozarēs; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka, lai gan ir paplašinājušās sieviešu iespējas iegūt augstāko izglītību, vēl aizvien pārāk maz sieviešu apgūst matemātiku, eksaktās zinātnes un tehnoloģijas (tikai 32 % no augstskolu beidzēju skaita šajās jomās ir sievietes, turpretim vīrieši 68 %); norāda, ka, samazinot dzimumu neproporcionalitāti šajās jomās, ES varētu samazināt prasmju trūkumu šajās nozarēs;

| 43. | uzskata, ka neformālajai izglītībai jāpapildina formālā izglītība, un tādēļ iesaka to iekļaut izglītības politikā, izstrādājot izglītības un apmācības stratēģiju 2020. gadam; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka neformālajai izglītībai jāpapildina formālā izglītība, un tādēļ iesaka to iekļaut izglītības politikā, izstrādājot izglītības un apmācības stratēģiju 2020. gadam;

| 44. | aicina palielināt finansējumu augstākajai izglītībai, panākot daudz efektīvāku un plašāku līdzekļu ieguldījumu; |
| --- | --- |

44.

aicina palielināt finansējumu augstākajai izglītībai, panākot daudz efektīvāku un plašāku līdzekļu ieguldījumu;

| 45. | aicina dalībvalstis veicināt partnerību izveidi (starptautiskā, valsts, reģionālā un vietējā līmenī) starp augstākās izglītības iestādēm, universitātēm, pētniecības centriem un uzņēmumiem, kā arī mudināt uzņēmumus ieguldīt līdzekļus augstākajā izglītībā; |
| --- | --- |

45.

aicina dalībvalstis veicināt partnerību izveidi (starptautiskā, valsts, reģionālā un vietējā līmenī) starp augstākās izglītības iestādēm, universitātēm, pētniecības centriem un uzņēmumiem, kā arī mudināt uzņēmumus ieguldīt līdzekļus augstākajā izglītībā;

| 46. | aicina dalībvalstis piešķirt vajadzīgos līdzekļus augstākās izglītības jomai globālu uzdevumu risināšanai, jo tas ir galvenais līdzeklis, lai pārvarētu neseno ekonomisko un sociālo lejupslīdi; |
| --- | --- |

46.

aicina dalībvalstis piešķirt vajadzīgos līdzekļus augstākās izglītības jomai globālu uzdevumu risināšanai, jo tas ir galvenais līdzeklis, lai pārvarētu neseno ekonomisko un sociālo lejupslīdi;

| 47. | aicina dalībvalstis ar juridiskiem, administratīviem un finanšu līdzekļiem atbalstīt tradicionālo mazākumtautību izglītību dzimtajā valodā; |
| --- | --- |

47.

aicina dalībvalstis ar juridiskiem, administratīviem un finanšu līdzekļiem atbalstīt tradicionālo mazākumtautību izglītību dzimtajā valodā;

Profesionālā izglītība un apmācība

| 48. | uzstāj, ka augstas kvalitātes profesionālā izglītība un apmācība ir būtiska jaunu profesionāļu veidošanai un būtiska “jaunu iemaņu jaunām darba vietām” darbībai, īpašu uzmanību pievēršot iespējām izglītoties darba vietā un mācību praksei, nodrošinot šo iespēju arī mācību iestāžu absolventiem, pamatojoties uz augstāko mācību iestāžu un uzņēmumu līgumiem; turklāt uzskata, ka ir svarīgi veicināt to, ka arodizglītības ieguvēji daļu mācību laika mācās vai stažējas citās Eiropas Savienības valstīs; aicina vairāk atbalstīt profesionālo izglītību un palielināt tās prestižu; |
| --- | --- |

48.

uzstāj, ka augstas kvalitātes profesionālā izglītība un apmācība ir būtiska jaunu profesionāļu veidošanai un būtiska “jaunu iemaņu jaunām darba vietām” darbībai, īpašu uzmanību pievēršot iespējām izglītoties darba vietā un mācību praksei, nodrošinot šo iespēju arī mācību iestāžu absolventiem, pamatojoties uz augstāko mācību iestāžu un uzņēmumu līgumiem; turklāt uzskata, ka ir svarīgi veicināt to, ka arodizglītības ieguvēji daļu mācību laika mācās vai stažējas citās Eiropas Savienības valstīs; aicina vairāk atbalstīt profesionālo izglītību un palielināt tās prestižu;

| 49. | uzsver, ka jāturpina modernizēt profesionālās izglītības programmas pamatprasmju apguves ziņā, lai uzlabotu to kvalitāti un padarītu tās pievilcīgākas jauniešiem, vienlaikus pielāgojot tās darba tirgus pieaugošajām prasībām; uzskata, ka profesionālajās apmācību programmās būtu jāuzlabo transversālo pamatprasmju apguve; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka jāturpina modernizēt profesionālās izglītības programmas pamatprasmju apguves ziņā, lai uzlabotu to kvalitāti un padarītu tās pievilcīgākas jauniešiem, vienlaikus pielāgojot tās darba tirgus pieaugošajām prasībām; uzskata, ka profesionālajās apmācību programmās būtu jāuzlabo transversālo pamatprasmju apguve;

| 50. | uzsver, ka izmantojot labākās prakses paraugus, jāpieņem iegūto prasmju atzīšanas modelis jauniešiem, kas iegūst pilsoniskas prasmes, piedaloties bezpeļņas organizāciju vai attīstības sadarbības programmu brīvprātīgajā un sabiedriskajā darbā; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka izmantojot labākās prakses paraugus, jāpieņem iegūto prasmju atzīšanas modelis jauniešiem, kas iegūst pilsoniskas prasmes, piedaloties bezpeļņas organizāciju vai attīstības sadarbības programmu brīvprātīgajā un sabiedriskajā darbā;

| 51. | aicina uzlabot pāreju no vidējās profesionālās izglītības un apmācības uz augstāko izglītību, lai nodrošinātu augstāku kvalifikācijas līmeni; |
| --- | --- |

51.

aicina uzlabot pāreju no vidējās profesionālās izglītības un apmācības uz augstāko izglītību, lai nodrošinātu augstāku kvalifikācijas līmeni;

| 52. | uzsver ieteikumā par pamatprasmēm ietverto mūžizglītības dimensiju un apgalvo, ka, lai to pilnībā īstenotu, ir jāveic vairāk uzlabojumu profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības jomā, tostarp atzīstot vispārējas tiesības uz mūžizglītību; |
| --- | --- |

52.

uzsver ieteikumā par pamatprasmēm ietverto mūžizglītības dimensiju un apgalvo, ka, lai to pilnībā īstenotu, ir jāveic vairāk uzlabojumu profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības jomā, tostarp atzīstot vispārējas tiesības uz mūžizglītību;

| 53. | uzsver, ka profesionālās izglītības un apmācības jomā svarīga ir dalībvalstu savstarpējā informācijas un labas un veiksmīgas prakses apmaiņa; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka profesionālās izglītības un apmācības jomā svarīga ir dalībvalstu savstarpējā informācijas un labas un veiksmīgas prakses apmaiņa;

Mūžizglītība

| 54. | aicina nekavējoties rīkoties, lai risinātu problēmu, kas saistīta ar tādu cilvēku skaita pieaugumu, kuriem ir zems lasītprasmes un rakstītprasmes līmenis, īpaši atbalstot vietējās pašvaldības, jo tām ir visciešākā saikne ar sabiedrību; aicina dalībvalstis un Komisiju pievērst uzmanību lasītnepratējiem un rakstītnepratējiem, kuru skaits vēl aizvien ir pārāk liels, un apņēmīgi rīkoties, lai risinātu šo problēmu, tostarp attiecībā uz pieaugušajiem; |
| --- | --- |

54.

aicina nekavējoties rīkoties, lai risinātu problēmu, kas saistīta ar tādu cilvēku skaita pieaugumu, kuriem ir zems lasītprasmes un rakstītprasmes līmenis, īpaši atbalstot vietējās pašvaldības, jo tām ir visciešākā saikne ar sabiedrību; aicina dalībvalstis un Komisiju pievērst uzmanību lasītnepratējiem un rakstītnepratējiem, kuru skaits vēl aizvien ir pārāk liels, un apņēmīgi rīkoties, lai risinātu šo problēmu, tostarp attiecībā uz pieaugušajiem;

| 55. | pauž nopietnas bažas par jauniešu bezdarbnieku skaita pieaugumu, jo īpaši pašreizējos ekonomiskās krīzes apstākļos; mudina dalībvalstis nodrošināt iespējami elastīgākus darba tirgus, kas ļautu jauniešiem viegli atrast darbu un mainīt darba vietas; |
| --- | --- |

55.

pauž nopietnas bažas par jauniešu bezdarbnieku skaita pieaugumu, jo īpaši pašreizējos ekonomiskās krīzes apstākļos; mudina dalībvalstis nodrošināt iespējami elastīgākus darba tirgus, kas ļautu jauniešiem viegli atrast darbu un mainīt darba vietas;

| 56. | uzsver, ka jāuzlabo izglītības iestāžu iesaistīšana visaptverošas valsts kvalifikācijas sistēmas izveidošanā un iepriekšējās izglītības, tostarp neformālās vai ad hoc veidā iegūtas izglītības, atzīšanā; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka jāuzlabo izglītības iestāžu iesaistīšana visaptverošas valsts kvalifikācijas sistēmas izveidošanā un iepriekšējās izglītības, tostarp neformālās vai ad hoc veidā iegūtas izglītības, atzīšanā;

| 57. | norāda, ka mērķi, kas noteikti attiecībā uz četriem no pieciem 2003. gadā pieņemtajiem kritērijiem, netiks sasniegti; aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionālās un vietējās varas iestādes un citus dalībniekus izvērtēt cēloņus un veikt atbilstošus pasākumus situācijas uzlabošanai; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka mērķi, kas noteikti attiecībā uz četriem no pieciem 2003. gadā pieņemtajiem kritērijiem, netiks sasniegti; aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionālās un vietējās varas iestādes un citus dalībniekus izvērtēt cēloņus un veikt atbilstošus pasākumus situācijas uzlabošanai;

| 58. | uzsver, ka ir svarīgs pašreizējais konstruktīvais dialogs, kā arī apspriedes starp izglītības un apmācības pēdējā posma pārstāvjiem, augstākās izglītības iestādēm un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka ir svarīgs pašreizējais konstruktīvais dialogs, kā arī apspriedes starp izglītības un apmācības pēdējā posma pārstāvjiem, augstākās izglītības iestādēm un uzņēmumiem;

| 59. | atbalsta mērķi palielināt pieaugušo iesaistīšanos mūžizglītībā no 12,5 % uz 15 % līdz 2020. gadam un aicina veikt atbilstošus pasākumus; tādēļ aicina augstskolas paplašināt piekļuvi studijām, dažādojot un paplašinot studentu bāzi un veicot izmaiņas studiju programmās, lai padarītu tās pievilcīgākas pieaugušajiem, kas vēlas atsākt studēt; aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties apņēmīgāk, lai atbalstītu un paplašinātu tādas mūžizglītības iestādes kā, piemēram, “otrās iespējas skolas”; aicina, īstenojot mūžizglītības stratēģijas, ņemt vērā un dzimumu perspektīvu un veicināt tās īstenošanu; norāda uz tautas universitāšu būtisko nozīmi mūžizglītībā; |
| --- | --- |

59.

atbalsta mērķi palielināt pieaugušo iesaistīšanos mūžizglītībā no 12,5 % uz 15 % līdz 2020. gadam un aicina veikt atbilstošus pasākumus; tādēļ aicina augstskolas paplašināt piekļuvi studijām, dažādojot un paplašinot studentu bāzi un veicot izmaiņas studiju programmās, lai padarītu tās pievilcīgākas pieaugušajiem, kas vēlas atsākt studēt; aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties apņēmīgāk, lai atbalstītu un paplašinātu tādas mūžizglītības iestādes kā, piemēram, “otrās iespējas skolas”; aicina, īstenojot mūžizglītības stratēģijas, ņemt vērā un dzimumu perspektīvu un veicināt tās īstenošanu; norāda uz tautas universitāšu būtisko nozīmi mūžizglītībā;

| 60. | norāda, ka viens no galvenajiem šķēršļiem, ar ko saskaras pieaugušie, kas vēlas izglītoties, ir atbalsta iespēju trūkums viņu ģimenēm; tādēļ mudina dalībvalstis izveidot atbalsta pasākumus un nodrošināt, lai visiem studentiem un darbiniekiem ar ģimenes pienākumiem (piemēram, bērnu aprūpe vai citi apgādājamie) būtu iespēja atjaunot un/vai uzlabot savas iemaņas un prasmes, balstoties uz labu praksi, kas šajā jomā izveidojusies Eiropas Sociālā fonda programmās, tostarp izmantojot pakalpojumu un saskaņošanas talonus; uzskata, ka jo īpaši jāpēta e-mācīšanās iespējas, jo e-mācīšanās ir elastīgāja un atvieglo mācību apvienošanu ar darbu un rūpēm par apgādājamajiem; |
| --- | --- |

60.

norāda, ka viens no galvenajiem šķēršļiem, ar ko saskaras pieaugušie, kas vēlas izglītoties, ir atbalsta iespēju trūkums viņu ģimenēm; tādēļ mudina dalībvalstis izveidot atbalsta pasākumus un nodrošināt, lai visiem studentiem un darbiniekiem ar ģimenes pienākumiem (piemēram, bērnu aprūpe vai citi apgādājamie) būtu iespēja atjaunot un/vai uzlabot savas iemaņas un prasmes, balstoties uz labu praksi, kas šajā jomā izveidojusies Eiropas Sociālā fonda programmās, tostarp izmantojot pakalpojumu un saskaņošanas talonus; uzskata, ka jo īpaši jāpēta e-mācīšanās iespējas, jo e-mācīšanās ir elastīgāja un atvieglo mācību apvienošanu ar darbu un rūpēm par apgādājamajiem;

| 61. | mudina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu veikt pasākumus, lai uzlabotu salīdzinošo datu par dzimumu līdztiesību izglītības un apmācības jomā vākšanu un analīzi, un nodrošināt Pekinas Rīcības platformas atbilstīgo kritēriju statistikas pieejamību un regulāru atjaunināšanu; |
| --- | --- |

61.

mudina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu veikt pasākumus, lai uzlabotu salīdzinošo datu par dzimumu līdztiesību izglītības un apmācības jomā vākšanu un analīzi, un nodrošināt Pekinas Rīcības platformas atbilstīgo kritēriju statistikas pieejamību un regulāru atjaunināšanu;

| 62. | iesaka izglītības un apmācības iestādēm censties plašāk popularizēt savas pieaugušajiem domātās programmas un atvieglot administratīvās procedūras saistībā ar piekļuvi šīm programmām; |
| --- | --- |

62.

iesaka izglītības un apmācības iestādēm censties plašāk popularizēt savas pieaugušajiem domātās programmas un atvieglot administratīvās procedūras saistībā ar piekļuvi šīm programmām;

| 63. | aicina Eiropas Komisiju pilnībā ņemt vērā ieinteresēto pušu pieredzi un lomu Izglītības un apmācības stratēģijas 2020. gadam īstenošanā; |
| --- | --- |

63.

aicina Eiropas Komisiju pilnībā ņemt vērā ieinteresēto pušu pieredzi un lomu Izglītības un apmācības stratēģijas 2020. gadam īstenošanā;

| 64. | aicina Eiropas Komisiju iesaistīt neformālās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības iestāžu studentus un skolēnus mobilitātes kritēriju Izglītības un apmācības stratēģijai 2020. gadam izstrādāšanā un pārņemt Boloņas procesa studentu mobilitātes kritērijus; |
| --- | --- |

64.

aicina Eiropas Komisiju iesaistīt neformālās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības iestāžu studentus un skolēnus mobilitātes kritēriju Izglītības un apmācības stratēģijai 2020. gadam izstrādāšanā un pārņemt Boloņas procesa studentu mobilitātes kritērijus;

*

* *

| 65. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

65.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(2)  OV C 290, 4.12.2007., 1. lpp.

(3)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(4)  OV C 41 E, 19.2.2009., 46. lpp.

(5)  OV C 45 E, 23.2.2010., 33. lpp.

(6)  Padomes dokuments 9152/2007.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/16

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsUzņēmumu vadības ētiskie aspekti

P7_TA(2010)0165

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par uzņēmumu vadības deontoloģiskajiem aspektiem (2009/2177(INI))

2011/C 161 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. aprīļa Ieteikumu, ar ko papildina Ieteikumus 2004/913/EK un 2005/162/EK attiecībā uz biržas sarakstā iekļautu sabiedrību direktoru atlīdzību (1),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. aprīļa ieteikumu par atlīdzības politiku finanšu pakalpojumu nozarē (2),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu, kas papildina iepriekš minētos divus ieteikumus un kas arī tika publicēts 2009. gada 30. aprīlī (COM(2009)0211),

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai pārvēršanai vērtspapīros, un attiecībā uz atlīdzības politikas uzraudzības pārbaudi (COM(2009)0362),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Direktīvu 2007/36/EK par biržu sarakstos iekļautu sabiedrību akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (4),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0135/2010),

| A. | tā kā Eiropas Savienību un pasauli kopumā ir skārusi visnopietnākā ekonomiskā krīze pēdējos 60 gados, tā kā reālajai ekonomikai pašlaik nākas saskarties ar vissmagāko lejupslīdi minētajā laikposmā un tā kā ir sagaidāms, ka, neraugoties uz relatīvu ekonomiskās aktivitātes uzlabošanos, problēmas nodarbinātības jomā saglabāsies; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienību un pasauli kopumā ir skārusi visnopietnākā ekonomiskā krīze pēdējos 60 gados, tā kā reālajai ekonomikai pašlaik nākas saskarties ar vissmagāko lejupslīdi minētajā laikposmā un tā kā ir sagaidāms, ka, neraugoties uz relatīvu ekonomiskās aktivitātes uzlabošanos, problēmas nodarbinātības jomā saglabāsies;

| B. | tā kā neatkarīgi no uzņēmuma veida vai nozares, kurā tas darbojas, vairāki ar uzņēmuma vadību saistīti jautājumi, piemēram, pienākums rīkoties piesardzīgi, pārredzamība, uzņēmumu sociālā atbildība, riska pārvaldība, finanšu ieguldījumu lēmumu ekonomiskā ilgtspējība, valdes vai uzraudzības padomes darbības un akcionāru tiesību izmantošana, ir svarīgi uzņēmējdarbības vadības deontoloģijas vispārējā kontekstā; tā kā nesenā finanšu krīze pierādīja, ka šie jautājumi ir pastāvīgi jāanalizē, ņemot vērā finanšu stabilitātes saglabāšanu, lai palīdzētu rast risinājumus, kas ļautu uzņēmumiem risināt pašreizējās problēmas un palīdzētu veicināt ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā neatkarīgi no uzņēmuma veida vai nozares, kurā tas darbojas, vairāki ar uzņēmuma vadību saistīti jautājumi, piemēram, pienākums rīkoties piesardzīgi, pārredzamība, uzņēmumu sociālā atbildība, riska pārvaldība, finanšu ieguldījumu lēmumu ekonomiskā ilgtspējība, valdes vai uzraudzības padomes darbības un akcionāru tiesību izmantošana, ir svarīgi uzņēmējdarbības vadības deontoloģijas vispārējā kontekstā; tā kā nesenā finanšu krīze pierādīja, ka šie jautājumi ir pastāvīgi jāanalizē, ņemot vērā finanšu stabilitātes saglabāšanu, lai palīdzētu rast risinājumus, kas ļautu uzņēmumiem risināt pašreizējās problēmas un palīdzētu veicināt ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Savienībā;

| C. | tā kā krīze arī parādīja ciešo saikni starp riska pārvaldību un atalgojuma politiku un pēdējās minētās politikas nozīmi mehānismos, kas regulē uzņēmumu pareizu darbību; šī iemesla dēļ riska pārvaldība būtu pienācīgi jāņem vērā, izstrādājot atalgojuma politiku, lai plašākā un līdzsvarotākā pieejā pārvaldībai varētu iestrādāt efektīvas riska pārvaldības sistēmas un nodrošinātu to, ka stimulēšanas sistēmu ieviešanas gadījumā līdzsvara nolūkā tiek nodrošinātas arī atbilstīgas riska pārvaldības sistēmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā krīze arī parādīja ciešo saikni starp riska pārvaldību un atalgojuma politiku un pēdējās minētās politikas nozīmi mehānismos, kas regulē uzņēmumu pareizu darbību; šī iemesla dēļ riska pārvaldība būtu pienācīgi jāņem vērā, izstrādājot atalgojuma politiku, lai plašākā un līdzsvarotākā pieejā pārvaldībai varētu iestrādāt efektīvas riska pārvaldības sistēmas un nodrošinātu to, ka stimulēšanas sistēmu ieviešanas gadījumā līdzsvara nolūkā tiek nodrošinātas arī atbilstīgas riska pārvaldības sistēmas;

| D. | tā kā visu nozaru uzņēmumiem ir vairākas kopīgas riska kategorijas, lai gan daži riska veidi ir raksturīgi konkrētām nozarēm (piemēram, riski, ar kuriem saskaras uzņēmumi, kas darbojas finanšu nozarē); tā kā neseno finanšu krīzi lielā mērā veicināja efektīvas riska pārvaldības trūkums — netika pienācīgi uzraudzīta atbilstība uzraudzības noteikumiem un tika izmantoti neatbilstīgi stimuli atalgojuma politikas jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā visu nozaru uzņēmumiem ir vairākas kopīgas riska kategorijas, lai gan daži riska veidi ir raksturīgi konkrētām nozarēm (piemēram, riski, ar kuriem saskaras uzņēmumi, kas darbojas finanšu nozarē); tā kā neseno finanšu krīzi lielā mērā veicināja efektīvas riska pārvaldības trūkums — netika pienācīgi uzraudzīta atbilstība uzraudzības noteikumiem un tika izmantoti neatbilstīgi stimuli atalgojuma politikas jomā;

| E. | tā kā riska pārvaldība būtu jāizprot un jāpiemēro visas organizācijas līmenī un nevis tikai atsevišķās tās struktūrvienībās; tai arī jābūt atklātai, pārredzamai un pakļautai ziņojumu sniegšanas prasībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā riska pārvaldība būtu jāizprot un jāpiemēro visas organizācijas līmenī un nevis tikai atsevišķās tās struktūrvienībās; tai arī jābūt atklātai, pārredzamai un pakļautai ziņojumu sniegšanas prasībām;

| F. | tā kā ikvienam risinājumam būtu jānodrošina, ka, uzņemoties risku, tas atbilst uzņēmējdarbības mērķim un uzņēmuma stratēģijai, pienācīgi ņemot vērā efektīvu riska pārvaldību; efektīva riska pārvaldība būtu jāuzskata par vienu no vissvarīgākajiem elementiem labas uzņēmumu vadības nodrošināšanā visos uzņēmumos; |
| --- | --- |

F.

tā kā ikvienam risinājumam būtu jānodrošina, ka, uzņemoties risku, tas atbilst uzņēmējdarbības mērķim un uzņēmuma stratēģijai, pienācīgi ņemot vērā efektīvu riska pārvaldību; efektīva riska pārvaldība būtu jāuzskata par vienu no vissvarīgākajiem elementiem labas uzņēmumu vadības nodrošināšanā visos uzņēmumos;

| G. | tā kā viens no pirmajiem pasākumiem, ko Komisija veica pēc krīzes, attiecās uz jautājumu par atalgojuma politiku, papildinot Komisijas Ieteikumus 2004/913/EK un 2005/162/EK, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstošu atalgojuma politiku, nosakot paraugpraksi tās izstrādei ar jaunu ieteikumu attiecībā uz biržas sarakstā iekļautu uzņēmumu direktoru atalgojuma sistēmu un publicējot ieteikumu par atalgojuma politiku finanšu pakalpojumu nozarē; |
| --- | --- |

G.

tā kā viens no pirmajiem pasākumiem, ko Komisija veica pēc krīzes, attiecās uz jautājumu par atalgojuma politiku, papildinot Komisijas Ieteikumus 2004/913/EK un 2005/162/EK, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstošu atalgojuma politiku, nosakot paraugpraksi tās izstrādei ar jaunu ieteikumu attiecībā uz biržas sarakstā iekļautu uzņēmumu direktoru atalgojuma sistēmu un publicējot ieteikumu par atalgojuma politiku finanšu pakalpojumu nozarē;

| H. | tā kā ieteikumi atšķiras atkarībā no uzņēmuma veida, pienācīgi ņemot vērā tā lielumu, iekšējo organizāciju un darbības sarežģītību; tā kā šādi var nošķirt finanšu sabiedrības (biržas sarakstā iekļautas vai neiekļautas) no biržas sarakstā iekļautām, bet ar finanšu jomu nesaistītām sabiedrībām, un nošķirt dažādus finanšu nozares sektorus, piemēram, banku darbību, apdrošināšanu un fondu pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ieteikumi atšķiras atkarībā no uzņēmuma veida, pienācīgi ņemot vērā tā lielumu, iekšējo organizāciju un darbības sarežģītību; tā kā šādi var nošķirt finanšu sabiedrības (biržas sarakstā iekļautas vai neiekļautas) no biržas sarakstā iekļautām, bet ar finanšu jomu nesaistītām sabiedrībām, un nošķirt dažādus finanšu nozares sektorus, piemēram, banku darbību, apdrošināšanu un fondu pārvaldīšanu;

| I. | tā kā atalgojuma kontekstā jāņem vērā vairāki jautājumi, tādi kā i) atalgojuma shēmas, tostarp to struktūra, pārredzamība un simetrija un saikne starp atalgojumu un stimulu, ii) atalgojuma shēmu noteikšana, tostarp dalībnieku, funkciju un pienākumu definēšana, iii) atalgojuma shēmu kontrole, īpašu uzmanību pievēršot akcionāriem, un iv) atalgojuma kopsumma, tai skaitā algas un pensijas; |
| --- | --- |

I.

tā kā atalgojuma kontekstā jāņem vērā vairāki jautājumi, tādi kā i) atalgojuma shēmas, tostarp to struktūra, pārredzamība un simetrija un saikne starp atalgojumu un stimulu, ii) atalgojuma shēmu noteikšana, tostarp dalībnieku, funkciju un pienākumu definēšana, iii) atalgojuma shēmu kontrole, īpašu uzmanību pievēršot akcionāriem, un iv) atalgojuma kopsumma, tai skaitā algas un pensijas;

| J. | tā kā daži no ieteikumos ietverto sevišķi svarīgo principu aspektiem vēl aizvien ir neskaidri un tie ir atbilstoši jāīsteno praksē, piemēram, darbības rezultātu novērtēšanas kritēriju jēdziens, kam būtu jāpalīdz izveidot saikni starp samaksu un darbības rezultātiem, jēdziens “neatbilstoši darbības rezultāti” attiecībā uz maksājumiem darba attiecību pārtraukšanas gadījumā, maksājums saistībā ar darba attiecību pārtraukšanu un atalgojuma mainīgās daļas finanšu pakalpojumu nozarē; |
| --- | --- |

J.

tā kā daži no ieteikumos ietverto sevišķi svarīgo principu aspektiem vēl aizvien ir neskaidri un tie ir atbilstoši jāīsteno praksē, piemēram, darbības rezultātu novērtēšanas kritēriju jēdziens, kam būtu jāpalīdz izveidot saikni starp samaksu un darbības rezultātiem, jēdziens “neatbilstoši darbības rezultāti” attiecībā uz maksājumiem darba attiecību pārtraukšanas gadījumā, maksājums saistībā ar darba attiecību pārtraukšanu un atalgojuma mainīgās daļas finanšu pakalpojumu nozarē;

| K. | tā kā, ņemot vērā grūtības noteikt saikni starp samaksu un darbības rezultātiem, galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, cik efektīvi tiek noteikta atalgojuma politika, un pārredzamībai, abos gadījumos pamatojoties uz pareizu pārvaldību, kuru nosaka un novērtē attiecībā uz atbilstīgu laikposmu, orientējoties uz vidēju termiņu un ilgtermiņu, lai izvairītos no bīstamas un nestabilas riska pārvaldības īstermiņa (vai pat ļoti īslaicīgas) politikas, un kurā noteiktas iesaistīto personu konkrētās funkcijas un pienākumi; |
| --- | --- |

K.

tā kā, ņemot vērā grūtības noteikt saikni starp samaksu un darbības rezultātiem, galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, cik efektīvi tiek noteikta atalgojuma politika, un pārredzamībai, abos gadījumos pamatojoties uz pareizu pārvaldību, kuru nosaka un novērtē attiecībā uz atbilstīgu laikposmu, orientējoties uz vidēju termiņu un ilgtermiņu, lai izvairītos no bīstamas un nestabilas riska pārvaldības īstermiņa (vai pat ļoti īslaicīgas) politikas, un kurā noteiktas iesaistīto personu konkrētās funkcijas un pienākumi;

| L. | tā kā pieņemtajiem risinājumiem nebūtu jāseko principam “viens risinājums der visiem” un uzņēmumiem būtu jāsaglabā elastīgums, pielāgojot sistēmas savām vajadzībām; |
| --- | --- |

L.

tā kā pieņemtajiem risinājumiem nebūtu jāseko principam “viens risinājums der visiem” un uzņēmumiem būtu jāsaglabā elastīgums, pielāgojot sistēmas savām vajadzībām;

| M. | tā kā ir nepieciešams darbības rezultātu un atalgojuma politikas ex-post novērtējums; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir nepieciešams darbības rezultātu un atalgojuma politikas ex-post novērtējums;

| N. | tā kā pārredzamība ir izrādījusies svarīgs labas pārvaldības elements; tā kā to nevajadzētu attiecināt tikai uz atalgojuma politikas atklāšanu, bet tai vajadzētu nozīmēt arī to, ka uzņēmumi spēj izskaidrot konkrētas atalgojuma politikas izvēli; |
| --- | --- |

N.

tā kā pārredzamība ir izrādījusies svarīgs labas pārvaldības elements; tā kā to nevajadzētu attiecināt tikai uz atalgojuma politikas atklāšanu, bet tai vajadzētu nozīmēt arī to, ka uzņēmumi spēj izskaidrot konkrētas atalgojuma politikas izvēli;

| O. | tā kā direktoru atalgojuma politikas atklāšana skaidrā un viegli saprotamā veidā atvieglotu lēmumu, it īpaši akcionāru lēmumu, par atalgojuma politiku pieņemšanu; šādu informāciju par atsevišķiem direktoriem piešķirtā atalgojuma un piemaksu kopsummu varētu detalizēti ietvert gada pārskatos vai ziņojumā par atalgojumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā direktoru atalgojuma politikas atklāšana skaidrā un viegli saprotamā veidā atvieglotu lēmumu, it īpaši akcionāru lēmumu, par atalgojuma politiku pieņemšanu; šādu informāciju par atsevišķiem direktoriem piešķirtā atalgojuma un piemaksu kopsummu varētu detalizēti ietvert gada pārskatos vai ziņojumā par atalgojumu;

| P. | tā kā konstruktīva akcionāru un darbinieku līdzdalība būtu jānosaka par uzņēmuma mērķi; tā kā šajā nolūkā ir jāizpēta citi pasākumi attiecībā uz to, kā efektīvi iesaistīt akcionārus uzņēmuma atalgojuma politikas veidošanā (piemēram, Vācijā uzņēmumi, rīkojot konsultatīvu balsojumu, var prasīt akcionāru apstiprinājumu pēc līmeņiem diferencētai atalgojuma politikai), īpaši tāpēc, ka akcionāri ne vienmēr vēlas un ir gatavi uzņemties aktīvāku lomu; tā kā tas arī nozīmē, ka ir jāizpēta, kā rosināt akcionārus sadarboties ar valdi, nevis tai oponēt; |
| --- | --- |

P.

tā kā konstruktīva akcionāru un darbinieku līdzdalība būtu jānosaka par uzņēmuma mērķi; tā kā šajā nolūkā ir jāizpēta citi pasākumi attiecībā uz to, kā efektīvi iesaistīt akcionārus uzņēmuma atalgojuma politikas veidošanā (piemēram, Vācijā uzņēmumi, rīkojot konsultatīvu balsojumu, var prasīt akcionāru apstiprinājumu pēc līmeņiem diferencētai atalgojuma politikai), īpaši tāpēc, ka akcionāri ne vienmēr vēlas un ir gatavi uzņemties aktīvāku lomu; tā kā tas arī nozīmē, ka ir jāizpēta, kā rosināt akcionārus sadarboties ar valdi, nevis tai oponēt;

| Q. | tā kā akcionāru nepiedalīšanās līmenis ir ļoti augsts, it īpaši biržas sarakstā iekļautajos uzņēmumos, un tāpēc būtu jāveicina elektroniskās balsošanas sistēmas izmantošana akcionāru sanāksmēs; |
| --- | --- |

Q.

tā kā akcionāru nepiedalīšanās līmenis ir ļoti augsts, it īpaši biržas sarakstā iekļautajos uzņēmumos, un tāpēc būtu jāveicina elektroniskās balsošanas sistēmas izmantošana akcionāru sanāksmēs;

| R. | tā kā ir pareizi jāpiemēro spēkā esošie tiesību akti par darbinieku informēšanu un konsultēšanu par viņu uzņēmuma pārvaldību, lai varētu veidot patiesu dialogu ar uzņēmuma vadītājiem un skaidri noteikt uzņēmuma atalgojuma praksi un mērķus; |
| --- | --- |

R.

tā kā ir pareizi jāpiemēro spēkā esošie tiesību akti par darbinieku informēšanu un konsultēšanu par viņu uzņēmuma pārvaldību, lai varētu veidot patiesu dialogu ar uzņēmuma vadītājiem un skaidri noteikt uzņēmuma atalgojuma praksi un mērķus;

| S. | tā kā vadības atalgojuma kritēriju un tā līmeņu noteikšana ietilpst uzņēmuma valdes kompetencē; |
| --- | --- |

S.

tā kā vadības atalgojuma kritēriju un tā līmeņu noteikšana ietilpst uzņēmuma valdes kompetencē;

| T. | tā kā brīvprātīgi standarti ir būtiski valdes darba efektivitātes uzlabošanai, un var izrādīties nepieciešama paraugprakses pārskatīšana; |
| --- | --- |

T.

tā kā brīvprātīgi standarti ir būtiski valdes darba efektivitātes uzlabošanai, un var izrādīties nepieciešama paraugprakses pārskatīšana;

| U. | tā kā par mērķi būtu jānosaka tādas kompetentas valdes un uzraudzības padomes izveide, kura spēj izdarīt objektīvu un neatkarīgu vērtējumu; tā kā ir jānovērtē valdes darbības efektivitāte un lietderība; |
| --- | --- |

U.

tā kā par mērķi būtu jānosaka tādas kompetentas valdes un uzraudzības padomes izveide, kura spēj izdarīt objektīvu un neatkarīgu vērtējumu; tā kā ir jānovērtē valdes darbības efektivitāte un lietderība;

| V. | tā kā, atzīstot uzņēmumu vadības pašreizējās sistēmas trūkumus, noteiktam skaitam (piemēram, vienai trešdaļai) direktoru (valdes locekļu) vajadzētu būt profesionāļiem, kas saņem atalgojumu, ir atbildīgi un ir pakļauti tikai akcionāriem; tā kā viņu atbildība un pakļautība būtu jāvērtē pēc profesionālās kompetences; |
| --- | --- |

V.

tā kā, atzīstot uzņēmumu vadības pašreizējās sistēmas trūkumus, noteiktam skaitam (piemēram, vienai trešdaļai) direktoru (valdes locekļu) vajadzētu būt profesionāļiem, kas saņem atalgojumu, ir atbildīgi un ir pakļauti tikai akcionāriem; tā kā viņu atbildība un pakļautība būtu jāvērtē pēc profesionālās kompetences;

| W. | tā kā — lai gan tiesību aktu pieņemšana šajā jomā varētu būt grūtāks un laikietilpīgāks risinājums nekā ieteikumu pieņemšana — ieteikuma tiesību aktu pieeja nav pietiekama; |
| --- | --- |

W.

tā kā — lai gan tiesību aktu pieņemšana šajā jomā varētu būt grūtāks un laikietilpīgāks risinājums nekā ieteikumu pieņemšana — ieteikuma tiesību aktu pieeja nav pietiekama;

| X. | tā kā Komisija plāno turpināt sniegt ieteikumus ar tiesību aktu priekšlikumiem, lai iekļautu atalgojumu shēmas pilnvērtīgas uzraudzības darbības jomā, un īpaši ir ierosinājusi pārskatīt Kapitāla prasību direktīvu; tā kā Komisija plāno izvērtēt papildu pasākumus attiecībā uz ārpusbanku finanšu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

X.

tā kā Komisija plāno turpināt sniegt ieteikumus ar tiesību aktu priekšlikumiem, lai iekļautu atalgojumu shēmas pilnvērtīgas uzraudzības darbības jomā, un īpaši ir ierosinājusi pārskatīt Kapitāla prasību direktīvu; tā kā Komisija plāno izvērtēt papildu pasākumus attiecībā uz ārpusbanku finanšu pakalpojumiem;

| Y. | tā kā Komisijas sniegtie ieteikumi attiecībā uz biržas sarakstā iekļautiem uzņēmumiem ne vienmēr ietver atbilstīgas vispārējās pamatnostādnes paraugprakses izstrādei biržas sarakstā neiekļautos uzņēmumos; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Komisijas sniegtie ieteikumi attiecībā uz biržas sarakstā iekļautiem uzņēmumiem ne vienmēr ietver atbilstīgas vispārējās pamatnostādnes paraugprakses izstrādei biržas sarakstā neiekļautos uzņēmumos;

| Z. | tā kā ir būtiski, lai ikvienu šajā jomā pieņemto instrumentu visā ES un visas iesaistītās puses īstenotu vienveidīgi un saskaņoti, |
| --- | --- |

Z.

tā kā ir būtiski, lai ikvienu šajā jomā pieņemto instrumentu visā ES un visas iesaistītās puses īstenotu vienveidīgi un saskaņoti,

| 1. | atzinīgi vērtē pasākumus, kuru mērķis ir uzņēmumu vadības deontoloģisko aspektu risināšana, kas, kā atklāja nesenā finanšu krīze, vēl nepavisam nav atrisināti; šajā sakarā atzinīgi vērtē divus Komisijas publicētos ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē pasākumus, kuru mērķis ir uzņēmumu vadības deontoloģisko aspektu risināšana, kas, kā atklāja nesenā finanšu krīze, vēl nepavisam nav atrisināti; šajā sakarā atzinīgi vērtē divus Komisijas publicētos ieteikumus;

| 2. | norāda, ka ar nesaistošām tiesību normām tomēr nepietiek; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka ar nesaistošām tiesību normām tomēr nepietiek;

| 3. | tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas pirmo tiesību aktu priekšlikumu, kas ļauj ES likumdevējam pienācīgi risināt attiecīgos jautājumus, t. i., veikt grozījumus Kapitāla prasību direktīvā; |
| --- | --- |

3.

tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas pirmo tiesību aktu priekšlikumu, kas ļauj ES likumdevējam pienācīgi risināt attiecīgos jautājumus, t. i., veikt grozījumus Kapitāla prasību direktīvā;

| 4. | atbalsta principus, ko Komisija iekļāvusi 2009. gada 30. aprīļa ieteikumos, pirmkārt, par atalgojuma struktūru un pārvaldības pasākumiem, kas piemērojami biržas sarakstā iekļautu uzņēmumu direktoru un vadītāju atalgojumam, un, otrkārt, par atalgojuma struktūru, atalgojuma politikas izstrādes un īstenošanas procesu (pārvaldību), atalgojuma politikas pārredzamību un konsultatīvu uzraudzību (uzraudzību) finanšu nozarē, tomēr uzsver, ka dalībvalstis šos ieteikumus nav pietiekami īstenojušas praksē; |
| --- | --- |

4.

atbalsta principus, ko Komisija iekļāvusi 2009. gada 30. aprīļa ieteikumos, pirmkārt, par atalgojuma struktūru un pārvaldības pasākumiem, kas piemērojami biržas sarakstā iekļautu uzņēmumu direktoru un vadītāju atalgojumam, un, otrkārt, par atalgojuma struktūru, atalgojuma politikas izstrādes un īstenošanas procesu (pārvaldību), atalgojuma politikas pārredzamību un konsultatīvu uzraudzību (uzraudzību) finanšu nozarē, tomēr uzsver, ka dalībvalstis šos ieteikumus nav pietiekami īstenojušas praksē;

| 5. | pastāv uz to, ka ES ir vajadzīgs ilgtermiņā darbotiesspējīgs un vispārējām (uzņēmumu, akcionāru un darba ņēmēju) interesēm atbilstīgs ražošanas, sociālais un vides modelis ar jaunu finanšu sistēmu, kuras pamatā ir piesardzības un deontoloģisko noteikumu sistēma, kā arī valsts un Eiropas līmeņa uzraudzības iestādes ar saistošām pilnvarām; turklāt uzskata, ka finanšu nozarei ir jāapmierina reālās ekonomikas vajadzības, jāveicina ilgtspējīga izaugsme un jādemonstrē vislielākā iespējamā sociālās atbildības pakāpe; |
| --- | --- |

5.

pastāv uz to, ka ES ir vajadzīgs ilgtermiņā darbotiesspējīgs un vispārējām (uzņēmumu, akcionāru un darba ņēmēju) interesēm atbilstīgs ražošanas, sociālais un vides modelis ar jaunu finanšu sistēmu, kuras pamatā ir piesardzības un deontoloģisko noteikumu sistēma, kā arī valsts un Eiropas līmeņa uzraudzības iestādes ar saistošām pilnvarām; turklāt uzskata, ka finanšu nozarei ir jāapmierina reālās ekonomikas vajadzības, jāveicina ilgtspējīga izaugsme un jādemonstrē vislielākā iespējamā sociālās atbildības pakāpe;

| 6. | atgādina, ka ekonomikas atjaunošanas posmā papildus reālās ekonomikas atbalstīšanas pasākumiem ir ļoti svarīgi īstenot darbavietu aizsardzības, apmācības un darba apstākļu uzlabošanas pasākumus, kas būtu jāņem vērā visām iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka ekonomikas atjaunošanas posmā papildus reālās ekonomikas atbalstīšanas pasākumiem ir ļoti svarīgi īstenot darbavietu aizsardzības, apmācības un darba apstākļu uzlabošanas pasākumus, kas būtu jāņem vērā visām iesaistītajām pusēm;

| 7. | pastāv uz to, ka atalgojuma politika, kas nodrošina pareizu, stabilu pārvaldību, ir vajadzīga ne vien deontoloģisku, bet arī augstākā mērā ekonomisku iemeslu dēļ, jo šāda veida politika tieši ietekmē gan aktīvus, gan pašu uzņēmumu un visas ekonomikas attīstības perspektīvu, kā arī iespējas saglabāt un veicināt nodarbinātību; |
| --- | --- |

7.

pastāv uz to, ka atalgojuma politika, kas nodrošina pareizu, stabilu pārvaldību, ir vajadzīga ne vien deontoloģisku, bet arī augstākā mērā ekonomisku iemeslu dēļ, jo šāda veida politika tieši ietekmē gan aktīvus, gan pašu uzņēmumu un visas ekonomikas attīstības perspektīvu, kā arī iespējas saglabāt un veicināt nodarbinātību;

| 8. | uzskata, ka noteikumi par banku un kredītiestāžu direktoru atalgojuma politiku nedrīkst būt tikai ieteikumu līmenī, ka tiem jābūt izstrādātiem saistošu pasākumu veidā, kuri ir saistīti ar uzraudzības sistēmu, lai nodrošinātu to, ka atalgojuma mainīgā daļa (prēmijas, tiesības pirkt vai pārdot zināmu daudzumu akciju par noteiktu cenu noteiktā laikā un finanšu stimuli) nemudina uzņēmumus pieņemt pārāk riskantu politiku ieguldījumu un pārvaldības jomā, neņemot vērā tās negatīvo ietekmi uz reālo ekonomiku; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka noteikumi par banku un kredītiestāžu direktoru atalgojuma politiku nedrīkst būt tikai ieteikumu līmenī, ka tiem jābūt izstrādātiem saistošu pasākumu veidā, kuri ir saistīti ar uzraudzības sistēmu, lai nodrošinātu to, ka atalgojuma mainīgā daļa (prēmijas, tiesības pirkt vai pārdot zināmu daudzumu akciju par noteiktu cenu noteiktā laikā un finanšu stimuli) nemudina uzņēmumus pieņemt pārāk riskantu politiku ieguldījumu un pārvaldības jomā, neņemot vērā tās negatīvo ietekmi uz reālo ekonomiku;

| 9. | uzsver, ka uzņēmumu vadības un atalgojuma politikai ir jāatbilst Līgumos un ES direktīvās noteiktajiem algu paritātes un dzimumu līdztiesības principiem un ka tai ir jāveicina šo principu ievērošana; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka uzņēmumu vadības un atalgojuma politikai ir jāatbilst Līgumos un ES direktīvās noteiktajiem algu paritātes un dzimumu līdztiesības principiem un ka tai ir jāveicina šo principu ievērošana;

| 10. | uzskata, ka jāpieņem vēl citi Eiropas tiesību akti, lai risinātu problēmu saistībā ar atšķirīgiem dalībvalstu noteikumiem par atalgojumu uzņēmumos, kurus piemēro gadījumos, kad vadītāji pārvietojas no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti vienas (akciju) sabiedrības ietvaros vai no vienas sabiedrības uz citu sabiedrību citā dalībvalstī, vai kad sabiedrības izmanto pārvietošanās brīvību iekšējā tirgū, piemēram, veicot pārrobežu apvienošanos; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka jāpieņem vēl citi Eiropas tiesību akti, lai risinātu problēmu saistībā ar atšķirīgiem dalībvalstu noteikumiem par atalgojumu uzņēmumos, kurus piemēro gadījumos, kad vadītāji pārvietojas no vienas dalībvalsts uz citu dalībvalsti vienas (akciju) sabiedrības ietvaros vai no vienas sabiedrības uz citu sabiedrību citā dalībvalstī, vai kad sabiedrības izmanto pārvietošanās brīvību iekšējā tirgū, piemēram, veicot pārrobežu apvienošanos;

| 11. | uzskata, ka ir svarīgi uzsvērt uzņēmuma valdes vispārējo sociālo atbildību par to uzņēmumu ilgtspējīgu ilgtermiņa attīstību, kuru mītnes vieta ir kāda no ES dalībvalstīm, un uzskatīt par šādas valdes pienākumu to, ka tā nosaka tādu uzņēmuma direktoru atalgojuma struktūru, kas atspoguļo šo mērķi un kas ir pārredzama Eiropas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ir svarīgi uzsvērt uzņēmuma valdes vispārējo sociālo atbildību par to uzņēmumu ilgtspējīgu ilgtermiņa attīstību, kuru mītnes vieta ir kāda no ES dalībvalstīm, un uzskatīt par šādas valdes pienākumu to, ka tā nosaka tādu uzņēmuma direktoru atalgojuma struktūru, kas atspoguļo šo mērķi un kas ir pārredzama Eiropas iedzīvotājiem;

| 12. | mudina Komisiju ierosināt konkrētām nozarēm piemērotus grozījumus finanšu pakalpojumu tiesību aktos, lai nodrošinātu banku un ar banku darbību nesaistītu iestāžu īstenotās atalgojuma politikas konsekvenci; turklāt aicina Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumus uzņēmējdarbības tiesību jomā, lai palīdzētu risināt uzņēmumu pārvaldības jautājumus un visu veidu uzņēmumos nodrošinātu konsekventu atalgojuma politiku; |
| --- | --- |

12.

mudina Komisiju ierosināt konkrētām nozarēm piemērotus grozījumus finanšu pakalpojumu tiesību aktos, lai nodrošinātu banku un ar banku darbību nesaistītu iestāžu īstenotās atalgojuma politikas konsekvenci; turklāt aicina Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumus uzņēmējdarbības tiesību jomā, lai palīdzētu risināt uzņēmumu pārvaldības jautājumus un visu veidu uzņēmumos nodrošinātu konsekventu atalgojuma politiku;

| 13. | aicina Komisiju veicināt un atbalstīt ES līmenī pieņemto pasākumu efektīvu īstenošanu, galveno uzmanību pievēršot pārrobežu uzņēmumiem, un pildīt savas saistības iesniegt novērtējuma ziņojumu par abu ieteikumu piemērošanu dalībvalstīs; šajā kontekstā aicina Komisiju novērtējuma ziņojuma secinājumos iekļaut tādu atbilstošu leģislatīvo un neleģislatīvo pasākumu grafiku, kuri varētu būt nepieciešami, ņemot vērā minētos secinājumus; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju veicināt un atbalstīt ES līmenī pieņemto pasākumu efektīvu īstenošanu, galveno uzmanību pievēršot pārrobežu uzņēmumiem, un pildīt savas saistības iesniegt novērtējuma ziņojumu par abu ieteikumu piemērošanu dalībvalstīs; šajā kontekstā aicina Komisiju novērtējuma ziņojuma secinājumos iekļaut tādu atbilstošu leģislatīvo un neleģislatīvo pasākumu grafiku, kuri varētu būt nepieciešami, ņemot vērā minētos secinājumus;

| 14. | prasa efektīvi īstenot noteikumus par apspriešanās un darbinieku līdzdalības sistēmām, kuras izvēlas saskaņā ar Direktīvu 2001/86/EK (5), ar ko papildina Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtus; |
| --- | --- |

14.

prasa efektīvi īstenot noteikumus par apspriešanās un darbinieku līdzdalības sistēmām, kuras izvēlas saskaņā ar Direktīvu 2001/86/EK (5), ar ko papildina Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtus;

| 15. | uzskata Eiropas uzņēmējsabiedrību par piemērotu platformu paraugpraksei, lai ētikas principu ieviestu tā, lai starptautiski uzņēmumi tos praktiski piemērotu savā pārvaldībā; |
| --- | --- |

15.

uzskata Eiropas uzņēmējsabiedrību par piemērotu platformu paraugpraksei, lai ētikas principu ieviestu tā, lai starptautiski uzņēmumi tos praktiski piemērotu savā pārvaldībā;

| 16. | aicina dalībvalstis efektīvi īstenot tādus pasākumus kā ES Akcionāru tiesību direktīva, lai novērstu šķēršļus un veicinātu akcionāru iesaistīšanos balsošanā, īpaši attiecībā uz pārrobežu balsošanu; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis efektīvi īstenot tādus pasākumus kā ES Akcionāru tiesību direktīva, lai novērstu šķēršļus un veicinātu akcionāru iesaistīšanos balsošanā, īpaši attiecībā uz pārrobežu balsošanu;

| 17. | aicina akcionārus aktīvi iesaistīties komercprakses pārskatīšanā un uzņēmējdarbības kultūras mainīšanā; |
| --- | --- |

17.

aicina akcionārus aktīvi iesaistīties komercprakses pārskatīšanā un uzņēmējdarbības kultūras mainīšanā;

| 18. | prasa veicināt sieviešu iecelšanu vadošos amatos, izmantojot Komisijas ieteikumu ieviest sistēmu amatvietu aizpildīšanai uzņēmuma lēmējstruktūrās, citās struktūrās un amatvietu aizpildīšanai kopumā; |
| --- | --- |

18.

prasa veicināt sieviešu iecelšanu vadošos amatos, izmantojot Komisijas ieteikumu ieviest sistēmu amatvietu aizpildīšanai uzņēmuma lēmējstruktūrās, citās struktūrās un amatvietu aizpildīšanai kopumā;

| 19. | ierosina, lai dalībvalstu uzraudzības iestādes, paredzot uzņēmuma vadošo struktūrvienību locekļu lielāku neatkarību, izstrādātu efektīvākus mehānismus cīņai pret korupciju, kuru ieviešana ļautu uzlabot ne tikai uzņēmumu pārvaldības ētiku, bet arī to ekonomiskās darbības rādītājus; |
| --- | --- |

19.

ierosina, lai dalībvalstu uzraudzības iestādes, paredzot uzņēmuma vadošo struktūrvienību locekļu lielāku neatkarību, izstrādātu efektīvākus mehānismus cīņai pret korupciju, kuru ieviešana ļautu uzlabot ne tikai uzņēmumu pārvaldības ētiku, bet arī to ekonomiskās darbības rādītājus;

| 20. | atbalsta vienotu un visaptverošu norādījumu izstrādi attiecībā uz riska pārvaldību, ko pašreiz, šķiet, reglamentē dažādi kodeksi un standarti, kurus dalībvalstīs piemēro tikai fragmentāri; |
| --- | --- |

20.

atbalsta vienotu un visaptverošu norādījumu izstrādi attiecībā uz riska pārvaldību, ko pašreiz, šķiet, reglamentē dažādi kodeksi un standarti, kurus dalībvalstīs piemēro tikai fragmentāri;

| 21. | uzsver — ja ir pastrādāts ekonomisks noziegums, pie kriminālatbildības indivuduālā kārtā var saukt par šo noziegumu atbildīgos valdes locekļus; |
| --- | --- |

21.

uzsver — ja ir pastrādāts ekonomisks noziegums, pie kriminālatbildības indivuduālā kārtā var saukt par šo noziegumu atbildīgos valdes locekļus;

| 22. | aicina Komisiju veicināt biržas sarakstā neiekļautiem uzņēmumiem paredzēto paraugprakses norādījumu izmantošanu, kuri izstrādāti, lai ņemtu vērā šādu uzņēmumu īpatnības un atšķirības; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju veicināt biržas sarakstā neiekļautiem uzņēmumiem paredzēto paraugprakses norādījumu izmantošanu, kuri izstrādāti, lai ņemtu vērā šādu uzņēmumu īpatnības un atšķirības;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 120, 15.5.2009., 28. lpp.

(2)  OV L 120, 15.5.2009., 22. lpp.

(3)  OV L 184, 14.7.2007., 17. lpp.

(4)  OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.

(5)  OV L 294, 10.11.2001., 22. lpp.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/21

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus

P7_TA(2010)0166

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par ES jaunatnes stratēģiju — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus (2009/2159(INI))

2011/C 161 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. un 166. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības 2000. gada 18. decembra Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 14. pantu,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un jo īpaši tās 23. un 28. pantu,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada 13. decembra Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un jo īpaši tās 7. un 24. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. aprīļa paziņojumu “ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus. Atjaunināta atvērtās koordinācijas metode, kā risināt jauniešu problēmas un tiem pavērt jaunas iespējas” (1),

ņemot vērā Komisijas paziņojumam “ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus” pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “ES ziņojums par jauniešiem” (2),

ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. novembra rezolūciju par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) (3),

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā (“ET 2020”) (4),

ņemot vērā Eiropadomes 2009. gada 11. maija secinājumus par pašreizējo regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā un par atjaunotā regulējuma nākotnes perspektīvām (5),

ņemot vērā Padomes ieteikumu par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā (6),

ņemot vērā Padomes lēmumu par Eiropas gadu Brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011. gads) (7),

ņemot vērā Eiropas Jaunatnes paktu, ko Eiropadome pieņēma 2005. gada 22. un 23. marta sanāksmē Briselē (8),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu “Atjaunināta sociālā programma”, kurā uzmanība kā galvenajām prioritātēm ir pievērsta jauniešiem un bērniem (9),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu (10),

ņemot vērā rakstisko deklarāciju par lielāku uzmanību jaunatnes iespēju nodrošināšanai ES politikas jomās (11),

ņemot vērā 2008. gada 21. februāra rezolūciju par Eiropas demogrāfisko nākotni (12),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A7-0113/2010),

| A. | tā kā ieguldīt jaunatnei paredzētos pasākumos ir izšķirīgi Eiropas valstu sabiedrību nākotnei, jo sevišķi laikā, kad jaunatnes īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā nepārtraukti samazinās; |
| --- | --- |

A.

tā kā ieguldīt jaunatnei paredzētos pasākumos ir izšķirīgi Eiropas valstu sabiedrību nākotnei, jo sevišķi laikā, kad jaunatnes īpatsvars iedzīvotāju kopskaitā nepārtraukti samazinās;

| B. | tā kā visi jaunieši ir sabiedrības pievienotā vērtība un tas ir jāatzīst; |
| --- | --- |

B.

tā kā visi jaunieši ir sabiedrības pievienotā vērtība un tas ir jāatzīst;

| C. | tā kā mūsdienu paaudze, veidojot šodienas politiku, uzņemas lielu atbildību attiecībā uz jauniešiem un nākamajām paaudzēm; tā kā politikas veidotājiem un pētniekiem ir jāņem vērā jauniešu viedoklis, lai dotu tiem vārdu; |
| --- | --- |

C.

tā kā mūsdienu paaudze, veidojot šodienas politiku, uzņemas lielu atbildību attiecībā uz jauniešiem un nākamajām paaudzēm; tā kā politikas veidotājiem un pētniekiem ir jāņem vērā jauniešu viedoklis, lai dotu tiem vārdu;

| D. | tā kā Eiropas Savienībai ir nozīmīgi ar jaunatnes politiku saistīti instrumenti, kas dalībvalstīm tomēr ir pilnībā jāizmanto, jādara zināmi un jāapgūst; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienībai ir nozīmīgi ar jaunatnes politiku saistīti instrumenti, kas dalībvalstīm tomēr ir pilnībā jāizmanto, jādara zināmi un jāapgūst;

| E. | tā kā nodarbinātība nav tikai apmaksāts darbs — tā veicina integrēšanos sabiedrībā un var būt nozīmīgs atbalsta, sabiedriskās iekārtas un identitātes veidošanas līdzeklis; |
| --- | --- |

E.

tā kā nodarbinātība nav tikai apmaksāts darbs — tā veicina integrēšanos sabiedrībā un var būt nozīmīgs atbalsta, sabiedriskās iekārtas un identitātes veidošanas līdzeklis;

| F. | tā kā nestabilas nodarbinātības apstākļos jaunieši varētu atturēties no ģimenes veidošanas vai atlikt to uz vēlāku laiku, tā ietekmējot demogrāfisko attīstību; |
| --- | --- |

F.

tā kā nestabilas nodarbinātības apstākļos jaunieši varētu atturēties no ģimenes veidošanas vai atlikt to uz vēlāku laiku, tā ietekmējot demogrāfisko attīstību;

| G. | tā kā ekonomikas krīze smagi skar mūsdienu Eiropas jaunatni, kas saskaras ar arvien augošu bezdarba līmeni, tā kā bezdarbnieki, visticamāk, būs tieši jaunieši ar zemu kvalifikāciju un tā kā tādēļ ir svarīgi, lai jaunieši saņemtu labāko iespējamo apmācību, kas viņiem garantē tūlītēju pieeju darba tirgum un stabilu vietu šajā tirgū; |
| --- | --- |

G.

tā kā ekonomikas krīze smagi skar mūsdienu Eiropas jaunatni, kas saskaras ar arvien augošu bezdarba līmeni, tā kā bezdarbnieki, visticamāk, būs tieši jaunieši ar zemu kvalifikāciju un tā kā tādēļ ir svarīgi, lai jaunieši saņemtu labāko iespējamo apmācību, kas viņiem garantē tūlītēju pieeju darba tirgum un stabilu vietu šajā tirgū;

| H. | tā kā ir jāatbalsta visiem jauniešiem vienlīdzīgas iespējas piekļūt augsti kvalitatīvai izglītībai un mācībām visos līmeņos un vēl vairāk jāveicina mūžizglītības iespējas; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jāatbalsta visiem jauniešiem vienlīdzīgas iespējas piekļūt augsti kvalitatīvai izglītībai un mācībām visos līmeņos un vēl vairāk jāveicina mūžizglītības iespējas;

| I. | tā kā ir jānodrošina jauniešiem vieglāka pāreja no izglītības un mācībām uz darba tirgu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir jānodrošina jauniešiem vieglāka pāreja no izglītības un mācībām uz darba tirgu;

| J. | tā kā par absolūti prioritārām steidzami būtu jānosaka problēmas, kas saistītas ar pāragru aiziešanu no skolas un analfabētismu, jo īpaši pusaudžu un ieslodzījumā esošo jauniešu vidū; |
| --- | --- |

J.

tā kā par absolūti prioritārām steidzami būtu jānosaka problēmas, kas saistītas ar pāragru aiziešanu no skolas un analfabētismu, jo īpaši pusaudžu un ieslodzījumā esošo jauniešu vidū;

| K. | tā kā ar veselību, mājokli un vidi saistītie jautājumi jauniešiem ir ļoti svarīgi un tie var būtiski ietekmēt viņu dzīvi un nākotni; tā kā ir jāveicina izglītības, nodarbinātības, sociālās integrācijas un veselības ziņā labvēlīga vide; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar veselību, mājokli un vidi saistītie jautājumi jauniešiem ir ļoti svarīgi un tie var būtiski ietekmēt viņu dzīvi un nākotni; tā kā ir jāveicina izglītības, nodarbinātības, sociālās integrācijas un veselības ziņā labvēlīga vide;

| L. | tā kā jauniešiem ir vajadzīga ne vien iespēja paļauties uz veselīgu ģimenes vidi, bet arī atbalsts, cenšoties gūt viņiem nepieciešamo patstāvību un neatkarību; |
| --- | --- |

L.

tā kā jauniešiem ir vajadzīga ne vien iespēja paļauties uz veselīgu ģimenes vidi, bet arī atbalsts, cenšoties gūt viņiem nepieciešamo patstāvību un neatkarību;

| M. | tā kā Komisijas paziņojumā un Padomes rezolūcijā nav skaidri iekļautu vides aspektu, kaut gan jauniešiem tie ir ārkārtīgi svarīgi un var nopietni ietekmēt nākamo paaudžu veselību, dzīves kvalitāti un labklājību; tā kā šī iemesla dēļ ar vidi saistītie jautājumi būtu skaidri jānorāda ES jaunatnes stratēģijas rīcības jomās; |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisijas paziņojumā un Padomes rezolūcijā nav skaidri iekļautu vides aspektu, kaut gan jauniešiem tie ir ārkārtīgi svarīgi un var nopietni ietekmēt nākamo paaudžu veselību, dzīves kvalitāti un labklājību; tā kā šī iemesla dēļ ar vidi saistītie jautājumi būtu skaidri jānorāda ES jaunatnes stratēģijas rīcības jomās;

| N. | tā kā aktīva līdzdalība sabiedrības dzīvē ir ne vien svarīgs līdzeklis, kas palīdz nodrošināt jauniešiem pilnvērtīgas iespējas, bet ir arī palīgs personības attīstībā, lai viņi labāk iekļautos sabiedrībā, apgūtu prasmes un veidotu atbildības sajūtu; |
| --- | --- |

N.

tā kā aktīva līdzdalība sabiedrības dzīvē ir ne vien svarīgs līdzeklis, kas palīdz nodrošināt jauniešiem pilnvērtīgas iespējas, bet ir arī palīgs personības attīstībā, lai viņi labāk iekļautos sabiedrībā, apgūtu prasmes un veidotu atbildības sajūtu;

| O. | tā kā jauniešu darbs ir nozīmīgs ES jaunatnes stratēģijai, jo tas ir gan lietderīgs jauniešiem paredzēts brīvā laika pavadīšanas veids, gan arī nodrošina prasmju apgūšanas un personības attīstības iespējas; |
| --- | --- |

O.

tā kā jauniešu darbs ir nozīmīgs ES jaunatnes stratēģijai, jo tas ir gan lietderīgs jauniešiem paredzēts brīvā laika pavadīšanas veids, gan arī nodrošina prasmju apgūšanas un personības attīstības iespējas;

| P. | tā kā mācības un pieredze, ko jaunieši gūst, apzinoties, ka ir pilntiesīgi sabiedrības locekļi, veicina gan izpratni par demokrātiju un tās procesiem, gan aktīvu līdzdalību tajos; |
| --- | --- |

P.

tā kā mācības un pieredze, ko jaunieši gūst, apzinoties, ka ir pilntiesīgi sabiedrības locekļi, veicina gan izpratni par demokrātiju un tās procesiem, gan aktīvu līdzdalību tajos;

| Q. | tā kā, lai sekmētu jauniešu līdzdalību, viņus vajadzētu labāk informēt par jaunatnei izdevīgu Eiropas programmu esamību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, lai sekmētu jauniešu līdzdalību, viņus vajadzētu labāk informēt par jaunatnei izdevīgu Eiropas programmu esamību;

| R. | tā kā iedarbīga jaunatnes politika var sekmēt eiropeiskas pilsoniskās apziņas veidošanos, |
| --- | --- |

R.

tā kā iedarbīga jaunatnes politika var sekmēt eiropeiskas pilsoniskās apziņas veidošanos,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus”; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus”;

| 2. | atzinīgi vērtē Padomes rezolūciju par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018); |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Padomes rezolūciju par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018);

| 3. | norāda, ka jēdziens “jaunatne” dalībvalstīs ir definēts dažādi; norāda, ka šo jēdzienu ietekmē dažādi sociālie apstākļi un ka to dēļ katrai dalībvalstij ir iespēja piemērot atšķirīgu pieeju; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka jēdziens “jaunatne” dalībvalstīs ir definēts dažādi; norāda, ka šo jēdzienu ietekmē dažādi sociālie apstākļi un ka to dēļ katrai dalībvalstij ir iespēja piemērot atšķirīgu pieeju;

| 4. | uzskata, ka Kopienas programmās un fondos būtu jāatspoguļo Eiropas vērienīgās ieceres attiecībā uz jauniešiem; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka Kopienas programmās un fondos būtu jāatspoguļo Eiropas vērienīgās ieceres attiecībā uz jauniešiem;

| 5. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Lisabonas līguma noteikumus jaunatnes politikas jomā, piemēram, sekmēt jauniešu dalību demokrātiskajā dzīvē, īpašu uzmanību veltīt jaunajiem sportistiem un sportistēm un ar tiesību aktiem nodrošināt Pamattiesību hartas izpildi; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Lisabonas līguma noteikumus jaunatnes politikas jomā, piemēram, sekmēt jauniešu dalību demokrātiskajā dzīvē, īpašu uzmanību veltīt jaunajiem sportistiem un sportistēm un ar tiesību aktiem nodrošināt Pamattiesību hartas izpildi;

Svarīgākās piezīmes par jaunatnes stratēģijas efektivitāti

| 6. | atzīst — pat ņemot vērā metodes nepilnības, ierobežotu pielietojumu, nepietiekamu leģitimitāti, to, ka trūkst efektīvas sadarbības starp “ekspertiem” un vēlētajiem politiķiem, trūkst pienācīgas integrācijas ar valsts prioritātēm un ka varētu veidoties “atbildības sajukums” starp dažādiem līmeņiem, nostiprinātā atvērtās koordinācijas metode (AKM), pielietojot to kopā ar subsidiaritātes principu, tomēr ir pareizais līdzeklis sadarbībai jaunatnes politikas jautājumos; uzskata — lai gūtu rezultātus ilgtermiņā, atvērtās koordinācijas metode ir jāpilnveido; |
| --- | --- |

6.

atzīst — pat ņemot vērā metodes nepilnības, ierobežotu pielietojumu, nepietiekamu leģitimitāti, to, ka trūkst efektīvas sadarbības starp “ekspertiem” un vēlētajiem politiķiem, trūkst pienācīgas integrācijas ar valsts prioritātēm un ka varētu veidoties “atbildības sajukums” starp dažādiem līmeņiem, nostiprinātā atvērtās koordinācijas metode (AKM), pielietojot to kopā ar subsidiaritātes principu, tomēr ir pareizais līdzeklis sadarbībai jaunatnes politikas jautājumos; uzskata — lai gūtu rezultātus ilgtermiņā, atvērtās koordinācijas metode ir jāpilnveido;

| 7. | uzsver, ka atvērtās koordinācijas metode dos vislabākos rezultātus tikai tad, ja visi procesā iesaistītie to atbalstīs ar spēcīgu politisko gribu; uzskata, ka kļūmes izpildē ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem, kas kavē noteikto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka atvērtās koordinācijas metode dos vislabākos rezultātus tikai tad, ja visi procesā iesaistītie to atbalstīs ar spēcīgu politisko gribu; uzskata, ka kļūmes izpildē ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem, kas kavē noteikto mērķu sasniegšanu;

| 8. | atzīst, ka iestāžu sadarbība vietējā, reģionu, valsts un Eiropas līmenī ir svarīga šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai, un aicina Komisiju, dalībvalstis un jaunatnes pārstāvjus aktīvi piedalīties jaunatnes stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka iestāžu sadarbība vietējā, reģionu, valsts un Eiropas līmenī ir svarīga šīs stratēģijas mērķu sasniegšanai, un aicina Komisiju, dalībvalstis un jaunatnes pārstāvjus aktīvi piedalīties jaunatnes stratēģijas īstenošanā;

| 9. | rosina uz ciešāku sadarbību starp Eiropas Parlamentu, Komisiju un Padomi, risinot jaunatnes politikas jautājumus, un uzsver, ka, īstenojot AKM procesu, ir nepieciešama saskaņotāka sadarbība ar valstu parlamentiem un saskaņotāka to savstarpējā sadarbība; |
| --- | --- |

9.

rosina uz ciešāku sadarbību starp Eiropas Parlamentu, Komisiju un Padomi, risinot jaunatnes politikas jautājumus, un uzsver, ka, īstenojot AKM procesu, ir nepieciešama saskaņotāka sadarbība ar valstu parlamentiem un saskaņotāka to savstarpējā sadarbība;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Padome ir skaidri definējusi divpakāpju pieeju, iepazīstinājusi ar darba metodēm, un jo īpaši to, ka Padome skaidrā sarakstā apkopojusi visus ieviešanas instrumentus; prasa iesaistīt Eiropas Parlamentu darba ciklu prioritāšu definēšanā; prasa, lai Eiropas sadarbība jaunatnes jomā būtu balstīta uz faktiem, adekvāta un konkrēta; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka Padome ir skaidri definējusi divpakāpju pieeju, iepazīstinājusi ar darba metodēm, un jo īpaši to, ka Padome skaidrā sarakstā apkopojusi visus ieviešanas instrumentus; prasa iesaistīt Eiropas Parlamentu darba ciklu prioritāšu definēšanā; prasa, lai Eiropas sadarbība jaunatnes jomā būtu balstīta uz faktiem, adekvāta un konkrēta;

| 11. | uzsver, ka gan Eiropas, gan valstu līmenī jāizstrādā skaidri un ērti lietojami rādītāji, kas dotu iespēju pilnveidot, paplašināt un atjaunināt precīzu pārskatu par jauniešu stāvokli, kā arī mērīt un salīdzināt kopīgi izvirzīto mērķu īstenošanā gūtās sekmes; uzsver, ka svarīga ir pastāvīga uzraudzība un vērtēšana; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka gan Eiropas, gan valstu līmenī jāizstrādā skaidri un ērti lietojami rādītāji, kas dotu iespēju pilnveidot, paplašināt un atjaunināt precīzu pārskatu par jauniešu stāvokli, kā arī mērīt un salīdzināt kopīgi izvirzīto mērķu īstenošanā gūtās sekmes; uzsver, ka svarīga ir pastāvīga uzraudzība un vērtēšana;

| 12. | norāda, ka ir svarīgi izvērtēt ES jaunatnes stratēģijas īstenošanas gaitu; uzsver, ka dalībvalstu ziņojumi par jaunatnes jomā sasniegto jādara publiski pieejami, tādējādi vairojot sabiedrības informētību; uzsver — lai novērtētu reāli padarīto, ir jāvēro, kā veidojas un mainās jauniešu dzīve Eiropā; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka ir svarīgi izvērtēt ES jaunatnes stratēģijas īstenošanas gaitu; uzsver, ka dalībvalstu ziņojumi par jaunatnes jomā sasniegto jādara publiski pieejami, tādējādi vairojot sabiedrības informētību; uzsver — lai novērtētu reāli padarīto, ir jāvēro, kā veidojas un mainās jauniešu dzīve Eiropā;

| 13. | uzskata, ka savstarpēja mācīšanās būtu vairāk jāpilnveido kā līdzeklis, kas sekmē labas prakses apmaiņu un palīdz saskaņot valsts līmenī veicamas darbības; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka savstarpēja mācīšanās būtu vairāk jāpilnveido kā līdzeklis, kas sekmē labas prakses apmaiņu un palīdz saskaņot valsts līmenī veicamas darbības;

| 14. | uzskata, ka ES jaunatnes stratēģija būs pilnvērtīga, ja jaunatnes politiku, ES programmas un darbības izstrādās saskaņoti, precīzi un pārredzami; jo īpaši uzskata, ka starp rezultātiem, kas gūti, īstenojot ES programmas, un jaunatnes politikas nostādņu un vispārējās ES jaunatnes stratēģijas formulēšanu būtu jāveido savstarpēja atgriezeniskā saite; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ES jaunatnes stratēģija būs pilnvērtīga, ja jaunatnes politiku, ES programmas un darbības izstrādās saskaņoti, precīzi un pārredzami; jo īpaši uzskata, ka starp rezultātiem, kas gūti, īstenojot ES programmas, un jaunatnes politikas nostādņu un vispārējās ES jaunatnes stratēģijas formulēšanu būtu jāveido savstarpēja atgriezeniskā saite;

| 15. | turklāt uzsver, ka ir vajadzīga esošo, jau īstenoto programmu padziļināta analīze, lai varētu efektīvi veikt kvalitātes vadību un, uz to pamatojoties, sagatavotu uzlabojumus, kas turpmāk šajās programmās varētu būt nepieciešami; |
| --- | --- |

15.

turklāt uzsver, ka ir vajadzīga esošo, jau īstenoto programmu padziļināta analīze, lai varētu efektīvi veikt kvalitātes vadību un, uz to pamatojoties, sagatavotu uzlabojumus, kas turpmāk šajās programmās varētu būt nepieciešami;

| 16. | norāda, ka uz jaunatni orientētās ES programmas un sociālie fondi ir jāmobilizē, tie jāpadara vieglāk pieejami un jāvienkāršo to pieejamības procedūras; uzsver — lai īstenotu saskaņotu stratēģiju jauniešu dzīves uzlabošanai, šajā jomā ir svarīgi izveidot praktisku, nebirokrātisku pieeju; uzsver — lai veiksmīgāk ņemtu vērā jauniešu vajadzības, ir svarīgi viņus iesaistīt jaunatnei paredzētu programmu īstenošanā; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka uz jaunatni orientētās ES programmas un sociālie fondi ir jāmobilizē, tie jāpadara vieglāk pieejami un jāvienkāršo to pieejamības procedūras; uzsver — lai īstenotu saskaņotu stratēģiju jauniešu dzīves uzlabošanai, šajā jomā ir svarīgi izveidot praktisku, nebirokrātisku pieeju; uzsver — lai veiksmīgāk ņemtu vērā jauniešu vajadzības, ir svarīgi viņus iesaistīt jaunatnei paredzētu programmu īstenošanā;

| 17. | uzsver programmu Comenius, Erasmus un Leonardo da Vinci nozīmi Eiropas izglītības un mācību politikas attīstībā; atkārtoti uzsver savu politisko prioritāti, proti, ka šīs programmas ir uzskatāmas par stūrakmeni, veidojot ES jaunatnes stratēģiju, jo īpaši attiecībā uz nākamās paaudzes daudzgadu programmām; |
| --- | --- |

17.

uzsver programmu Comenius, Erasmus un Leonardo da Vinci nozīmi Eiropas izglītības un mācību politikas attīstībā; atkārtoti uzsver savu politisko prioritāti, proti, ka šīs programmas ir uzskatāmas par stūrakmeni, veidojot ES jaunatnes stratēģiju, jo īpaši attiecībā uz nākamās paaudzes daudzgadu programmām;

| 18. | uzskata, ka būtu jāpieliek vēl vairāk pūļu, lai sekmētu jauniešu mobilitāti Eiropā, un ka mobilitātes programmās ir jānodrošina pietiekami daudz iespēju un jāpievērš pienācīga uzmanība tādai jauniešu apmaiņai, kas nav saistīta ar formālu izglītību; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka būtu jāpieliek vēl vairāk pūļu, lai sekmētu jauniešu mobilitāti Eiropā, un ka mobilitātes programmās ir jānodrošina pietiekami daudz iespēju un jāpievērš pienācīga uzmanība tādai jauniešu apmaiņai, kas nav saistīta ar formālu izglītību;

| 19. | aicina Komisiju jaunajās mobilitātes programmās īpašu uzmanību veltīt strādājošo jauniešu mobilitātei un šai nolūkā prasa īpašo vīzu režīmu, kas pašlaik ir spēkā studentiem, attiecināt arī uz strādājošiem jauniešiem; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju jaunajās mobilitātes programmās īpašu uzmanību veltīt strādājošo jauniešu mobilitātei un šai nolūkā prasa īpašo vīzu režīmu, kas pašlaik ir spēkā studentiem, attiecināt arī uz strādājošiem jauniešiem;

| 20. | pievērš uzmanību tam, ka jauniešiem paredzētu programmu popularizēšanā ir jāiesaista plašsaziņas līdzekļi; |
| --- | --- |

20.

pievērš uzmanību tam, ka jauniešiem paredzētu programmu popularizēšanā ir jāiesaista plašsaziņas līdzekļi;

| 21. | atzīst, ka jauniešu dzīves uzlabošana ir transversāls uzdevums, kas jāņem vērā katrā politikas jomā; mudina Eiropas iestādes un dalībvalstis katrā struktūrvienībā un ministrijā veicināt jauniešiem aktuālu jautājumu vienības izveidi, kas palīdzēs pilnvērtīgāk sagatavot atbilstošu jaunatnes politiku; aicina arī Komisiju savos ģenerāldirektorātos iecelt “atbildīgos par jaunatni” un nodrošināt viņiem tālākizglītības iespējas; uzskata, ka to vajadzētu darīt, lai izvērtētu Komisijas dokumentus, ņemot vērā jaunatnes politikas mērķus; tāpēc ļoti atzinīgi vērtē starpnozaru pieeju kā līdzekli, kas vajadzīgs, lai panāktu iespējami augstāku efektivitāti; uzskata, ka jauniešiem aktuālu jautājumu iekļaušana visās politikas jomās ir viens no galvenajiem faktoriem sekmīgai jaunatnes stratēģijai; |
| --- | --- |

21.

atzīst, ka jauniešu dzīves uzlabošana ir transversāls uzdevums, kas jāņem vērā katrā politikas jomā; mudina Eiropas iestādes un dalībvalstis katrā struktūrvienībā un ministrijā veicināt jauniešiem aktuālu jautājumu vienības izveidi, kas palīdzēs pilnvērtīgāk sagatavot atbilstošu jaunatnes politiku; aicina arī Komisiju savos ģenerāldirektorātos iecelt “atbildīgos par jaunatni” un nodrošināt viņiem tālākizglītības iespējas; uzskata, ka to vajadzētu darīt, lai izvērtētu Komisijas dokumentus, ņemot vērā jaunatnes politikas mērķus; tāpēc ļoti atzinīgi vērtē starpnozaru pieeju kā līdzekli, kas vajadzīgs, lai panāktu iespējami augstāku efektivitāti; uzskata, ka jauniešiem aktuālu jautājumu iekļaušana visās politikas jomās ir viens no galvenajiem faktoriem sekmīgai jaunatnes stratēģijai;

| 22. | uzsver, ka tiesiskām paaudžu savstarpējām attiecībām ir jākļūst par vispārpieņemtu normu Eiropas līmenī un ka dalībvalstīm šis princips ir jāpieņem taisnīgai paaudžu savstarpējo attiecību reglamentēšanai; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka tiesiskām paaudžu savstarpējām attiecībām ir jākļūst par vispārpieņemtu normu Eiropas līmenī un ka dalībvalstīm šis princips ir jāpieņem taisnīgai paaudžu savstarpējo attiecību reglamentēšanai;

Darbības jomas

| 23. | stingri uzsver, ka jauniešus globālā ekonomikas krīze skar ļoti lielā mērā un ka tās ietekme būtu attiecīgi jāatspoguļo darbības jomu prioritātēs; uzskata, ka šai nolūkā vajadzētu noteikt pasākumu kopumu, kas paredzēti, lai atbalstītu sociālo stratēģiju izkļūšanai no krīzes, un ka īpaša uzmanība būtu jāvelta sociālās aizsardzības un sociālās nodrošināšanas sistēmu pārskatīšanai; |
| --- | --- |

23.

stingri uzsver, ka jauniešus globālā ekonomikas krīze skar ļoti lielā mērā un ka tās ietekme būtu attiecīgi jāatspoguļo darbības jomu prioritātēs; uzskata, ka šai nolūkā vajadzētu noteikt pasākumu kopumu, kas paredzēti, lai atbalstītu sociālo stratēģiju izkļūšanai no krīzes, un ka īpaša uzmanība būtu jāvelta sociālās aizsardzības un sociālās nodrošināšanas sistēmu pārskatīšanai;

Vispārīgie principi visām darbības jomām

| 24. | uzsver, ka jauniešu vidū ir svarīgi izskaust jebkādu diskrimināciju, piemēram, diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģiskās pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka jauniešu vidū ir svarīgi izskaust jebkādu diskrimināciju, piemēram, diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģiskās pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ;

| 25. | uzsver, ka ES sociālajā redzējumā jauniešus ir svarīgi uzskatīt par vienu no prioritārajām grupām; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka ES sociālajā redzējumā jauniešus ir svarīgi uzskatīt par vienu no prioritārajām grupām;

| 26. | stingri uzsver, ka jauniešiem ar invaliditāti ir jāsniedz efektīvs un individualizēts atbalsts, kā arī fizisko, sensorisko un izzināšanas spēju ziņā reālas un vienlīdzīgas iespējas iegūt izglītību, darbu, piedalīties kultūras, brīvā laika pavadīšanas un sporta pasākumos un sabiedriskajā dzīvē, kā arī iesaistīties valsts un pilsoniskajā pārvaldībā; |
| --- | --- |

26.

stingri uzsver, ka jauniešiem ar invaliditāti ir jāsniedz efektīvs un individualizēts atbalsts, kā arī fizisko, sensorisko un izzināšanas spēju ziņā reālas un vienlīdzīgas iespējas iegūt izglītību, darbu, piedalīties kultūras, brīvā laika pavadīšanas un sporta pasākumos un sabiedriskajā dzīvē, kā arī iesaistīties valsts un pilsoniskajā pārvaldībā;

| 27. | pieprasa pasākumus, kas nodrošinātu cieņu pret daudzveidību, kā arī bērnu un pusaudžu veiksmīgu integrāciju; |
| --- | --- |

27.

pieprasa pasākumus, kas nodrošinātu cieņu pret daudzveidību, kā arī bērnu un pusaudžu veiksmīgu integrāciju;

| 28. | aicina dalībvalstis noteikt starpnozaru saikni starp jaunatnes politiku un izglītības, mācību, nodarbinātības un kultūras politiku, kā arī citām politikas jomām; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis noteikt starpnozaru saikni starp jaunatnes politiku un izglītības, mācību, nodarbinātības un kultūras politiku, kā arī citām politikas jomām;

| 29. | uzsver nepieciešamību spēcīgi sasaistīt jaunatnes un bērnu politikas jomas; |
| --- | --- |

29.

uzsver nepieciešamību spēcīgi sasaistīt jaunatnes un bērnu politikas jomas;

Izglītība un mācības

| 30. | mudina dalībvalstis aktivizēt izaugsmei un darba vietu radīšanai svarīgo zinību triādes elementu (izglītības, pētniecības un inovācijas) mijiedarbību; stingri iesaka sekmēt kopīgu kritēriju izveidi plašākai neformālas izglītības un arodizglītības atzīšanai, šai nolūkā, piemēram, ātrāk pieņemot Eiropas kvalifikācijas sistēmu (EKS) kvalifikācijas atzīšanai, pārredzamībai un prasmju apstiprināšanai; |
| --- | --- |

30.

mudina dalībvalstis aktivizēt izaugsmei un darba vietu radīšanai svarīgo zinību triādes elementu (izglītības, pētniecības un inovācijas) mijiedarbību; stingri iesaka sekmēt kopīgu kritēriju izveidi plašākai neformālas izglītības un arodizglītības atzīšanai, šai nolūkā, piemēram, ātrāk pieņemot Eiropas kvalifikācijas sistēmu (EKS) kvalifikācijas atzīšanai, pārredzamībai un prasmju apstiprināšanai;

| 31. | aicina dalībvalstis īstenot vairāk iniciatīvu, kas nodrošinātu ieguldījumu pieprasītākajiem amatiem vajadzīgo prasmju veidošanā, un mudina dalībvalstis izglītības programmas piesaistīt darba tirgus prasībām, pieņemt īstermiņa arodizglītībai piemērojamus tiesību aktus (kur tie vēl nepieciešami) un, cik vien iespējams, īstenot prasmju apstiprināšanu un kvalifikācijas atzīšanu; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis īstenot vairāk iniciatīvu, kas nodrošinātu ieguldījumu pieprasītākajiem amatiem vajadzīgo prasmju veidošanā, un mudina dalībvalstis izglītības programmas piesaistīt darba tirgus prasībām, pieņemt īstermiņa arodizglītībai piemērojamus tiesību aktus (kur tie vēl nepieciešami) un, cik vien iespējams, īstenot prasmju apstiprināšanu un kvalifikācijas atzīšanu;

| 32. | pievērš uzmanību problēmai, kas saistīta ar pāragru izglītības pārtraukšanu, un nepieciešamībai veikt pasākumus, kuri nodrošinātu, ka obligāto izglītību pilnībā iegūst iespējami lielāks skaits jauniešu; |
| --- | --- |

32.

pievērš uzmanību problēmai, kas saistīta ar pāragru izglītības pārtraukšanu, un nepieciešamībai veikt pasākumus, kuri nodrošinātu, ka obligāto izglītību pilnībā iegūst iespējami lielāks skaits jauniešu;

| 33. | visnotaļ mudina dalībvalstis, palielinot finansējumu, veicināt visu jauniešu izglītības un mācību mobilitāti, kas ļoti palīdz gūt mācību un darba pieredzi; uzsver, ka arī tajos reģionos, kas robežojas ar ES, ir svarīga jauniešu mobilitāte, kas garantē plašāku līdzdalību jaunatnei izdevīgās Eiropas programmās; |
| --- | --- |

33.

visnotaļ mudina dalībvalstis, palielinot finansējumu, veicināt visu jauniešu izglītības un mācību mobilitāti, kas ļoti palīdz gūt mācību un darba pieredzi; uzsver, ka arī tajos reģionos, kas robežojas ar ES, ir svarīga jauniešu mobilitāte, kas garantē plašāku līdzdalību jaunatnei izdevīgās Eiropas programmās;

| 34. | mudina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai sasniegtu stratēģiskos mērķus un izpildītu kritērijus, kas noteikti saskaņā ar stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”), jo īpaši attiecībā uz tiem, kas mazāk sekmīgi apguvuši pamatprasmes un kas pāragri pametuši mācības skolā; |
| --- | --- |

34.

mudina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai sasniegtu stratēģiskos mērķus un izpildītu kritērijus, kas noteikti saskaņā ar stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”), jo īpaši attiecībā uz tiem, kas mazāk sekmīgi apguvuši pamatprasmes un kas pāragri pametuši mācības skolā;

| 35. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai tiem, kuri pametuši izglītības iestādes, būtu pietiekami daudz iespēju tajās atgriezties un lai tie, kas beiguši arodmācību kursus, varētu turpināt mācības augstākas izglītības iestādēs, un mudina dalībvalstis veikt pasākumus un piedāvāt programmas, kas mērķtiecīgi sagatavotas tiem jauniešiem, kuri grūtu apstākļu vai trūcīgas izvēles dēļ mācības ir iekavējuši vai skolu ir pāragri pametuši; |
| --- | --- |

35.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai tiem, kuri pametuši izglītības iestādes, būtu pietiekami daudz iespēju tajās atgriezties un lai tie, kas beiguši arodmācību kursus, varētu turpināt mācības augstākas izglītības iestādēs, un mudina dalībvalstis veikt pasākumus un piedāvāt programmas, kas mērķtiecīgi sagatavotas tiem jauniešiem, kuri grūtu apstākļu vai trūcīgas izvēles dēļ mācības ir iekavējuši vai skolu ir pāragri pametuši;

| 36. | uzsver, ka pārejas posmā no mācībām uz darbu ir svarīgi nodrošināt jauniešiem profesionālās orientācijas un konsultāciju iespējas; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka pārejas posmā no mācībām uz darbu ir svarīgi nodrošināt jauniešiem profesionālās orientācijas un konsultāciju iespējas;

| 37. | aicina dalībvalstis garantēt tiesības uz valsts izglītību ikvienam bērnam un jaunietim neatkarīgi no viņa ģimenes juridiskā statusa, tā palīdzot viņam — ar pienācīgu cieņu pret savu dzimto valodu un kultūru — integrēties, proti, iegūt vajadzīgo uzņēmējas dalībvalsts valodas prasmi un iepazīt tās kultūru; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis garantēt tiesības uz valsts izglītību ikvienam bērnam un jaunietim neatkarīgi no viņa ģimenes juridiskā statusa, tā palīdzot viņam — ar pienācīgu cieņu pret savu dzimto valodu un kultūru — integrēties, proti, iegūt vajadzīgo uzņēmējas dalībvalsts valodas prasmi un iepazīt tās kultūru;

| 38. | aicina dalībvalstis nodrošināt vienlīdzīgas iespējas iegūt izglītību visiem jauniešiem neatkarīgi no viņu sociālās izcelsmes vai finansiālajiem apstākļiem un garantēt, ka vienlīdzīgas iespējas iegūt izglītību ir arī nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem no ģimenēm ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis nodrošināt vienlīdzīgas iespējas iegūt izglītību visiem jauniešiem neatkarīgi no viņu sociālās izcelsmes vai finansiālajiem apstākļiem un garantēt, ka vienlīdzīgas iespējas iegūt izglītību ir arī nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem no ģimenēm ar zemiem ienākumiem;

| 39. | aicina dalībvalstis īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un par realitāti padarīt iekļaujošu izglītību — gan formālu, gan neformālu izglītību; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un par realitāti padarīt iekļaujošu izglītību — gan formālu, gan neformālu izglītību;

| 40. | uzsver jaunas un efektīvas pedagogu tālākizglītības sistēmas nozīmi, kas palīdzētu studējošajiem jauniešiem veiksmīgāk tikt galā ar mūsu strauji mainīgās sabiedrības problēmām; |
| --- | --- |

40.

uzsver jaunas un efektīvas pedagogu tālākizglītības sistēmas nozīmi, kas palīdzētu studējošajiem jauniešiem veiksmīgāk tikt galā ar mūsu strauji mainīgās sabiedrības problēmām;

| 41. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi;

| 42. | norāda, ka izglītībai ir būtiska nozīme pozitīvā personiskās attieksmes veidošanā; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka izglītībai ir būtiska nozīme pozitīvā personiskās attieksmes veidošanā;

Nodarbinātība un uzņēmējdarbība

| 43. | pauž dziļas bažas par to, ka jauniešu bezdarbnieku, nepietiekami nodarbinātu jauniešu un jauniešu, kam nav stabilas darba vietas, kļūst aizvien vairāk, jo īpaši pašreizējos ekonomiskās krīzes apstākļos; stingri atbalsta Eiropadomei adresēto aicinājumu nodrošināt, ka jaunatnes perspektīva tiek saglabāta arī Lisabonas stratēģijā laikposmam pēc 2010. gada un Eiropas stratēģijā 2020. gadam, un atbalstīt iniciatīvu turpmāku īstenošanu saskaņā ar Eiropas Jaunatnes pakta vispārējiem mērķiem; stingri atbalsta priekšlikumu izstrādāt attiecīgus tieši jauniešiem paredzētus pasākumus ekonomikas atveseļošanas plānos, kas sagatavoti ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanai paredzētajos plānos; |
| --- | --- |

43.

pauž dziļas bažas par to, ka jauniešu bezdarbnieku, nepietiekami nodarbinātu jauniešu un jauniešu, kam nav stabilas darba vietas, kļūst aizvien vairāk, jo īpaši pašreizējos ekonomiskās krīzes apstākļos; stingri atbalsta Eiropadomei adresēto aicinājumu nodrošināt, ka jaunatnes perspektīva tiek saglabāta arī Lisabonas stratēģijā laikposmam pēc 2010. gada un Eiropas stratēģijā 2020. gadam, un atbalstīt iniciatīvu turpmāku īstenošanu saskaņā ar Eiropas Jaunatnes pakta vispārējiem mērķiem; stingri atbalsta priekšlikumu izstrādāt attiecīgus tieši jauniešiem paredzētus pasākumus ekonomikas atveseļošanas plānos, kas sagatavoti ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanai paredzētajos plānos;

| 44. | uzsver, ka ir noteikti jāsasniedz Eiropas Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai mērķi, un uzskata, ka atjaunotajai ES programmai laikposmam līdz 2020. gadam būtu jāļauj ES pilnībā atgūties no krīzes, straujāk virzoties uz novatorisku un jaunu darba vietu radīšanai labvēlīgu ekonomiku; šajā sakarībā rosina atjaunotajā programmā mērķtiecīgāk pievērsties jauniešiem; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ir noteikti jāsasniedz Eiropas Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai mērķi, un uzskata, ka atjaunotajai ES programmai laikposmam līdz 2020. gadam būtu jāļauj ES pilnībā atgūties no krīzes, straujāk virzoties uz novatorisku un jaunu darba vietu radīšanai labvēlīgu ekonomiku; šajā sakarībā rosina atjaunotajā programmā mērķtiecīgāk pievērsties jauniešiem;

| 45. | aicina dalībvalstis rīkoties, vēršoties pret nestabilu nodarbinātību un sliktiem darba apstākļiem, ar ko jaunieši saskaras darba tirgū, un aktīvi atbalstīt nodarbinātības saskaņošanu ar personisko un ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

45.

aicina dalībvalstis rīkoties, vēršoties pret nestabilu nodarbinātību un sliktiem darba apstākļiem, ar ko jaunieši saskaras darba tirgū, un aktīvi atbalstīt nodarbinātības saskaņošanu ar personisko un ģimenes dzīvi;

| 46. | mudina dalībvalstis nodarbinātības veicināšanas politikā ņemt vērā paaudžu savstarpējo attiecību dimensiju; |
| --- | --- |

46.

mudina dalībvalstis nodarbinātības veicināšanas politikā ņemt vērā paaudžu savstarpējo attiecību dimensiju;

| 47. | aicina dalībvalstis veicināt jauniešiem pieejamākas nodarbinātības iespējas labos darba apstākļos, tā cenšoties novērst prasmju un darba vietas savstarpēju neatbilstību, kas nozīmē talanta veltīgu izšķiešanu; šai ziņā iesaka uzlabot piedāvātās prakses kvalitāti un pilnveidot praktikantu tiesības, nodrošinot, ka vairākumā gadījumu pēc prakses pabeigšanas jaunieši iegūst kvalifikāciju un apmaksāta darba iespējas; |
| --- | --- |

47.

aicina dalībvalstis veicināt jauniešiem pieejamākas nodarbinātības iespējas labos darba apstākļos, tā cenšoties novērst prasmju un darba vietas savstarpēju neatbilstību, kas nozīmē talanta veltīgu izšķiešanu; šai ziņā iesaka uzlabot piedāvātās prakses kvalitāti un pilnveidot praktikantu tiesības, nodrošinot, ka vairākumā gadījumu pēc prakses pabeigšanas jaunieši iegūst kvalifikāciju un apmaksāta darba iespējas;

| 48. | turklāt aicina dalībvalstis piedāvāt vairāk nodarbinātības iespēju, īstenot nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu sociālās aizsardzības politiku, nodrošināt vienlīdzīgas iespējas lauku un pilsētu jauniešiem un īpaši atbalstīt jaunās māmiņas; |
| --- | --- |

48.

turklāt aicina dalībvalstis piedāvāt vairāk nodarbinātības iespēju, īstenot nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu sociālās aizsardzības politiku, nodrošināt vienlīdzīgas iespējas lauku un pilsētu jauniešiem un īpaši atbalstīt jaunās māmiņas;

| 49. | atgādina par intelektuālā darbaspēka emigrācijas risku un tās negatīvo ietekmi uz jauniešu izcelsmes valstīm; aicina dalībvalstis izpētīt un izstrādāt stratēģijas, kas palīdzētu apturēt jauniešu plūsmu prom no valstīm un reģioniem, kam raksturīga izceļošanas tendence, kura izpaužas dažādi, piemēram, kā intelektuālā darbaspēka aizplūšana, nepietiekamas izglītības aizstāšana ar praktiskām iemaņām, kā arī lēts, nestabils, nekvalificēts un bieži vien sezonāls darbaspēks; |
| --- | --- |

49.

atgādina par intelektuālā darbaspēka emigrācijas risku un tās negatīvo ietekmi uz jauniešu izcelsmes valstīm; aicina dalībvalstis izpētīt un izstrādāt stratēģijas, kas palīdzētu apturēt jauniešu plūsmu prom no valstīm un reģioniem, kam raksturīga izceļošanas tendence, kura izpaužas dažādi, piemēram, kā intelektuālā darbaspēka aizplūšana, nepietiekamas izglītības aizstāšana ar praktiskām iemaņām, kā arī lēts, nestabils, nekvalificēts un bieži vien sezonāls darbaspēks;

| 50. | aicina dalībvalstis izskaust gadījumus, kad atkarībā no piederības attiecīgam dzimumam atšķiras jaunu vīriešu un jaunu sieviešu ienākumu līmenis; |
| --- | --- |

50.

aicina dalībvalstis izskaust gadījumus, kad atkarībā no piederības attiecīgam dzimumam atšķiras jaunu vīriešu un jaunu sieviešu ienākumu līmenis;

| 51. | aicina dalībvalstis šajā globalizācijas laikmetā garantēt tiesības uz pienācīgu darbu un sociālo drošību, panākot līdzsvaru starp elastīgumu un drošumu; |
| --- | --- |

51.

aicina dalībvalstis šajā globalizācijas laikmetā garantēt tiesības uz pienācīgu darbu un sociālo drošību, panākot līdzsvaru starp elastīgumu un drošumu;

| 52. | aicina dalībvalstis garantēt iespējas pilnībā pārskaitīt iegūtos sociālos pabalstus, tā nodrošinot, ka netiek apdraudēta to strādājošo jauniešu sociālā aizsardzība, kas devuši priekšroku mobilitātei; |
| --- | --- |

52.

aicina dalībvalstis garantēt iespējas pilnībā pārskaitīt iegūtos sociālos pabalstus, tā nodrošinot, ka netiek apdraudēta to strādājošo jauniešu sociālā aizsardzība, kas devuši priekšroku mobilitātei;

| 53. | uzsver, ka studiju laikā ir svarīgi iegūt praktisko apmācību uzņēmumos un iestādēs, jo pēc tam tas var palīdzēt vieglāk atrast darbu; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka studiju laikā ir svarīgi iegūt praktisko apmācību uzņēmumos un iestādēs, jo pēc tam tas var palīdzēt vieglāk atrast darbu;

| 54. | ierosina jauniešu vidū veicināt uzņēmējdarbības kultūru, uzlabojot komunikāciju par uzņēmējdarbību, šai nolūkā atbalstot attiecīgu Eiropas struktūru un tīklu veidošanu, kā arī mudinot jauniešus kļūt par pašnodarbinātajiem un izmantot mikrokredīta un mikrofinansēšanas instrumentus; uzsver mūžizglītības nozīmi; |
| --- | --- |

54.

ierosina jauniešu vidū veicināt uzņēmējdarbības kultūru, uzlabojot komunikāciju par uzņēmējdarbību, šai nolūkā atbalstot attiecīgu Eiropas struktūru un tīklu veidošanu, kā arī mudinot jauniešus kļūt par pašnodarbinātajiem un izmantot mikrokredīta un mikrofinansēšanas instrumentus; uzsver mūžizglītības nozīmi;

| 55. | piekrīt, ka ir nepieciešama izglītības un ražošanas nozares sinerģija, kā arī progresīvāki akadēmisko augstskolu un uzņēmumu integrācijas veidi; |
| --- | --- |

55.

piekrīt, ka ir nepieciešama izglītības un ražošanas nozares sinerģija, kā arī progresīvāki akadēmisko augstskolu un uzņēmumu integrācijas veidi;

| 56. | mudina dalībvalstis atbalstīt jauniešiem paredzētas privātās iniciatīvas, tostarp ar to valsts programmu palīdzību, kas papildina Eiropas programmas; |
| --- | --- |

56.

mudina dalībvalstis atbalstīt jauniešiem paredzētas privātās iniciatīvas, tostarp ar to valsts programmu palīdzību, kas papildina Eiropas programmas;

| 57. | pievērš uzmanību tam, ka ir jāizstrādā politika darba un privātās dzīves saskaņošanai un jāveicina jauniešu vēlme veidot ģimeni; turklāt norāda, ka jauniešiem ir jābūt iespējai gūt pietiekamus ienākumus, kas ļautu viņiem pašiem pieņemt lēmumus, tostarp lēmumu par ģimenes veidošanu; |
| --- | --- |

57.

pievērš uzmanību tam, ka ir jāizstrādā politika darba un privātās dzīves saskaņošanai un jāveicina jauniešu vēlme veidot ģimeni; turklāt norāda, ka jauniešiem ir jābūt iespējai gūt pietiekamus ienākumus, kas ļautu viņiem pašiem pieņemt lēmumus, tostarp lēmumu par ģimenes veidošanu;

Veselība, labsajūta un vide

| 58. | uzsver, ka jauniešu dzīvi negatīvi ietekmē klimata un vides pārmaiņu sekas un vides degradācija, un pieprasa ilgtspējīgu rīcību šajā jomā; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka jauniešu dzīvi negatīvi ietekmē klimata un vides pārmaiņu sekas un vides degradācija, un pieprasa ilgtspējīgu rīcību šajā jomā;

| 59. | aicina dalībvalstis savās izglītības programmās iekļaut atbilstošus apmācības veidus par veselības apdraudējuma un ar vidi saistītu risku novēršanu; |
| --- | --- |

59.

aicina dalībvalstis savās izglītības programmās iekļaut atbilstošus apmācības veidus par veselības apdraudējuma un ar vidi saistītu risku novēršanu;

| 60. | pauž dziļu nožēlu par to, ka sadarbības regulējumā nav atsauces uz patērētāju aizsardzības politiku; uzskata, ka dažas veselības problēmas, iespējams, ir saistītas ar neveselīgas pārtikas ražošanu un tirdzniecību; |
| --- | --- |

60.

pauž dziļu nožēlu par to, ka sadarbības regulējumā nav atsauces uz patērētāju aizsardzības politiku; uzskata, ka dažas veselības problēmas, iespējams, ir saistītas ar neveselīgas pārtikas ražošanu un tirdzniecību;

| 61. | uzsver — nosakot patērētāju aizsardzības un vides politiku, ir jāņem vērā, ka jaunieši un bērni šai ziņā ir īpaši neaizsargāti; uzsver, ka ar tādām darbībām kā informatīvas un izglītojošas kampaņas ir jāgarantē augsts jauniešu patērētāju aizsardzības līmenis; |
| --- | --- |

61.

uzsver — nosakot patērētāju aizsardzības un vides politiku, ir jāņem vērā, ka jaunieši un bērni šai ziņā ir īpaši neaizsargāti; uzsver, ka ar tādām darbībām kā informatīvas un izglītojošas kampaņas ir jāgarantē augsts jauniešu patērētāju aizsardzības līmenis;

| 62. | uzsver, ka ir svarīgi arī turpmāk apkarot narkotiku lietošanu, alkohola un smēķēšanas nodarīto kaitējumu un citus atkarību veidus, tostarp azartspēles, jo īpaši ar profilaksi un rehabilitāciju; aicina dalībvalstis maksimāli izmantot ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu un ES stratēģiju dalībvalstu atbalstam cīņā pret alkohola nodarīto kaitējumu un citiem atkarību veidiem; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka ir svarīgi arī turpmāk apkarot narkotiku lietošanu, alkohola un smēķēšanas nodarīto kaitējumu un citus atkarību veidus, tostarp azartspēles, jo īpaši ar profilaksi un rehabilitāciju; aicina dalībvalstis maksimāli izmantot ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plānu un ES stratēģiju dalībvalstu atbalstam cīņā pret alkohola nodarīto kaitējumu un citiem atkarību veidiem;

| 63. | turklāt atgādina, ka bērniem un jauniešiem medijos nākas vērot ārkārtīgi daudz vardarbīgu ainu; ierosina turpināt šī jautājuma izpēti un veikt visus nepieciešamos pasākumus, kas ļautu novērst ietekmi uz viņu garīgo veselību; |
| --- | --- |

63.

turklāt atgādina, ka bērniem un jauniešiem medijos nākas vērot ārkārtīgi daudz vardarbīgu ainu; ierosina turpināt šī jautājuma izpēti un veikt visus nepieciešamos pasākumus, kas ļautu novērst ietekmi uz viņu garīgo veselību;

| 64. | iesaka sniegt jauniešiem norādījumus par jauno tehnoloģiju izmantošanu, šai nolūkā īstenojot politiku jauniešu izglītošanai par informācijas nesējiem, kā arī politiku, kas ļautu veidot izpratni par to nekontrolētas lietošanas bīstamību; |
| --- | --- |

64.

iesaka sniegt jauniešiem norādījumus par jauno tehnoloģiju izmantošanu, šai nolūkā īstenojot politiku jauniešu izglītošanai par informācijas nesējiem, kā arī politiku, kas ļautu veidot izpratni par to nekontrolētas lietošanas bīstamību;

| 65. | uzsver, ka jauniešu veselības aizsardzības nolūkā ir svarīgi viņus izglītot dzimumaudzināšanas jautājumos; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka jauniešu veselības aizsardzības nolūkā ir svarīgi viņus izglītot dzimumaudzināšanas jautājumos;

| 66. | pievērš uzmanību joprojām lielajam nepilngadīgo grūtnieču skaitam un aicina Komisiju un dalībvalstis informēt jauniešus par šo problēmu un viņus attiecīgi izglītot; |
| --- | --- |

66.

pievērš uzmanību joprojām lielajam nepilngadīgo grūtnieču skaitam un aicina Komisiju un dalībvalstis informēt jauniešus par šo problēmu un viņus attiecīgi izglītot;

| 67. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai veselības aprūpes pamatpakalpojumi būtu pieejami visiem imigrantu bērniem un jauniešiem neatkarīgi no viņu ģimenes juridiskā statusa; |
| --- | --- |

67.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai veselības aprūpes pamatpakalpojumi būtu pieejami visiem imigrantu bērniem un jauniešiem neatkarīgi no viņu ģimenes juridiskā statusa;

| 68. | uzsver, ka sports ir nozīmīgs nodarbību kopums, kas jauniešu vidū popularizē veselīgu dzīvesveidu, sekmē darbu komandā, godīgu sacensību un atbildības izjūtu, un ka ir svarīgi sniegt jauniešiem informāciju, kas palīdzētu apkarot vardarbību sporta sacensībās; pieprasa īpašas jauniešiem ar invaliditāti paredzētas programmas; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka sports ir nozīmīgs nodarbību kopums, kas jauniešu vidū popularizē veselīgu dzīvesveidu, sekmē darbu komandā, godīgu sacensību un atbildības izjūtu, un ka ir svarīgi sniegt jauniešiem informāciju, kas palīdzētu apkarot vardarbību sporta sacensībās; pieprasa īpašas jauniešiem ar invaliditāti paredzētas programmas;

| 69. | aicina dalībvalstis, cenšoties veicināt jauniešu līdzdalību sporta nodarbībās, ņemt vērā ar dzimumu līdztiesību saistītos jautājumus un atbalstīt arī mazāk populārus sporta veidus; |
| --- | --- |

69.

aicina dalībvalstis, cenšoties veicināt jauniešu līdzdalību sporta nodarbībās, ņemt vērā ar dzimumu līdztiesību saistītos jautājumus un atbalstīt arī mazāk populārus sporta veidus;

| 70. | uzsver, ka jaunatnes izglītošanas kampaņu veicināšana ir svarīga dopinga apkarošanai un no dopinga brīva sporta atbalstam; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka jaunatnes izglītošanas kampaņu veicināšana ir svarīga dopinga apkarošanai un no dopinga brīva sporta atbalstam;

Līdzdalība

| 71. | uzsver pašlaik notiekošā strukturētā dialoga nozīmi un to, ka ir svarīgi apspriesties ar jauniešiem; aktīvi mudina veicināt jauniešu un jaunatnes organizāciju līdzdalību vispārējo politisko nostādņu, tostarp un jo īpaši jaunatnes politikas, formulēšanā visos līmeņos (vietējā, valsts un starptautiskajā līmenī), uzturot pastāvīgu strukturēto dialogu; |
| --- | --- |

71.

uzsver pašlaik notiekošā strukturētā dialoga nozīmi un to, ka ir svarīgi apspriesties ar jauniešiem; aktīvi mudina veicināt jauniešu un jaunatnes organizāciju līdzdalību vispārējo politisko nostādņu, tostarp un jo īpaši jaunatnes politikas, formulēšanā visos līmeņos (vietējā, valsts un starptautiskajā līmenī), uzturot pastāvīgu strukturēto dialogu;

| 72. | uzsver — lai ņemtu vērā daudz dažādu jauniešu viedokļu, ir svarīgi apsvērt, kā tieši ar viņiem apspriesties; atbalsta tādu struktūru veidošanu, kas ļautu visiem to dalībniekiem sadarboties, vienādi ietekmēt politiku un lēmumus un nodrošināt šādu struktūru izveidei vajadzīgos līdzekļus; |
| --- | --- |

72.

uzsver — lai ņemtu vērā daudz dažādu jauniešu viedokļu, ir svarīgi apsvērt, kā tieši ar viņiem apspriesties; atbalsta tādu struktūru veidošanu, kas ļautu visiem to dalībniekiem sadarboties, vienādi ietekmēt politiku un lēmumus un nodrošināt šādu struktūru izveidei vajadzīgos līdzekļus;

| 73. | mudina dalībvalstis iesaistīt jaunatnes organizācijas politikas veidošanas procesā, cita starpā arī vietējā līmenī; |
| --- | --- |

73.

mudina dalībvalstis iesaistīt jaunatnes organizācijas politikas veidošanas procesā, cita starpā arī vietējā līmenī;

| 74. | uzsver pilnvarotu jaunatnes pārstāvju nozīmi strukturētā dialogā un iesaka Komisijai apspriesties ar valstu jaunatnes padomju pārstāvjiem par jauniešiem prioritāriem jautājumiem; |
| --- | --- |

74.

uzsver pilnvarotu jaunatnes pārstāvju nozīmi strukturētā dialogā un iesaka Komisijai apspriesties ar valstu jaunatnes padomju pārstāvjiem par jauniešiem prioritāriem jautājumiem;

| 75. | piekrīt tam, par ko bieži diskutēts, proti, ka jaunatnes organizācijas ir jāatzīst un jāatbalsta un ka tās sniedz nozīmīgāko ieguldījumu neformālā izglītībā; aicina Komisiju un Padomi rosināt dalībvalstis veidot valstu jaunatnes parlamentus un padomes un sniegt tiem atbalstu, kā arī sākt īstenot attiecīgas programmas; |
| --- | --- |

75.

piekrīt tam, par ko bieži diskutēts, proti, ka jaunatnes organizācijas ir jāatzīst un jāatbalsta un ka tās sniedz nozīmīgāko ieguldījumu neformālā izglītībā; aicina Komisiju un Padomi rosināt dalībvalstis veidot valstu jaunatnes parlamentus un padomes un sniegt tiem atbalstu, kā arī sākt īstenot attiecīgas programmas;

| 76. | uzsver, ka, veidojot kvalitatīvāku pārstāvību, jāiesaista vairāk jauniešu no daudzveidīgākām sabiedrības grupām; atzīst līdzdalības veicināšanu no agrīna vecuma; šai ziņā rosina pārdomāt to, kā iespējams stiprināt saikni starp skolām, jaunatnes organizācijām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un stingri iesaka veicināt neformālas izglītības plašāku atzīšanu; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka, veidojot kvalitatīvāku pārstāvību, jāiesaista vairāk jauniešu no daudzveidīgākām sabiedrības grupām; atzīst līdzdalības veicināšanu no agrīna vecuma; šai ziņā rosina pārdomāt to, kā iespējams stiprināt saikni starp skolām, jaunatnes organizācijām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un stingri iesaka veicināt neformālas izglītības plašāku atzīšanu;

| 77. | ierosina izveidot sistēmas balvu piešķiršanai tiem jauniešiem, kas aktīvi piedalās sabiedriskajā dzīvē, un tā censties sasniegt galīgo mērķi — iedibināt gan tiesību, gan pienākumu kultūru; |
| --- | --- |

77.

ierosina izveidot sistēmas balvu piešķiršanai tiem jauniešiem, kas aktīvi piedalās sabiedriskajā dzīvē, un tā censties sasniegt galīgo mērķi — iedibināt gan tiesību, gan pienākumu kultūru;

| 78. | uzsver, ka ir jāveic konkrētas darbības, kas rosinātu ārpus pilsētām vai laukos, vai trūcīgos apvidos dzīvojošus jauniešus aktīvi līdzdarboties Eiropas līmeņa pasākumos; šai ziņā pauž nožēlu, ka sadarbības regulējumā nav ierosināta darbība, kurā būtu konkrēti paredzēts labāk informēt jauniešus par ES programmām, jo īpaši attālākos apvidos dzīvojošus jauniešus un tos, kas nav pievienojušies politiskām, sabiedriskām vai nevalstiskām organizācijām; pieprasa konkrētu Komisijas apņemšanos šai sakarā; |
| --- | --- |

78.

uzsver, ka ir jāveic konkrētas darbības, kas rosinātu ārpus pilsētām vai laukos, vai trūcīgos apvidos dzīvojošus jauniešus aktīvi līdzdarboties Eiropas līmeņa pasākumos; šai ziņā pauž nožēlu, ka sadarbības regulējumā nav ierosināta darbība, kurā būtu konkrēti paredzēts labāk informēt jauniešus par ES programmām, jo īpaši attālākos apvidos dzīvojošus jauniešus un tos, kas nav pievienojušies politiskām, sabiedriskām vai nevalstiskām organizācijām; pieprasa konkrētu Komisijas apņemšanos šai sakarā;

| 79. | uzsver, ka ir straujāk jāīsteno pasākumi, kas nodrošinātu viedokļu un informācijas efektīvu apmaiņu starp akadēmiskajām aprindām, uzņēmējiem un politiķiem vietējā, reģionu, valsts un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka ir straujāk jāīsteno pasākumi, kas nodrošinātu viedokļu un informācijas efektīvu apmaiņu starp akadēmiskajām aprindām, uzņēmējiem un politiķiem vietējā, reģionu, valsts un Eiropas līmenī;

Radošums un kultūra

| 80. | aicina dalībvalstis veicināt jauno tehnoloģiju pieejamību, tā stimulējot jauniešu radošumu un inovācijas spēju un palīdzot radīt interesi par kultūru, mākslu un zinātni; |
| --- | --- |

80.

aicina dalībvalstis veicināt jauno tehnoloģiju pieejamību, tā stimulējot jauniešu radošumu un inovācijas spēju un palīdzot radīt interesi par kultūru, mākslu un zinātni;

| 81. | ir pārsteigts par to, ka Komisijas paziņojumā nav tiešas norādes uz kultūras jautājumiem; piebilst, ka jautājumu loku nevar ierobežot, tos attiecinot tikai uz uzņēmējdarbību un jauno tehnoloģiju izmantošanu; |
| --- | --- |

81.

ir pārsteigts par to, ka Komisijas paziņojumā nav tiešas norādes uz kultūras jautājumiem; piebilst, ka jautājumu loku nevar ierobežot, tos attiecinot tikai uz uzņēmējdarbību un jauno tehnoloģiju izmantošanu;

| 82. | atzinīgi vērtē to, ka Padomes rezolūcijā ir ņemta vērā sabiedrisko un kultūras pasākumu nozīme, kuri papildina izglītības sistēmas un ģimenes nozīmīgo ieguldījumu; norāda, ka šādiem pasākumiem ir arī izšķiroša nozīme cīņā pret diskrimināciju un nevienlīdzību un tie ļauj jauniešiem vieglāk iesaistīties brīvā laika pavadīšanas, kultūras un sporta nodarbībās; |
| --- | --- |

82.

atzinīgi vērtē to, ka Padomes rezolūcijā ir ņemta vērā sabiedrisko un kultūras pasākumu nozīme, kuri papildina izglītības sistēmas un ģimenes nozīmīgo ieguldījumu; norāda, ka šādiem pasākumiem ir arī izšķiroša nozīme cīņā pret diskrimināciju un nevienlīdzību un tie ļauj jauniešiem vieglāk iesaistīties brīvā laika pavadīšanas, kultūras un sporta nodarbībās;

| 83. | uzsver, ka dalībvalstīm, piešķirot līdzekļus, ir svarīgi atbalstīt jaunatnes kultūru un to atzīt, jo tam ir būtiska nozīme jauniešu radošo spēju veidošanai; |
| --- | --- |

83.

uzsver, ka dalībvalstīm, piešķirot līdzekļus, ir svarīgi atbalstīt jaunatnes kultūru un to atzīt, jo tam ir būtiska nozīme jauniešu radošo spēju veidošanai;

| 84. | atzinīgi vērtē Padomes rezolūcijā iekļauto priekšlikumu veicināt jaunatnes darbiniekiem paredzētas specializētas mācības par kultūru, jauniem plašsaziņas līdzekļiem un starpkultūru prasmēm; |
| --- | --- |

84.

atzinīgi vērtē Padomes rezolūcijā iekļauto priekšlikumu veicināt jaunatnes darbiniekiem paredzētas specializētas mācības par kultūru, jauniem plašsaziņas līdzekļiem un starpkultūru prasmēm;

| 85. | ierosina jaunatnes perspektīvu iekļaut kultūras un plašsaziņas līdzekļu jomas politikā, programmās un rīcības pasākumos; |
| --- | --- |

85.

ierosina jaunatnes perspektīvu iekļaut kultūras un plašsaziņas līdzekļu jomas politikā, programmās un rīcības pasākumos;

| 86. | uzskata, ka vajadzētu rosināt kultūras iestādes (piem., muzejus, bibliotēkas un teātrus) vairāk iesaistīt bērnus un jauniešus; |
| --- | --- |

86.

uzskata, ka vajadzētu rosināt kultūras iestādes (piem., muzejus, bibliotēkas un teātrus) vairāk iesaistīt bērnus un jauniešus;

| 87. | aicina Komisiju un Padomi izstrādāt Eiropas jaunatnes apliecību, kas ļautu jauniešiem par ļoti zemu maksu apmeklēt kultūras iestādes visā ES teritorijā; |
| --- | --- |

87.

aicina Komisiju un Padomi izstrādāt Eiropas jaunatnes apliecību, kas ļautu jauniešiem par ļoti zemu maksu apmeklēt kultūras iestādes visā ES teritorijā;

Brīvprātīgais darbs

| 88. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumu 2011. gadu pasludināt par Eiropas gadu brīvprātīgam darbam un pasākumus, kas izklāstīti Padomes Ieteikumā par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē Padomes lēmumu 2011. gadu pasludināt par Eiropas gadu brīvprātīgam darbam un pasākumus, kas izklāstīti Padomes Ieteikumā par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā;

| 89. | uzskata, ka jauniešu brīvprātīgais darbs ir jāatbalsta, arī paplašinot Eiropas brīvprātīgo dienesta programmu un brīvprātīgajā darbā palīdzot iesaistīties nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem; |
| --- | --- |

89.

uzskata, ka jauniešu brīvprātīgais darbs ir jāatbalsta, arī paplašinot Eiropas brīvprātīgo dienesta programmu un brīvprātīgajā darbā palīdzot iesaistīties nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem;

| 90. | uzskata, ka, ņemot vērā sagatavošanas darbības Amicus novērtējuma rezultātus, vajadzētu ieplānot turpmākus šāda veida pasākumus; |
| --- | --- |

90.

uzskata, ka, ņemot vērā sagatavošanas darbības Amicus novērtējuma rezultātus, vajadzētu ieplānot turpmākus šāda veida pasākumus;

| 91. | uzskata, ka brīvprātīgajam darbam nevajadzētu aizstāt profesionāla, apmaksāta darba iespējas, bet gan dot papildu labumu sabiedrībai; |
| --- | --- |

91.

uzskata, ka brīvprātīgajam darbam nevajadzētu aizstāt profesionāla, apmaksāta darba iespējas, bet gan dot papildu labumu sabiedrībai;

| 92. | pieprasa papildus esošajam ES programmas “Jaunatne darbībā” neformālās izglītības sertifikātam “European Youth Pass” ieviest brīvprātīgā darba sertifikātu “European Volunteer Pass” un nodrošināt to savstarpēju atzīšanu; šajā sertifikātā būtu iekļautas ziņas par bērnu un jauniešu veiktu brīvprātīgu darbu, un to varētu iesniegt potenciālajiem darba devējiem kā kvalifikācijas apliecinājumu; |
| --- | --- |

92.

pieprasa papildus esošajam ES programmas “Jaunatne darbībā” neformālās izglītības sertifikātam “European Youth Pass” ieviest brīvprātīgā darba sertifikātu “European Volunteer Pass” un nodrošināt to savstarpēju atzīšanu; šajā sertifikātā būtu iekļautas ziņas par bērnu un jauniešu veiktu brīvprātīgu darbu, un to varētu iesniegt potenciālajiem darba devējiem kā kvalifikācijas apliecinājumu;

Sociālā integrācija

| 93. | atzinīgi vērtē to, ka 2010. gads ir pasludināts par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu, jo īpaši ņemot vērā ekonomikas un finanšu krīzi, kas jauniešus skar sevišķi smagi; |
| --- | --- |

93.

atzinīgi vērtē to, ka 2010. gads ir pasludināts par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu, jo īpaši ņemot vērā ekonomikas un finanšu krīzi, kas jauniešus skar sevišķi smagi;

| 94. | taisnīgumu paaudžu savstarpējās attiecībās uzskata par vienu no pamatproblēmām, ņemot vērā sabiedrības novecošanu; aicina dalībvalstis, nosakot savu politiku, jo īpaši ekonomikas un finanšu krīzes laikā, ņemt vērā jauniešu un nākamo paaudžu intereses; |
| --- | --- |

94.

taisnīgumu paaudžu savstarpējās attiecībās uzskata par vienu no pamatproblēmām, ņemot vērā sabiedrības novecošanu; aicina dalībvalstis, nosakot savu politiku, jo īpaši ekonomikas un finanšu krīzes laikā, ņemt vērā jauniešu un nākamo paaudžu intereses;

| 95. | uzsver, ka ir jāizstrādā arī vairāk iekļaujošu sadarbības programmu sociāli atstumtām grupām, piemēram, jauniešiem imigrantiem un jauniešiem ar īpašām vajadzībām (jaunieši ar invaliditāti, jaunieši, kuriem jāiekļaujas sabiedrībā pēc atgriešanās no ieslodzījuma, bezpajumtnieki, gadījuma darbos nodarbinātie u. c.); |
| --- | --- |

95.

uzsver, ka ir jāizstrādā arī vairāk iekļaujošu sadarbības programmu sociāli atstumtām grupām, piemēram, jauniešiem imigrantiem un jauniešiem ar īpašām vajadzībām (jaunieši ar invaliditāti, jaunieši, kuriem jāiekļaujas sabiedrībā pēc atgriešanās no ieslodzījuma, bezpajumtnieki, gadījuma darbos nodarbinātie u. c.);

| 96. | atzīst, ka ir jāveicina jauniešu ar invaliditāti informētība, un aicina Eiropas iestādes rīkoties, lai nākotnē nodrošinātu jauniešu ar invaliditāti pilnīgu integrāciju; |
| --- | --- |

96.

atzīst, ka ir jāveicina jauniešu ar invaliditāti informētība, un aicina Eiropas iestādes rīkoties, lai nākotnē nodrošinātu jauniešu ar invaliditāti pilnīgu integrāciju;

| 97. | atkārtoti pieprasa jau no agrīna vecuma nodrošināt dzimumu līdztiesību visās dzīves jomās; tāpēc īpaši atzinīgi vērtē Padomes rezolūcijas mērķi uzlabot bērnu aprūpi un veicināt vecāku pienākumu kopīgu izpildi, kas ļautu sekmīgāk saskaņot darba un privāto dzīvi gan jaunām sievietēm, gan jauniem vīriešiem; |
| --- | --- |

97.

atkārtoti pieprasa jau no agrīna vecuma nodrošināt dzimumu līdztiesību visās dzīves jomās; tāpēc īpaši atzinīgi vērtē Padomes rezolūcijas mērķi uzlabot bērnu aprūpi un veicināt vecāku pienākumu kopīgu izpildi, kas ļautu sekmīgāk saskaņot darba un privāto dzīvi gan jaunām sievietēm, gan jauniem vīriešiem;

| 98. | uzsver — ir jāpalīdz bērniem un jauniešiem saprast, ka nekāda diskriminācija nevienā jomā nav pieņemama, un ir apņēmīgi jārīkojas, lai apkarotu jebkādas ekstrēmisma izpausmes; |
| --- | --- |

98.

uzsver — ir jāpalīdz bērniem un jauniešiem saprast, ka nekāda diskriminācija nevienā jomā nav pieņemama, un ir apņēmīgi jārīkojas, lai apkarotu jebkādas ekstrēmisma izpausmes;

| 99. | iesaka katrā dalībvalstī kā prioritāti garantēt visiem nepilngadīgajiem pieejamu sociālo aprūpi; |
| --- | --- |

99.

iesaka katrā dalībvalstī kā prioritāti garantēt visiem nepilngadīgajiem pieejamu sociālo aprūpi;

| 100. | uzsver iekļaujošas digitālās vides nozīmi; mudina dalībvalstis formālās un neformālās izglītības sistēmās veidot koncepcijas, kas garantē pieeju informācijai, izglītībai un kultūrai un ļauj jauniešiem pilnveidot plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi; |
| --- | --- |

100.

uzsver iekļaujošas digitālās vides nozīmi; mudina dalībvalstis formālās un neformālās izglītības sistēmās veidot koncepcijas, kas garantē pieeju informācijai, izglītībai un kultūrai un ļauj jauniešiem pilnveidot plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi;

Jaunatne un pasaule

| 101. | ieteic pasākumiem jauniešu labā un narkotiku lietošanas un kontrabandas apkarošanai jaunattīstības valstīs atvēlēt tiešā attīstības atbalsta līdzekļus; |
| --- | --- |

101.

ieteic pasākumiem jauniešu labā un narkotiku lietošanas un kontrabandas apkarošanai jaunattīstības valstīs atvēlēt tiešā attīstības atbalsta līdzekļus;

| 102. | atbalsta to, ka tiek veicināti vispārējas nozīmes pasākumi, kas ļauj jauniešiem veidot atbildības sajūtu, piemēram, ar klimata pārmaiņu seku novēršanu, attīstību vai humāno palīdzību saistīts brīvprātīgs darbs; šai ziņā atzinīgi vērtē iespējas jauniešiem piedalīties darbā, ko ES veic humānās palīdzības jomā, kuras viņiem sniegs Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa izveide, un aicina dalībvalstis nodrošināt, lai jaunieši būtu pilnībā informēti par tā pastāvēšanu; |
| --- | --- |

102.

atbalsta to, ka tiek veicināti vispārējas nozīmes pasākumi, kas ļauj jauniešiem veidot atbildības sajūtu, piemēram, ar klimata pārmaiņu seku novēršanu, attīstību vai humāno palīdzību saistīts brīvprātīgs darbs; šai ziņā atzinīgi vērtē iespējas jauniešiem piedalīties darbā, ko ES veic humānās palīdzības jomā, kuras viņiem sniegs Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusa izveide, un aicina dalībvalstis nodrošināt, lai jaunieši būtu pilnībā informēti par tā pastāvēšanu;

| 103. | mudina Komisiju turpināt pētīt starptautisku sadarbības pasākumu veicināšanas iespējas jauniešu brīvprātīgā darba jomā; |
| --- | --- |

103.

mudina Komisiju turpināt pētīt starptautisku sadarbības pasākumu veicināšanas iespējas jauniešu brīvprātīgā darba jomā;

| 104. | aicina dalībvalstis veidot apmaiņas un sadraudzības sakarus ar trešām valstīm un kopienām, tā cenšoties veicināt starpkultūru dialogu un rosinot jauniešus sākt kopīgu projektu īstenošanu; |
| --- | --- |

104.

aicina dalībvalstis veidot apmaiņas un sadraudzības sakarus ar trešām valstīm un kopienām, tā cenšoties veicināt starpkultūru dialogu un rosinot jauniešus sākt kopīgu projektu īstenošanu;

| 105. | pieprasa uzlabot un plašāk īstenot programmu Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

105.

pieprasa uzlabot un plašāk īstenot programmu Erasmus Mundus;

*

* *

| 106. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

106.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  COM(2009)020

(2)  SEC(2009)054

(3)  OV C 311, 19.12.2009., 1. lpp.

(4)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(5)  9169/0

(6)  OV C 319, 13.12.2008., 8. lpp
  .

(7)  15658/09.

(8)  OV C 292, 24.11.2005., 5. lpp.

(9)  11517/08.

(10)  SOC/349.

(11)  DCE/2008/2193.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0066.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/32

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsKLP vienkāršošana

P7_TA(2010)0172

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija KLP vienkāršošana (2009/2155(INI))

2011/C 161 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 19. oktobra paziņojumu par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu un labāku regulējumu (COM(2005)0509),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 18. marta paziņojumu “Vienkāršota KLP Eiropai – ieguvums visiem” (COM(2009)0128),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0051/2010),

| A. | tā kā visiem tiesību aktiem jābūt proporcionāliem mērķim un tie jāievieš tikai tad, kad veikts pilnīgs ietekmes novērtējums, kurā analizēts tiesību aktu finanšu slogs, kā arī veikta izmaksu un ieguvumu analīze; |
| --- | --- |

A.

tā kā visiem tiesību aktiem jābūt proporcionāliem mērķim un tie jāievieš tikai tad, kad veikts pilnīgs ietekmes novērtējums, kurā analizēts tiesību aktu finanšu slogs, kā arī veikta izmaksu un ieguvumu analīze;

| B. | tā kā no vienkāršošanas ieguvējiem pirmkārt un galvenokārt jābūt lauksaimniekiem, nevis tikai valsts iestādēm un maksājumu iestādēm dalībvalstīs, kā lielākoties novērots; |
| --- | --- |

B.

tā kā no vienkāršošanas ieguvējiem pirmkārt un galvenokārt jābūt lauksaimniekiem, nevis tikai valsts iestādēm un maksājumu iestādēm dalībvalstīs, kā lielākoties novērots;

| C. | tā kā jaunajai KLP jāļauj lauksaimniekiem koncentrēties uz galveno mērķi nodrošināt drošu, kvalitatīvu un izsekojamu pārtiku, kā arī jāatbalsta lauksaimnieki ārpustirgus sabiedrisko preču piegādē; |
| --- | --- |

C.

tā kā jaunajai KLP jāļauj lauksaimniekiem koncentrēties uz galveno mērķi nodrošināt drošu, kvalitatīvu un izsekojamu pārtiku, kā arī jāatbalsta lauksaimnieki ārpustirgus sabiedrisko preču piegādē;

| D. | tā kā mērķim jābūt KLP īstenošanas izmaksu samazināšanai, ierobežojot Kopienas ražotajiem uzlikto administratīvo slogu, lai lauksaimnieki varētu vairāk laika veltīt savas zemes apsaimniekošanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā mērķim jābūt KLP īstenošanas izmaksu samazināšanai, ierobežojot Kopienas ražotajiem uzlikto administratīvo slogu, lai lauksaimnieki varētu vairāk laika veltīt savas zemes apsaimniekošanai;

| E. | tā kā jaunajai KLP jābūt ilgtspējīgi konkurētspējīgai; |
| --- | --- |

E.

tā kā jaunajai KLP jābūt ilgtspējīgi konkurētspējīgai;

| F. | tā kā nepieciešams nodrošināt skaidrus un saprotamus tiesību aktus, kuri garantē kompetentajām iestādēm un lauksaimniekiem juridisko noteiktību, kā arī atcelt nevajadzīgus tiesību aktus; |
| --- | --- |

F.

tā kā nepieciešams nodrošināt skaidrus un saprotamus tiesību aktus, kuri garantē kompetentajām iestādēm un lauksaimniekiem juridisko noteiktību, kā arī atcelt nevajadzīgus tiesību aktus;

| G. | tā kā ar vienreizējo saimniecības maksājumu ieviešanu jānodrošina taisnīgums; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar vienreizējo saimniecības maksājumu ieviešanu jānodrošina taisnīgums;

| H. | tā kā nepieciešams funkcionāls tiesiskais regulējums, lai risinātu ar KLP saistītus svarīgus juridiskos jautājumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā nepieciešams funkcionāls tiesiskais regulējums, lai risinātu ar KLP saistītus svarīgus juridiskos jautājumus;

| I. | tā kā jaunajai KLP jābūt vairāk orientētai uz tirgu atbilstoši nesenajām kopējās lauksaimniecības politikas reformām, kā arī vērstai uz pārlieka protekcionisma samazināšanu, tai pat laikā nodrošinot līdzekļu pieejamību lauksaimnieku atbalstam smagas ekonomiskas nestabilitātes laikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā jaunajai KLP jābūt vairāk orientētai uz tirgu atbilstoši nesenajām kopējās lauksaimniecības politikas reformām, kā arī vērstai uz pārlieka protekcionisma samazināšanu, tai pat laikā nodrošinot līdzekļu pieejamību lauksaimnieku atbalstam smagas ekonomiskas nestabilitātes laikā;

| J. | tā kā jaunajai KLP jābūt vienkāršākai un elastīgākai; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunajai KLP jābūt vienkāršākai un elastīgākai;

| K. | tā kā tiesību aktiem jābūt elastīgākiem, lai pielāgotu KLP īpašiem reģioniem un teritorijām, nenonākot pretrunās ar KLP kopējo raksturu; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiesību aktiem jābūt elastīgākiem, lai pielāgotu KLP īpašiem reģioniem un teritorijām, nenonākot pretrunās ar KLP kopējo raksturu;

| L. | tā kā starp dalībvalstīm un vietējām pašvaldībām jāveicina paraugprakses apmaiņa; |
| --- | --- |

L.

tā kā starp dalībvalstīm un vietējām pašvaldībām jāveicina paraugprakses apmaiņa;

| M. | tā kā kopējai lauksaimniecības politikai ES-27 ir centrālā nozīme kā līdzeklim, ar kuru nodrošina ne tikai atbilstošu drošas pārtikas piegādi, bet turpina risināt, piemēram, lauku rajonu saglabāšanas problēmas, kalnu reģionu, mazāk attīstītu rajonu, īpaši atstumto rajonu problēmas un Eiropas lauksaimniecības multifunkcionalitātes problēmas; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopējai lauksaimniecības politikai ES-27 ir centrālā nozīme kā līdzeklim, ar kuru nodrošina ne tikai atbilstošu drošas pārtikas piegādi, bet turpina risināt, piemēram, lauku rajonu saglabāšanas problēmas, kalnu reģionu, mazāk attīstītu rajonu, īpaši atstumto rajonu problēmas un Eiropas lauksaimniecības multifunkcionalitātes problēmas;

Vispārīgi principi

| 1. | uzsver, ka ar KLP jācenšas saskaņot regulējumu, likvidējot dublēšanos; tāpat lūdz Komisiju, ieviešot jauno regulu, vienlaicīgi likvidēt nevajadzīgos apgrūtinājumus; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ar KLP jācenšas saskaņot regulējumu, likvidējot dublēšanos; tāpat lūdz Komisiju, ieviešot jauno regulu, vienlaicīgi likvidēt nevajadzīgos apgrūtinājumus;

| 2. | mudina Komisiju plaši un regulāri konsultēties ar lauksaimniecības nozares ieinteresētajām personām, lai labāk novērtētu noteikumu par zemi ietekmi un noteiktu lauksaimniekiem praktiskus, vienkāršus un pārredzamus noteikumus; |
| --- | --- |

2.

mudina Komisiju plaši un regulāri konsultēties ar lauksaimniecības nozares ieinteresētajām personām, lai labāk novērtētu noteikumu par zemi ietekmi un noteiktu lauksaimniekiem praktiskus, vienkāršus un pārredzamus noteikumus;

| 3. | uzsver, ka, lai samazinātu KLP īstenošanas izmaksas ES iestādēm, dalībvalstīm un pašiem saņēmējiem, nepieciešama turpmāka KLP vienkāršošana; šādi rīkojoties, politika būs saprotamāka lauksaimniekiem un nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka, lai samazinātu KLP īstenošanas izmaksas ES iestādēm, dalībvalstīm un pašiem saņēmējiem, nepieciešama turpmāka KLP vienkāršošana; šādi rīkojoties, politika būs saprotamāka lauksaimniekiem un nodokļu maksātājiem;

| 4. | aicina Komisiju saskaņot KLP noteikumus, novēršot uzdevumu dubultošanos un samazinot birokrātiju, lai visās dalībvalstīs palielinātu lauksaimniecības nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju saskaņot KLP noteikumus, novēršot uzdevumu dubultošanos un samazinot birokrātiju, lai visās dalībvalstīs palielinātu lauksaimniecības nozares konkurētspēju;

| 5. | uzsver, ka KLP pasākumiem jābūt proporcionāliem mērķim un ka tiesību aktu ceļš jāizvēlas tikai tad, ja tam ir reāls pamatojums, tādējādi izvairoties no lauksaimniekiem grūti saprotamas juridiskas konstrukcijas; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka KLP pasākumiem jābūt proporcionāliem mērķim un ka tiesību aktu ceļš jāizvēlas tikai tad, ja tam ir reāls pamatojums, tādējādi izvairoties no lauksaimniekiem grūti saprotamas juridiskas konstrukcijas;

| 6. | prasa, lai KLP būtu vairāk vērsta nevis uz regulējumu, bet gan uz rezultātu, un lai visas dalībvalstis un to reģionālās iestādes piedāvātu vairāk palīdzības un konsultāciju lauksaimniekiem, izmantojot konsultāciju līdzekļus un attiecīgas saziņas metodes; |
| --- | --- |

6.

prasa, lai KLP būtu vairāk vērsta nevis uz regulējumu, bet gan uz rezultātu, un lai visas dalībvalstis un to reģionālās iestādes piedāvātu vairāk palīdzības un konsultāciju lauksaimniekiem, izmantojot konsultāciju līdzekļus un attiecīgas saziņas metodes;

| 7. | sagaida, ka atbilstoši labāku tiesību aktu izstrādes principam visiem turpmākajiem tiesību aktiem nāks līdzi pilns ietekmes novērtējums, ņemot vērā normatīvo un administratīvo slogu un nodrošinot, ka jaunie tiesību akti ir proporcionāli sasniedzamajiem mērķiem; |
| --- | --- |

7.

sagaida, ka atbilstoši labāku tiesību aktu izstrādes principam visiem turpmākajiem tiesību aktiem nāks līdzi pilns ietekmes novērtējums, ņemot vērā normatīvo un administratīvo slogu un nodrošinot, ka jaunie tiesību akti ir proporcionāli sasniedzamajiem mērķiem;

| 8. | uzskata, ka dalībvalstīm pēc iespējas jāatļauj pašsertifikācija; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka dalībvalstīm pēc iespējas jāatļauj pašsertifikācija;

| 9. | uzskata, ka dalībvalstīm jābūt iespējai lauku attīstības plānos ieviest vienotas likmes zemes gabalu shēmu, jo īpaši mazajās saimniecībās, ar nosacījumu, ka tiek garantēta atbilstība ieviestajām saistībām; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka dalībvalstīm jābūt iespējai lauku attīstības plānos ieviest vienotas likmes zemes gabalu shēmu, jo īpaši mazajās saimniecībās, ar nosacījumu, ka tiek garantēta atbilstība ieviestajām saistībām;

| 10. | atzīst, ka savstarpējās atbilstības principam ir nozīme kā vienai no galvenajām KLP tiešo maksājumu koncepcijām, bet šos maksājumus ir ieteicams ievērojami vienkāršot, nemazinot to efektivitāti; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka savstarpējās atbilstības principam ir nozīme kā vienai no galvenajām KLP tiešo maksājumu koncepcijām, bet šos maksājumus ir ieteicams ievērojami vienkāršot, nemazinot to efektivitāti;

| 11. | uzsver, ka KLP jābūt vienkāršākai, pārredzamākai un līdzsvarotākai; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka KLP jābūt vienkāršākai, pārredzamākai un līdzsvarotākai;

| 12. | norāda, ka KLP vienkāršošana nenozīmē atbalsta samazināšanu lauksaimniekiem un tradicionālo tirgus pārvaldības instrumentu likvidēšanu, prasa Eiropas Savienībai ieviest efektīvus mehānismus cenu nestabilitātes ierobežošanai nākotnē; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka KLP vienkāršošana nenozīmē atbalsta samazināšanu lauksaimniekiem un tradicionālo tirgus pārvaldības instrumentu likvidēšanu, prasa Eiropas Savienībai ieviest efektīvus mehānismus cenu nestabilitātes ierobežošanai nākotnē;

| 13. | uzsver, ka KLP vienkāršošanai jānotiek vienlaikus ar informācijas pasākumiem saņēmējiem, un aicina Komisiju izvērst un attīstīt informācijas pasākumus par kopējo lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka KLP vienkāršošanai jānotiek vienlaikus ar informācijas pasākumiem saņēmējiem, un aicina Komisiju izvērst un attīstīt informācijas pasākumus par kopējo lauksaimniecības politiku;

| 14. | prasa nodrošināt autonomas kļūdu labošanas iespēju, kas ļautu maksājumu saņēmējiem, kuri bez nolūka pārkāpuši noteikumus, informēt iestādes, nebaidoties no soda naudām; |
| --- | --- |

14.

prasa nodrošināt autonomas kļūdu labošanas iespēju, kas ļautu maksājumu saņēmējiem, kuri bez nolūka pārkāpuši noteikumus, informēt iestādes, nebaidoties no soda naudām;

| 15. | norāda, ka soda naudu sistēmai lauksaimniekiem par kļūdainiem maksājumu pieprasījumiem jābūt samērīgai un sods nav jāuzliek nenozīmīgu kļūdu gadījumā, kā arī jo īpaši tādu kļūdu gadījumā, par kurām lauksaimnieks nav vainojams; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka soda naudu sistēmai lauksaimniekiem par kļūdainiem maksājumu pieprasījumiem jābūt samērīgai un sods nav jāuzliek nenozīmīgu kļūdu gadījumā, kā arī jo īpaši tādu kļūdu gadījumā, par kurām lauksaimnieks nav vainojams;

| 16. | norāda, ka administratīvos sodus, tostarp pienākumu atmaksāt jebkuru lauksaimnieka saņemto maksājumu, nevajadzētu pamatot ar apstākļiem, pār kuriem lauksaimniekam objektīvi nav kontroles; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka administratīvos sodus, tostarp pienākumu atmaksāt jebkuru lauksaimnieka saņemto maksājumu, nevajadzētu pamatot ar apstākļiem, pār kuriem lauksaimniekam objektīvi nav kontroles;

| 17. | norāda uz problēmu saistībā ar lauksaimnieku dzīvesbiedrēm, kurām ir savas atsevišķas lauku saimniecības un kurām tādēļ ir jābūt atsevišķām tiesībām un pienākumiem attiecībā uz KLP maksājumu pieprasījumiem; |
| --- | --- |

17.

norāda uz problēmu saistībā ar lauksaimnieku dzīvesbiedrēm, kurām ir savas atsevišķas lauku saimniecības un kurām tādēļ ir jābūt atsevišķām tiesībām un pienākumiem attiecībā uz KLP maksājumu pieprasījumiem;

Savstarpējā atbilstība (SA)

| 18. | uzskata, ka pārbaužu galvenais mērķis ir sniegt lauksaimniekiem konsultācijas un norādījumus, kā labāk un pēc iespējas nelieliem apgrūtinājumiem ievērot tiesību aktu prasības; tādēļ pārbaudes joprojām jāveic valsts iestādēm, lai nodrošinātu šo pārbaužu neatkarību un objektivitāti; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka pārbaužu galvenais mērķis ir sniegt lauksaimniekiem konsultācijas un norādījumus, kā labāk un pēc iespējas nelieliem apgrūtinājumiem ievērot tiesību aktu prasības; tādēļ pārbaudes joprojām jāveic valsts iestādēm, lai nodrošinātu šo pārbaužu neatkarību un objektivitāti;

| 19. | uzsver, ka atbilstoši ANO datiem kopējai pārtikas ražošanai līdz 2050. gadam jāpieaug par 70 %, lai apmierinātu deviņu miljardu iedzīvotāju vajadzības; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka atbilstoši ANO datiem kopējai pārtikas ražošanai līdz 2050. gadam jāpieaug par 70 %, lai apmierinātu deviņu miljardu iedzīvotāju vajadzības;

| 20. | uzskata, ka savstarpējās atbilstības prasības jānosaka, ņemot vērā saimniecības izmēru, lai samazinātu slogu mazajām saimniecībām, kur risks ir mazāks; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka savstarpējās atbilstības prasības jānosaka, ņemot vērā saimniecības izmēru, lai samazinātu slogu mazajām saimniecībām, kur risks ir mazāks;

| 21. | uzskata, ka, dalībvalstīm piemērojot sankcijas pret lauksaimniekiem par noteikumu neievērošanu, šīs sankcijas jāpiemēro pārredzamā, vienkāršā un proporcionālā veidā, ņemot vērā reālos nosacījumus uz vietas; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka, dalībvalstīm piemērojot sankcijas pret lauksaimniekiem par noteikumu neievērošanu, šīs sankcijas jāpiemēro pārredzamā, vienkāršā un proporcionālā veidā, ņemot vērā reālos nosacījumus uz vietas;

| 22. | uzskata, ka normatīvo aktu prasībām SA kontrolei jābūt viegli saprotamām lauksaimniekiem un kontroles iestādēm; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka normatīvo aktu prasībām SA kontrolei jābūt viegli saprotamām lauksaimniekiem un kontroles iestādēm;

| 23. | uzskata, ka pārbaužu pamatmērķis ir veicināt, lai lauksaimnieki pilnīgāk ievērotu tiesību aktus, un ar izlases veida pārbaudēm varētu samazināt vai aizstāt ikgadējās SA kontroles attiecībā uz normatīvajām pārvaldības prasībām, ja pēdējo gadu laikā pārkāpumu skaits bijis neliels; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka pārbaužu pamatmērķis ir veicināt, lai lauksaimnieki pilnīgāk ievērotu tiesību aktus, un ar izlases veida pārbaudēm varētu samazināt vai aizstāt ikgadējās SA kontroles attiecībā uz normatīvajām pārvaldības prasībām, ja pēdējo gadu laikā pārkāpumu skaits bijis neliels;

| 24. | uzsver, ka prasība rīkot turpmākās pārbaudes saistībā ar nelieliem pārkāpumiem (minimālā robeža) jāsamazina līdz izlases veida paraugiem; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka prasība rīkot turpmākās pārbaudes saistībā ar nelieliem pārkāpumiem (minimālā robeža) jāsamazina līdz izlases veida paraugiem;

| 25. | uzskata, ka jāatceļ to normatīvo pārvaldības prasību izmantošana, kuras nevar vienkārši kontrolēt un izmērīt; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka jāatceļ to normatīvo pārvaldības prasību izmantošana, kuras nevar vienkārši kontrolēt un izmērīt;

| 26. | uzskata, ka dalībvalstīm vai attiecīgi reģionālajām un vietējām iestādēm jāatļauj samazināt līdz īpašam zemākam līmenim pārbaužu kvotu, ja šajās valstīs pastāv riska analīzes regulējums, kas atbilst Kopienas tiesību aktu prasībām, un ir arī pierādījumi par augsta līmeņa atbilstību; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka dalībvalstīm vai attiecīgi reģionālajām un vietējām iestādēm jāatļauj samazināt līdz īpašam zemākam līmenim pārbaužu kvotu, ja šajās valstīs pastāv riska analīzes regulējums, kas atbilst Kopienas tiesību aktu prasībām, un ir arī pierādījumi par augsta līmeņa atbilstību;

| 27. | prasa ieviest riska analīzes regulējumu, kas atbilst Kopienas tiesību aktiem katrā dalībvalstī, lai līdz īpašam zemākam līmenim samazinātu pārbaužu kvotu; |
| --- | --- |

27.

prasa ieviest riska analīzes regulējumu, kas atbilst Kopienas tiesību aktiem katrā dalībvalstī, lai līdz īpašam zemākam līmenim samazinātu pārbaužu kvotu;

| 28. | uzskata, ka vairāk palīdzības un konsultāciju, izmantojot efektīvus informācijas un konsultāciju rīkus, piemēram, telefona palīdzības līniju vai internetu, ļautu novērst pārkāpumus un dotu dalībvalstīm līdzekli stabilai pārbaužu kvotu samazināšanai; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka vairāk palīdzības un konsultāciju, izmantojot efektīvus informācijas un konsultāciju rīkus, piemēram, telefona palīdzības līniju vai internetu, ļautu novērst pārkāpumus un dotu dalībvalstīm līdzekli stabilai pārbaužu kvotu samazināšanai;

| 29. | uzskata, ka, lai samazinātu pārbaudes vizīšu skaitu saimniecībās, jākoordinē kontroles, ko saimniecībās veikušas vai kuras jāveic dažādām pusēm, kurām tas ir darbs vai statūtos noteikts pienākums; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka, lai samazinātu pārbaudes vizīšu skaitu saimniecībās, jākoordinē kontroles, ko saimniecībās veikušas vai kuras jāveic dažādām pusēm, kurām tas ir darbs vai statūtos noteikts pienākums;

| 30. | uzskata, ka, lai sniegtu pēc iespējas vairāk informācijas lauksaimniekiem un patērētājiem par savstarpējās atbilstības prasībām un ieguvumiem, ko sniedz to lauksaimnieku sabiedriskās preces un pakalpojumi, kuru darbība atbilst šīm prasībām, jāizstrādā saziņas plāns par savstarpējo atbilstību; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka, lai sniegtu pēc iespējas vairāk informācijas lauksaimniekiem un patērētājiem par savstarpējās atbilstības prasībām un ieguvumiem, ko sniedz to lauksaimnieku sabiedriskās preces un pakalpojumi, kuru darbība atbilst šīm prasībām, jāizstrādā saziņas plāns par savstarpējo atbilstību;

| 31. | uzskata, ka jāsamazina SA prasību skaits un jāatjaunina to darbības joma; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka jāsamazina SA prasību skaits un jāatjaunina to darbības joma;

| 32. | prasa apstiprināt praktisku un pārredzamu rādītāju sistēmu, lai vienkāršotu novērtēšanas instrumentus SA pārbaudēm, un prasa atcelt pašreizējo sistēmu, kā arī divu vai vairāku sankciju piemērošanas iespēju par vienu kļūdu; aicina Komisiju analizēt nesamērību starp dzīvnieku identifikācijas noteikumu pārkāpumiem, kuru skaits ir apmēram 70 % no visiem pārkāpumiem, un citām prasībām, kā arī veikt attiecīgas izmaiņas; |
| --- | --- |

32.

prasa apstiprināt praktisku un pārredzamu rādītāju sistēmu, lai vienkāršotu novērtēšanas instrumentus SA pārbaudēm, un prasa atcelt pašreizējo sistēmu, kā arī divu vai vairāku sankciju piemērošanas iespēju par vienu kļūdu; aicina Komisiju analizēt nesamērību starp dzīvnieku identifikācijas noteikumu pārkāpumiem, kuru skaits ir apmēram 70 % no visiem pārkāpumiem, un citām prasībām, kā arī veikt attiecīgas izmaiņas;

| 33. | uzskata, ka par savstarpējo atbilstību jāizstrādā vienots tiesību aktu teksts; uzskata, ka taisnīgi jāatalgo saimniecību radītie pozitīvie ārējie efekti, kas izpaužas sabiedriskajās precēs un pakalpojumos; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka par savstarpējo atbilstību jāizstrādā vienots tiesību aktu teksts; uzskata, ka taisnīgi jāatalgo saimniecību radītie pozitīvie ārējie efekti, kas izpaužas sabiedriskajās precēs un pakalpojumos;

| 34. | prasa saglabāt konkrētus stingrus un precīzus SA noteikumus, kuriem dalībvalstis var piekrist un tos ievērot; |
| --- | --- |

34.

prasa saglabāt konkrētus stingrus un precīzus SA noteikumus, kuriem dalībvalstis var piekrist un tos ievērot;

Tiešie maksājumi

| 35. | uzskata, ka lauksaimniekiem vajadzīga piekļuve funkcionējošām sistēmām, kas ļautu viņiem ērti un bez nevajadzīgas birokrātijas iesniegt tiešo maksājumu pieteikumus, parasti vietā, kur viņi dzīvo; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka lauksaimniekiem vajadzīga piekļuve funkcionējošām sistēmām, kas ļautu viņiem ērti un bez nevajadzīgas birokrātijas iesniegt tiešo maksājumu pieteikumus, parasti vietā, kur viņi dzīvo;

| 36. | uzskata, ka, lai vienkāršotu vienotā maksājuma shēmas noteikumus, vajadzētu atcelt prasību sniegt katru gadu to pašu informāciju detalizēti; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka, lai vienkāršotu vienotā maksājuma shēmas noteikumus, vajadzētu atcelt prasību sniegt katru gadu to pašu informāciju detalizēti;

| 37. | uzskata, ka jāsamazina pieteikumos sniedzamās informācijas apjoms, jo vajadzīgo informāciju var atrast dalībvalstu maksātājaģentūrās; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka jāsamazina pieteikumos sniedzamās informācijas apjoms, jo vajadzīgo informāciju var atrast dalībvalstu maksātājaģentūrās;

| 38. | prasa atļaut elastīgāku maksāšanas kārtību, kas ļautu veikt maksājumus arī pirms visu pārbaužu pilnīgas pabeigšanas; |
| --- | --- |

38.

prasa atļaut elastīgāku maksāšanas kārtību, kas ļautu veikt maksājumus arī pirms visu pārbaužu pilnīgas pabeigšanas;

| 39. | mudina Komisiju pārskatīt definīciju zemei, par kuru ir tiesības pretendēt uz vienoto maksājumu, un tās interpretāciju dalībvalstīs; |
| --- | --- |

39.

mudina Komisiju pārskatīt definīciju zemei, par kuru ir tiesības pretendēt uz vienoto maksājumu, un tās interpretāciju dalībvalstīs;

| 40. | uzskata, ka jāpārskata pašreizējā definīcija lauksaimnieciskajai darbībai vienotā maksājuma nolūkā, lai nodrošinātu, ka šo maksājumu nepiešķir prasītajiem, kuri nav aktīvi lauksaimnieki; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka jāpārskata pašreizējā definīcija lauksaimnieciskajai darbībai vienotā maksājuma nolūkā, lai nodrošinātu, ka šo maksājumu nepiešķir prasītajiem, kuri nav aktīvi lauksaimnieki;

| 41. | uzskata, ka turpmākajā sistēmā jāņem vērā vienkāršošanas principi un ka vienkāršošanai, pārredzamībai un taisnīgumam jākļūst par KLP reformas galvenajām prioritātēm; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka turpmākajā sistēmā jāņem vērā vienkāršošanas principi un ka vienkāršošanai, pārredzamībai un taisnīgumam jākļūst par KLP reformas galvenajām prioritātēm;

| 42. | aicina Komisiju pārskatīt kontroles sistēmu un norēķinus; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju pārskatīt kontroles sistēmu un norēķinus;

| 43. | uzskata, ka Komisijai jāpieņem proporcionālāka un, visbeidzot, uz risku pamatota pieeja reglamentējošās kontroles piemērošanai, atbilstības revīziju veikšanai un finansiālu korekciju piemērošanai; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka Komisijai jāpieņem proporcionālāka un, visbeidzot, uz risku pamatota pieeja reglamentējošās kontroles piemērošanai, atbilstības revīziju veikšanai un finansiālu korekciju piemērošanai;

| 44. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, ar kuriem varētu uzlabot KLP revīziju un pārbaužu struktūru; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, ar kuriem varētu uzlabot KLP revīziju un pārbaužu struktūru;

| 45. | uzskata, ka jānovērš lielākās pastāvošās atbalsta atšķirības starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret lauksaimniekiem visā Eiropas Savienībā un izvairītos no tirgus un konkurences kropļojumiem; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka jānovērš lielākās pastāvošās atbalsta atšķirības starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret lauksaimniekiem visā Eiropas Savienībā un izvairītos no tirgus un konkurences kropļojumiem;

| 46. | atzīst, ka lauksaimniekiem jāveic svarīgs darbs vides problēmu risināšanā, nosakot praktiskus pasākumus šo mērķu sasniegšanai, ieskaitot pielāgošanos klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu samazināšanu, un uzskata, ka šo mērķu sasniegšanai labāks mehānisms ir uz rezultātu orientēti nolīgumi, nevis tiesību normas; |
| --- | --- |

46.

atzīst, ka lauksaimniekiem jāveic svarīgs darbs vides problēmu risināšanā, nosakot praktiskus pasākumus šo mērķu sasniegšanai, ieskaitot pielāgošanos klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu samazināšanu, un uzskata, ka šo mērķu sasniegšanai labāks mehānisms ir uz rezultātu orientēti nolīgumi, nevis tiesību normas;

| 47. | uzsver, ka administratīvā sloga samazināšana saistībā ar augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijām piemērotajām uzraudzības un ziņošanas prasībām padarītu šīs organizācijas pievilcīgākas lauksaimniekiem un mudinātu tos apvienoties un darboties kopīgi; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka administratīvā sloga samazināšana saistībā ar augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijām piemērotajām uzraudzības un ziņošanas prasībām padarītu šīs organizācijas pievilcīgākas lauksaimniekiem un mudinātu tos apvienoties un darboties kopīgi;

Lauku attīstība

| 48. | uzsver, ka, veicot maksājumus saskaņā ar pašreizējo sertifikācijas sistēmu (piemēram, bioloģiskās ražošanas un vides atbalsta shēmu), pietiek tikai ar vienu revīziju; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka, veicot maksājumus saskaņā ar pašreizējo sertifikācijas sistēmu (piemēram, bioloģiskās ražošanas un vides atbalsta shēmu), pietiek tikai ar vienu revīziju;

| 49. | ar bažām atzīmē augsto kļūdu līmeni dažās dalībvalstīs reģistrētajos tiešo maksājumu pieteikumos; uzsver, ka par šīm kļūdām vainojamas galvenokārt izmantotās ortofotogrāfijas ierīces, bet ne lauksaimnieki; prasa piemērot šādām kļūdām sankcijas tikai apzinātas krāpšanas gadījumos; |
| --- | --- |

49.

ar bažām atzīmē augsto kļūdu līmeni dažās dalībvalstīs reģistrētajos tiešo maksājumu pieteikumos; uzsver, ka par šīm kļūdām vainojamas galvenokārt izmantotās ortofotogrāfijas ierīces, bet ne lauksaimnieki; prasa piemērot šādām kļūdām sankcijas tikai apzinātas krāpšanas gadījumos;

| 50. | uzskata, ka pirms piemērošanas lauksaimniekam jānoregulē tie tiesību akti, kas ir pretrunā ar citiem tiesību aktiem (piemēram, vides tiesību akti un vienotā maksājuma shēma); |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka pirms piemērošanas lauksaimniekam jānoregulē tie tiesību akti, kas ir pretrunā ar citiem tiesību aktiem (piemēram, vides tiesību akti un vienotā maksājuma shēma);

| 51. | uzskata, ka ir jāpārskata definīcijas lauku attīstības tiesību aktos un vajadzības gadījumā tās jāpaplašina, lai nodrošinātu konsekvenci ar tiesību aktiem tiešo maksājumu jomā; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka ir jāpārskata definīcijas lauku attīstības tiesību aktos un vajadzības gadījumā tās jāpaplašina, lai nodrošinātu konsekvenci ar tiesību aktiem tiešo maksājumu jomā;

| 52. | uzskata, ka jāpalielina pārredzamība attiecībā uz lauksaimniekiem piemērotajiem sodiem un saistībām; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka jāpalielina pārredzamība attiecībā uz lauksaimniekiem piemērotajiem sodiem un saistībām;

| 53. | prasa ieviest precīzi noteiktas saistības lauksaimniekiem, lai novērstu sankciju pārredzamības trūkumu; |
| --- | --- |

53.

prasa ieviest precīzi noteiktas saistības lauksaimniekiem, lai novērstu sankciju pārredzamības trūkumu;

| 54. | vēlas skatīt šo shēmu kontroli plašākā, ilgtermiņa skatījumā, liekot lielāku uzsvaru uz galīgo ietekmi un rezultātu, nevis orientējoties uz īpašām kļūdainām likmēm saistībā ar lauku attīstības/vides pasākumiem; |
| --- | --- |

54.

vēlas skatīt šo shēmu kontroli plašākā, ilgtermiņa skatījumā, liekot lielāku uzsvaru uz galīgo ietekmi un rezultātu, nevis orientējoties uz īpašām kļūdainām likmēm saistībā ar lauku attīstības/vides pasākumiem;

| 55. | uzsver, ka jāpārskata un jāvienkāršo pašreizējā kompleksā rādītāju sistēma un ka uzraudzības sistēma, ikgadējie ziņojumi un ex ante, vidusposma un ex post novērtējumi ir radījuši pārāk sarežģītu rādītāju un ziņojumu sistēmu; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka jāpārskata un jāvienkāršo pašreizējā kompleksā rādītāju sistēma un ka uzraudzības sistēma, ikgadējie ziņojumi un ex ante, vidusposma un ex post novērtējumi ir radījuši pārāk sarežģītu rādītāju un ziņojumu sistēmu;

| 56. | aicina Komisiju izskatīt uz rezultātu orientētu nolīgumu izmantošanu kā vienkāršu un efektīvāku metodi sabiedrisko preču piegādei nākotnē; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju izskatīt uz rezultātu orientētu nolīgumu izmantošanu kā vienkāršu un efektīvāku metodi sabiedrisko preču piegādei nākotnē;

| 57. | prasa ieviest vienkāršotu un konsekventu tādu rādītāju sistēmu, kuri būtu labāk saprotami un piemērojami, kā arī ļautu veikt lietderīgus novērtējumus un mazinātu birokrātiju; |
| --- | --- |

57.

prasa ieviest vienkāršotu un konsekventu tādu rādītāju sistēmu, kuri būtu labāk saprotami un piemērojami, kā arī ļautu veikt lietderīgus novērtējumus un mazinātu birokrātiju;

| 58. | uzskata, ka noteikumi attiecībā uz PVN finansēšanu no KLP II pīlāra, jo īpaši par darbībām, ko veic iestādes, kuru darbība izriet no publiskajām tiesībām, jāsaskaņo ar noteikumiem, ko izmanto struktūrfondiem; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka noteikumi attiecībā uz PVN finansēšanu no KLP II pīlāra, jo īpaši par darbībām, ko veic iestādes, kuru darbība izriet no publiskajām tiesībām, jāsaskaņo ar noteikumiem, ko izmanto struktūrfondiem;

| 59. | uzsver, ka KLP jāvienkāršo līdz ar tās īstenošanu, un aicina dalībvalstis samazināt birokrātiskās formalitātes potenciālajiem saņēmējiem no KLP, jo īpaši lauku attīstības jomā; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka KLP jāvienkāršo līdz ar tās īstenošanu, un aicina dalībvalstis samazināt birokrātiskās formalitātes potenciālajiem saņēmējiem no KLP, jo īpaši lauku attīstības jomā;

| 60. | aicina dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nodot potenciālo saņēmēju rīcībā sistēmas, kas garantē pārredzamību, kā arī piešķirt viņiem vajadzīgo laiku finansēšanas pieteikumu sagatavošanai un dažādu atbalsta shēmu atbilstības kritēriju ievērošanai; aicina Komisiju nodrošināt šā jautājumu pastāvīgu iekļaušanu divpusējās sarunās ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

60.

aicina dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nodot potenciālo saņēmēju rīcībā sistēmas, kas garantē pārredzamību, kā arī piešķirt viņiem vajadzīgo laiku finansēšanas pieteikumu sagatavošanai un dažādu atbalsta shēmu atbilstības kritēriju ievērošanai; aicina Komisiju nodrošināt šā jautājumu pastāvīgu iekļaušanu divpusējās sarunās ar dalībvalstīm;

Dzīvnieku identifikācija

| 61. | mudina Komisiju izvērtēt katrā dalībvalstī izmantoto dzīvnieku identifikācijas sistēmu un strādāt pie vienotas dzīvnieku identifikācijas sistēmas izveides, nodrošinot nevajadzīgu noteikumu atcelšanu, jo īpaši par ražotāja numuru un saimniecības numuru pārbaudēm, par vajadzīgo reģistru skaitu un atšķirību starp ražotāju un saimniecību; |
| --- | --- |

61.

mudina Komisiju izvērtēt katrā dalībvalstī izmantoto dzīvnieku identifikācijas sistēmu un strādāt pie vienotas dzīvnieku identifikācijas sistēmas izveides, nodrošinot nevajadzīgu noteikumu atcelšanu, jo īpaši par ražotāja numuru un saimniecības numuru pārbaudēm, par vajadzīgo reģistru skaitu un atšķirību starp ražotāju un saimniecību;

| 62. | prasa veikt šobrīd tik atšķirīgo dzīvnieku identifikācijas noteikumu tālejošu saskaņošanu; |
| --- | --- |

62.

prasa veikt šobrīd tik atšķirīgo dzīvnieku identifikācijas noteikumu tālejošu saskaņošanu;

| 63. | uzskata, ka pēc iespējas jāvienkāršo ziņošana par aitu un kazu pārvietošanu, kā arī informācijas nosūtīšana uz datubāzēm un iestādēm, atļaujot izmantot visus saziņas līdzekļus, tostarp jaunās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka pēc iespējas jāvienkāršo ziņošana par aitu un kazu pārvietošanu, kā arī informācijas nosūtīšana uz datubāzēm un iestādēm, atļaujot izmantot visus saziņas līdzekļus, tostarp jaunās tehnoloģijas;

| 64. | uzskata, ka aitām un kazām, līdzīgi kā cūkām, pietiek ar ganāmpulka identifikāciju; |
| --- | --- |

64.

uzskata, ka aitām un kazām, līdzīgi kā cūkām, pietiek ar ganāmpulka identifikāciju;

| 65. | prasa uz laiku atlikt saistības attiecībā uz aitu un kazu elektronisko identifikāciju sākot ar 2009. gada 31. decembri, ņemot vērā šādas identifikācijas pārāk lielās izmaksas ekonomiskās krīzes laikā; |
| --- | --- |

65.

prasa uz laiku atlikt saistības attiecībā uz aitu un kazu elektronisko identifikāciju sākot ar 2009. gada 31. decembri, ņemot vērā šādas identifikācijas pārāk lielās izmaksas ekonomiskās krīzes laikā;

| 66. | prasa triju gadu atbrīvojumu no savstarpējās atbilstības sankcijām saistībā ar aitu un kazu elektronisko identifikāciju, jo tā ir jauna un komplicēta tehnoloģija un lauksaimniekiem vajadzīgs zināms laiks, lai pie tās pierastu un to izmēģinātu; tādēļ aicina Komisiju rūpīgi pārskatīt noteikumus; |
| --- | --- |

66.

prasa triju gadu atbrīvojumu no savstarpējās atbilstības sankcijām saistībā ar aitu un kazu elektronisko identifikāciju, jo tā ir jauna un komplicēta tehnoloģija un lauksaimniekiem vajadzīgs zināms laiks, lai pie tās pierastu un to izmēģinātu; tādēļ aicina Komisiju rūpīgi pārskatīt noteikumus;

*

* *

| 67. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

67.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/38

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsJaunākās norises saistībā ar publisko iepirkumu

P7_TA(2010)0173

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par jaunākajām norisēm saistībā ar publisko iepirkumu (2009/2175(INI))

2011/C 161 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu, jo īpaši grozījumus, kas tajā izdarīti ar Lisabonas līgumu,

ņemot vērā Direktīvas 2004/18/EK un 2004/17/EK par publiskā iepirkuma procedūru koordinēšanu, kā arī Direktīvu 2007/66/EK par pārskatīšanas procedūrām valsts līgumu piešķiršanas jomā,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 19. novembra paziņojumu “Privātā un publiskā sektora ieguldījumu mobilizēšana ekonomikas atveseļošanai un ilgtermiņa strukturālo pārmaiņu nodrošināšanai: publiskā un privātā sektora partnerību veidošana” (COM(2009)0615),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 5. maija paziņojumu “Ilgtspējīgas attīstības veicināšana — godīgās tirdzniecības un nevalstisku ar tirdzniecību saistītu ilgtspējas nodrošināšanas sistēmu nozīme” (COM(2009)0215),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. jūlija paziņojumu “Publiskais iepirkums, ņemot vērā vides uzlabošanas aspektus” (COM(2008)0400),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. februāra skaidrojošo paziņojumu par to, kā Kopienas tiesību aktus attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām piemērot institucionalizētajai valsts un privātā sektora partnerībai (IVPP) (C(2007)6661),

ņemot vērā Eiropas Paraugprakses kodeksu publiskā iepirkuma līgumu pieejamības veicināšanai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (Komisijas dienestu darba dokuments SEC(2008)2193),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. augusta skaidrojošo paziņojumu par Kopienas tiesību aktiem, ko piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā, uz ko neattiecas vai tikai daļēji attiecas publiskā iepirkuma direktīvu noteikumi (1),

ņemot vērā šādus Eiropas Savienības Tiesas (EST) spriedumus:

| — | 2007. gada 19. aprīļa spriedumu lietā C-295/05 Tragsa, |
| --- | --- |

—

2007. gada 19. aprīļa spriedumu lietā C-295/05 Tragsa,

| — | 2007. gada 18. decembra spriedumu lietā C-532/03 Komisija pret Īriju (Īrijas glābšanas dienesti), |
| --- | --- |

—

2007. gada 18. decembra spriedumu lietā C-532/03 Komisija pret Īriju (Īrijas glābšanas dienesti),

| — | 2008. gada 13. novembra spriedumu lietā C-324/07 Coditel Brabant, |
| --- | --- |

—

2008. gada 13. novembra spriedumu lietā C-324/07 Coditel Brabant,

| — | 2009. gada 9. jūnija spriedumu lietā C-480/06 Komisija pret Vāciju (Stadtwerke Hamburg), |
| --- | --- |

—

2009. gada 9. jūnija spriedumu lietā C-480/06 Komisija pret Vāciju (Stadtwerke Hamburg),

| — | 2009. gada 10. septembra spriedumu lietā C-206/08 Eurawasser, |
| --- | --- |

—

2009. gada 10. septembra spriedumu lietā C-206/08 Eurawasser,

| — | 2009. gada 9. oktobra spriedumu lietā C-573/07 Sea S.r.l., |
| --- | --- |

—

2009. gada 9. oktobra spriedumu lietā C-573/07 Sea S.r.l.,

| — | 2009. gada 15. oktobra spriedumu lietā C-196/08 Acoset, |
| --- | --- |

—

2009. gada 15. oktobra spriedumu lietā C-196/08 Acoset,

| — | 2009. gada 15. oktobra spriedumu lietā C-275/08 Komisija pret Vāciju (Datenzentrale Baden-Württemberg), |
| --- | --- |

—

2009. gada 15. oktobra spriedumu lietā C-275/08 Komisija pret Vāciju (Datenzentrale Baden-Württemberg),

| — | 2010. gada 25. marta spriedumu lietā C-451/08 Helmut Müller, |
| --- | --- |

—

2010. gada 25. marta spriedumu lietā C-451/08 Helmut Müller,

ņemot vērā Reģionu komitejas 2010. gada 10. februāra atzinumu par tematu “Ilgtspējīgas attīstības veicināšana — godīgās tirdzniecības un nevalstisku ar tirdzniecību saistītu ilgtspējas nodrošināšanas sistēmu nozīme” (RELEX-IV-026),

ņemot vērā turpmāk minētos pētījumus:

| — | “Evaluation of Public Procurement Directives: Markt/2004/10/D Final Report” (Europe Economics, 2006. gada 15. septembris), |
| --- | --- |

—

“Evaluation of Public Procurement Directives: Markt/2004/10/D Final Report” (Europe Economics, 2006. gada 15. septembris),

| — | “The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives”, (Eiropas Publiskās administrācijas institūts (EIPA), 2009. gada septembris), |
| --- | --- |

—

“The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives”, (Eiropas Publiskās administrācijas institūts (EIPA), 2009. gada septembris),

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 3. februāra rezolūciju par publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā un inovācijas veicināšanu ilgtspējīgu kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai Eiropā (2),

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 20. jūnija rezolūciju par publisko iepirkumu tiesību aktu transponēšanas un īstenošanas specifiskām problēmām un to saistību ar Lisabonas programmu (3),

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 26. oktobra rezolūciju par valsts un privāto partnerību un Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz publisko iepirkumu un koncesijām (4),

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par godīgu tirdzniecību un attīstību (5),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0151/2010),

| A. | tā kā ekonomikas un finanšu tirgu krīzes rezultātā kļuvis skaidrs publiskā iepirkuma nozīmīgums, tā kā krīze jau būtiski ietekmējusi vietējās pašvaldības un tā kā valsts varas iestādes savus pienākumus sabiedrības interešu labā var izpildīt tikai tad, ja tām šajā jomā ir nodrošināta nepieciešamā juridiskā noteiktība un iepirkuma procedūras nav pārlieku sarežģītas; |
| --- | --- |

A.

tā kā ekonomikas un finanšu tirgu krīzes rezultātā kļuvis skaidrs publiskā iepirkuma nozīmīgums, tā kā krīze jau būtiski ietekmējusi vietējās pašvaldības un tā kā valsts varas iestādes savus pienākumus sabiedrības interešu labā var izpildīt tikai tad, ja tām šajā jomā ir nodrošināta nepieciešamā juridiskā noteiktība un iepirkuma procedūras nav pārlieku sarežģītas;

| B. | tā kā veiksmīgai publiskā iepirkuma tirgus darbībai ir būtiska nozīme iekšējā tirgū, lai rosinātu pārrobežu konkurenci, sekmētu inovācijas, veicinātu zemas oglekļa emisijas ekonomiku un piedāvātu valsts iestādēm optimālus risinājumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā veiksmīgai publiskā iepirkuma tirgus darbībai ir būtiska nozīme iekšējā tirgū, lai rosinātu pārrobežu konkurenci, sekmētu inovācijas, veicinātu zemas oglekļa emisijas ekonomiku un piedāvātu valsts iestādēm optimālus risinājumus;

| C. | tā kā publiskā iepirkuma tiesību akti kalpo tam, lai nodrošinātu valsts līdzekļu pareizu un efektīvu izlietojumu un ieinteresētajiem uzņēmumiem piedāvātu iespēju godīgas konkurences apstākļos saņemt valsts pasūtījumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā publiskā iepirkuma tiesību akti kalpo tam, lai nodrošinātu valsts līdzekļu pareizu un efektīvu izlietojumu un ieinteresētajiem uzņēmumiem piedāvātu iespēju godīgas konkurences apstākļos saņemt valsts pasūtījumu;

| D. | tā kā 2004. gadā veiktais direktīvu par publisko iepirkumu pārskatīšanas mērķis bija attiecīgo procedūru vienkāršošana, modernizēšana un elastīguma palielināšana, kā arī lielākas juridiskās noteiktības nodrošināšana; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2004. gadā veiktais direktīvu par publisko iepirkumu pārskatīšanas mērķis bija attiecīgo procedūru vienkāršošana, modernizēšana un elastīguma palielināšana, kā arī lielākas juridiskās noteiktības nodrošināšana;

| E. | tā kā, pateicoties Lisabonas līgumam, Eiropas Savienības primārajos tiesību aktos pirmo reizi atzītas reģionālo un vietējo pašvaldību tiesības, konsolidēts subsidiaritātes princips un gan valstu parlamentiem, gan Reģionu komitejai piešķirtas tiesības celt prasību Eiropas Savienības Tiesā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, pateicoties Lisabonas līgumam, Eiropas Savienības primārajos tiesību aktos pirmo reizi atzītas reģionālo un vietējo pašvaldību tiesības, konsolidēts subsidiaritātes princips un gan valstu parlamentiem, gan Reģionu komitejai piešķirtas tiesības celt prasību Eiropas Savienības Tiesā;

| F. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir izskatījusi nesamērīgi daudz lietu par pārkāpumiem publiskā iepirkuma jomā, kas ļauj secināt, ka daudzām dalībvalstīm ir grūti ievērot attiecīgo direktīvu noteikumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir izskatījusi nesamērīgi daudz lietu par pārkāpumiem publiskā iepirkuma jomā, kas ļauj secināt, ka daudzām dalībvalstīm ir grūti ievērot attiecīgo direktīvu noteikumus;

| G. | tā kā, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības politika tiek veidota atbilstīgi Eiropas iedzīvotāju vēlmēm, Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir ietverts sociālas tirgus ekonomikas jēdziens, sociālā klauzula un protokols par sabiedriskiem pakalpojumiem, kurā formulētas Savienības kopīgās vērtības; |
| --- | --- |

G.

tā kā, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības politika tiek veidota atbilstīgi Eiropas iedzīvotāju vēlmēm, Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir ietverts sociālas tirgus ekonomikas jēdziens, sociālā klauzula un protokols par sabiedriskiem pakalpojumiem, kurā formulētas Savienības kopīgās vērtības;

| H. | tā kā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 94. konvencija paredz, ka vispārējas nozīmes valsts pasūtījuma līgumos jāiekļauj klauzulas, ar kurām nodrošina taisnīgu atalgojumu un nodarbinātības nosacījumus, kuri ir vismaz tikpat izdevīgi kā, piemēram, darba koplīgumos paredzētie nodarbinātības nosacījumi, |
| --- | --- |

H.

tā kā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 94. konvencija paredz, ka vispārējas nozīmes valsts pasūtījuma līgumos jāiekļauj klauzulas, ar kurām nodrošina taisnīgu atalgojumu un nodarbinātības nosacījumus, kuri ir vismaz tikpat izdevīgi kā, piemēram, darba koplīgumos paredzētie nodarbinātības nosacījumi,

Vispārējas piezīmes un ieteikumi

| 1. | pauž nožēlu, ka 2004. gadā izdarītās publiskā iepirkuma direktīvu pārskatīšanas mērķi joprojām nav sasniegti, jo īpaši attiecībā uz iepirkuma noteikumu vienkāršošanu un lielākas juridiskās noteiktības ieviešanu; tomēr izsaka cerību, ka jaunākie EST spriedumi palīdzēs noskaidrot vēl neatrisinātos juridiskos jautājumus un samazināsies pārsūdzību skaits; aicina Komisiju, pārskatot Eiropas tiesisko regulējumu, ņemt vērā un neatlaidīgi īstenot publiskā iepirkuma procedūras vienkāršošanas un nostiprināšanas mērķus; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu, ka 2004. gadā izdarītās publiskā iepirkuma direktīvu pārskatīšanas mērķi joprojām nav sasniegti, jo īpaši attiecībā uz iepirkuma noteikumu vienkāršošanu un lielākas juridiskās noteiktības ieviešanu; tomēr izsaka cerību, ka jaunākie EST spriedumi palīdzēs noskaidrot vēl neatrisinātos juridiskos jautājumus un samazināsies pārsūdzību skaits; aicina Komisiju, pārskatot Eiropas tiesisko regulējumu, ņemt vērā un neatlaidīgi īstenot publiskā iepirkuma procedūras vienkāršošanas un nostiprināšanas mērķus;

| 2. | pauž nožēlu arī par to, ka pastāvošie noteikumi, kā arī īstenošanas pasākumu nepilnības dalībvalstīs un reģionos, Komisijas ierosināto nesaistošo tiesību normu lielais skaits un attiecīgo tiesību normu interpretācija Eiropas un dalībvalstu tiesās radījusi sarežģītu un nepārskatāmu tiesisko regulējumu, kas valsts struktūrām, privātiem uzņēmumiem un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem rada nopietnas juridiskas problēmas, kuras vairs nav iespējams atrisināt bez papildu izdevumiem vai ārējām juridiskām konsultācijām; mudina Komisiju risināt šo situāciju un, īstenojot likumdošanas uzlabošanas iniciatīvu, pārbaudīt ierosināto nesaistošo tiesību normu ietekmi, attiecīgajos priekšlikumos ietvert tikai galvenos aspektus un novērtēt šo normu piemērotību, pamatojoties uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu un ņemot vērā 2001. gada Baltajā grāmatā par Eiropas pārvaldību noteiktos piecus principus, proti, atklātību, līdzdalību, atbildību, efektivitāti un saskaņotību; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu arī par to, ka pastāvošie noteikumi, kā arī īstenošanas pasākumu nepilnības dalībvalstīs un reģionos, Komisijas ierosināto nesaistošo tiesību normu lielais skaits un attiecīgo tiesību normu interpretācija Eiropas un dalībvalstu tiesās radījusi sarežģītu un nepārskatāmu tiesisko regulējumu, kas valsts struktūrām, privātiem uzņēmumiem un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem rada nopietnas juridiskas problēmas, kuras vairs nav iespējams atrisināt bez papildu izdevumiem vai ārējām juridiskām konsultācijām; mudina Komisiju risināt šo situāciju un, īstenojot likumdošanas uzlabošanas iniciatīvu, pārbaudīt ierosināto nesaistošo tiesību normu ietekmi, attiecīgajos priekšlikumos ietvert tikai galvenos aspektus un novērtēt šo normu piemērotību, pamatojoties uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu un ņemot vērā 2001. gada Baltajā grāmatā par Eiropas pārvaldību noteiktos piecus principus, proti, atklātību, līdzdalību, atbildību, efektivitāti un saskaņotību;

| 3. | uzsver, ka minēto apstākļu dēļ publiskā iepirkuma rīkotājiem bieži vien lielāka nozīme jāpiešķir juridiskajai noteiktībai, nevis politiskajām vajadzībām un, ņemot vērā valsts budžeta ierobežojumus, bieži jāpiešķir līgumslēgšanas vai pakalpojuma sniegšanas tiesības lētākajam, nevis ekonomiski izdevīgākajam piedāvājumam; pauž bažas, ka šāda attieksme vājinās ES inovāciju bāzi un konkurētspēju pasaules līmenī; mudina Komisiju risināt šo situāciju un izstrādāt stratēģiskus pasākumus, lai rosinātu un pilnvarotu publisko iepirkumu rīkotājus piešķirt līgumslēgšanas tiesības ekonomiskā ziņā izdevīgākajiem un augstvērtīgākajiem piedāvājumiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka minēto apstākļu dēļ publiskā iepirkuma rīkotājiem bieži vien lielāka nozīme jāpiešķir juridiskajai noteiktībai, nevis politiskajām vajadzībām un, ņemot vērā valsts budžeta ierobežojumus, bieži jāpiešķir līgumslēgšanas vai pakalpojuma sniegšanas tiesības lētākajam, nevis ekonomiski izdevīgākajam piedāvājumam; pauž bažas, ka šāda attieksme vājinās ES inovāciju bāzi un konkurētspēju pasaules līmenī; mudina Komisiju risināt šo situāciju un izstrādāt stratēģiskus pasākumus, lai rosinātu un pilnvarotu publisko iepirkumu rīkotājus piešķirt līgumslēgšanas tiesības ekonomiskā ziņā izdevīgākajiem un augstvērtīgākajiem piedāvājumiem;

| 4. | norāda, ka Eiropas Savienības iniciatīvas publiskā iepirkuma jomā ir labāk jākoordinē, lai nepieļautu neatbilstību publiskā iepirkuma direktīvām un neradītu juridiskas problēmas personām, kuras piemēro attiecīgos noteikumus; tādēļ prasa, lai Komisijā Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta vadībā, kura pārziņā ir publiskā iepirkuma joma, un attiecīgi iesaistoties arī citiem ģenerāldirektorātiem, tiktu īstenoti obligāti koordinēšanas pasākumi; prasa izveidot vienotu interneta sistēmu un nodrošināt regulāru informāciju līgumslēdzējām iestādēm, lai nodrošinātu attiecīgo tiesību normu pārredzamību un padarītu tās lietotājiem draudzīgas; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Eiropas Savienības iniciatīvas publiskā iepirkuma jomā ir labāk jākoordinē, lai nepieļautu neatbilstību publiskā iepirkuma direktīvām un neradītu juridiskas problēmas personām, kuras piemēro attiecīgos noteikumus; tādēļ prasa, lai Komisijā Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta vadībā, kura pārziņā ir publiskā iepirkuma joma, un attiecīgi iesaistoties arī citiem ģenerāldirektorātiem, tiktu īstenoti obligāti koordinēšanas pasākumi; prasa izveidot vienotu interneta sistēmu un nodrošināt regulāru informāciju līgumslēdzējām iestādēm, lai nodrošinātu attiecīgo tiesību normu pārredzamību un padarītu tās lietotājiem draudzīgas;

| 5. | pauž neapmierinātību par Komisijā darbojošās padomdevējas komitejas, kuras pārziņā ir publiskā iepirkuma jautājumi (ACPP), sastāva un darba rezultātu nepietiekamo pārredzamību, kā arī Padomdevējas komitejas publiskā iepirkuma jautājumos (CCO) uzdevumu un kompetenču nepietiekamo pārredzamību, un aicina Komisiju rīkoties, lai nodrošinātu, ka gan minētās komitejas, gan jaunizveidojamās komitejas valsts un privātā sektora partnerības jautājumos sastāvs ir līdzsvarots, ka tajās darbojas arodbiedrību un uzņēmumu, īpaši MVU, pārstāvji un ka šo komiteju darbība ir pārredzama; prasa, lai Parlaments ikvienā procedūras posmā un tai noslēdzoties būtu pienācīgi informēts un tam tiktu sniegta visa pieejamā informācija; |
| --- | --- |

5.

pauž neapmierinātību par Komisijā darbojošās padomdevējas komitejas, kuras pārziņā ir publiskā iepirkuma jautājumi (ACPP), sastāva un darba rezultātu nepietiekamo pārredzamību, kā arī Padomdevējas komitejas publiskā iepirkuma jautājumos (CCO) uzdevumu un kompetenču nepietiekamo pārredzamību, un aicina Komisiju rīkoties, lai nodrošinātu, ka gan minētās komitejas, gan jaunizveidojamās komitejas valsts un privātā sektora partnerības jautājumos sastāvs ir līdzsvarots, ka tajās darbojas arodbiedrību un uzņēmumu, īpaši MVU, pārstāvji un ka šo komiteju darbība ir pārredzama; prasa, lai Parlaments ikvienā procedūras posmā un tai noslēdzoties būtu pienācīgi informēts un tam tiktu sniegta visa pieejamā informācija;

| 6. | uzskata — tā kā valsts pasūtījuma līgumi saistīti ar valsts līdzekļiem, tiem jābūt pārredzamiem un sabiedrībai jāvar tos kontrolēt; lūdz Komisijai precizējumus, lai pašvaldībām un citām valsts iestādēm nodrošinātu juridisko noteiktību un tās varētu informēt iedzīvotājus par savām līgumsaistībām; |
| --- | --- |

6.

uzskata — tā kā valsts pasūtījuma līgumi saistīti ar valsts līdzekļiem, tiem jābūt pārredzamiem un sabiedrībai jāvar tos kontrolēt; lūdz Komisijai precizējumus, lai pašvaldībām un citām valsts iestādēm nodrošinātu juridisko noteiktību un tās varētu informēt iedzīvotājus par savām līgumsaistībām;

| 7. | uzsver, ka tiesības saņemt valsts pasūtījumu jāpiešķir, ievērojot pārredzamus nosacījumus, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visām ieinteresētajām pusēm un par svarīgāko kritēriju uzskatot cenas un projekta kvalitātes attiecību, lai līgumslēgšanas tiesības tiktu piešķirtas par labāko, nevis tikai lētāko piedāvājumu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka tiesības saņemt valsts pasūtījumu jāpiešķir, ievērojot pārredzamus nosacījumus, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visām ieinteresētajām pusēm un par svarīgāko kritēriju uzskatot cenas un projekta kvalitātes attiecību, lai līgumslēgšanas tiesības tiktu piešķirtas par labāko, nevis tikai lētāko piedāvājumu;

| 8. | aicina Komisiju izdarīt publiskā iepirkuma direktīvu ex-post novērtējumu, ņemot vērā šajā ziņojumā paustās nostādnes; vēlas, lai šī pārskatīšana norisinātos, pilnībā iesaistoties visām ieinteresētajām pusēm un ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu; uzskata, ka, veicot pārskatīšanu, jāņem vērā visa sistēma kopumā, tostarp pievēršoties arī Direktīvai par pārskatīšanas procedūrām valsts līgumu piešķiršanas jomā un veicot analīzi par to, kā minētā direktīva transponēta dalībvalstu tiesību aktos, lai nepieļautu, ka publiskā iepirkuma tiesiskais regulējums kļūst vēl sadrumstalotāks; uzskata, ka minētās direktīvas praktisko ietekmi pašreiz vēl nav iespējams novērtēt, jo tā vēl nav transponēta visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju izdarīt publiskā iepirkuma direktīvu ex-post novērtējumu, ņemot vērā šajā ziņojumā paustās nostādnes; vēlas, lai šī pārskatīšana norisinātos, pilnībā iesaistoties visām ieinteresētajām pusēm un ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu; uzskata, ka, veicot pārskatīšanu, jāņem vērā visa sistēma kopumā, tostarp pievēršoties arī Direktīvai par pārskatīšanas procedūrām valsts līgumu piešķiršanas jomā un veicot analīzi par to, kā minētā direktīva transponēta dalībvalstu tiesību aktos, lai nepieļautu, ka publiskā iepirkuma tiesiskais regulējums kļūst vēl sadrumstalotāks; uzskata, ka minētās direktīvas praktisko ietekmi pašreiz vēl nav iespējams novērtēt, jo tā vēl nav transponēta visās dalībvalstīs;

Publiskā sektora sadarbība

| 9. | atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu, kurš stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienības primārajos tiesību aktos pirmo reizi ir atzītas tiesības uz reģionālu un vietēju pašpārvaldi (Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 2. punkts); uzsver, ka Eiropas Savienības Tiesa vairākos spriedumos minējusi tiesības uz vietēja līmeņa pašpārvaldi un norādījusi, ka “iespēja valsts iestādēm sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanai izmantot pašām savus resursus var tikt īstenota sadarbībā ar citām valsts iestādēm” (spriedums lietā C-324/07); vērš uzmanību arī uz EST Lielās palātas 2009. gada 9. jūnija spriedumu lietā C-480/06, kurā norādīts, ka Kopienas tiesību akti valsts iestādēm neuzliek pienākumu izmantot kādu noteiktu juridisko formu, lai tās kopīgi īstenotu savus sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus; tādējādi uzskata, ka tādi valsts sektora partnerības projekti kā, piemēram, vietējo pašvaldību sadarbības nolīgumi vai sadarbība vienas valsts robežās, neietilpst publiskā iepirkuma direktīvu darbības jomā, ja ir ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  — | patnerības mērķis ir tāda sabiedriska pakalpojuma sniegšana, kurš uzticēts visām partnerībā iesaistītajām pašvaldībām; |
| --- | --- | --- |

9.

atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu, kurš stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienības primārajos tiesību aktos pirmo reizi ir atzītas tiesības uz reģionālu un vietēju pašpārvaldi (Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 2. punkts); uzsver, ka Eiropas Savienības Tiesa vairākos spriedumos minējusi tiesības uz vietēja līmeņa pašpārvaldi un norādījusi, ka “iespēja valsts iestādēm sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanai izmantot pašām savus resursus var tikt īstenota sadarbībā ar citām valsts iestādēm” (spriedums lietā C-324/07); vērš uzmanību arī uz EST Lielās palātas 2009. gada 9. jūnija spriedumu lietā C-480/06, kurā norādīts, ka Kopienas tiesību akti valsts iestādēm neuzliek pienākumu izmantot kādu noteiktu juridisko formu, lai tās kopīgi īstenotu savus sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus; tādējādi uzskata, ka tādi valsts sektora partnerības projekti kā, piemēram, vietējo pašvaldību sadarbības nolīgumi vai sadarbība vienas valsts robežās, neietilpst publiskā iepirkuma direktīvu darbības jomā, ja ir ievēroti visi turpmāk minētie nosacījumi:

—

patnerības mērķis ir tāda sabiedriska pakalpojuma sniegšana, kurš uzticēts visām partnerībā iesaistītajām pašvaldībām;

| — | šo pakalpojumu sniedz tikai valsts iestādes, neiesaistoties privātpersonām vai uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

šo pakalpojumu sniedz tikai valsts iestādes, neiesaistoties privātpersonām vai uzņēmumiem;

| — | attiecīgā darbība pamatā tiek veikta iesaistīto valsts iestāžu uzdevumā; |
| --- | --- |

—

attiecīgā darbība pamatā tiek veikta iesaistīto valsts iestāžu uzdevumā;

| 10. | uzsver, ka Komisija ir precizējusi, ka publiskā iepirkuma tiesību akti nav jāattiecina uz visiem valsts iestāžu veiktajiem pasākumiem un ka līdz brīdim; kamēr Eiropas tiesību aktu noteikumi neprasa izveidot tirgu attiecīgajā jomā, dalībvalstis pašas var lemt, vai un kādā mērā tās vēlas pildīt publiskās funkcijas; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka Komisija ir precizējusi, ka publiskā iepirkuma tiesību akti nav jāattiecina uz visiem valsts iestāžu veiktajiem pasākumiem un ka līdz brīdim; kamēr Eiropas tiesību aktu noteikumi neprasa izveidot tirgu attiecīgajā jomā, dalībvalstis pašas var lemt, vai un kādā mērā tās vēlas pildīt publiskās funkcijas;

| 11. | uzsver, ka EST secinājumi minētajā spriedumā attiecas ne vien uz vietējo pašvaldību sadarbību, bet ir vispārīgi, tāpēc tos var piemērot arī attiecībā uz citu valsts līgumslēdzēju iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka EST secinājumi minētajā spriedumā attiecas ne vien uz vietējo pašvaldību sadarbību, bet ir vispārīgi, tāpēc tos var piemērot arī attiecībā uz citu valsts līgumslēdzēju iestāžu sadarbību;

| 12. | norāda, ka EST 2009. gada 10. septembra spriedumā lietā C-573/07 secinājusi, ka iespēju, ka bijusī valsts uzņēmējsabiedrība varētu tikt nodota privatizācijā privātiem investoriem, var apsvērt kā faktoru, kas nosaka nepieciešamību rīkot konkursu, tikai tādā gadījumā, ja iepirkuma līguma darbības laikā valsts kapitālsabiedrības statuss ir mainījies, tādējādi mainot līguma pamatnoteikumus un radot nepieciešamību pēc jauna konkursa; konstatē, ka, pateicoties EST tiesu praksei, ir būtiski mainījušies valsts iestāžu savstarpējās sadarbības noteikumi, un atzinīgi vērtē Tiesas jaunākos spriedumus šajā jomā; tāpēc mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai informācija par šo spriedumu tiesiskajām sekām būtu plaši pieejama; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka EST 2009. gada 10. septembra spriedumā lietā C-573/07 secinājusi, ka iespēju, ka bijusī valsts uzņēmējsabiedrība varētu tikt nodota privatizācijā privātiem investoriem, var apsvērt kā faktoru, kas nosaka nepieciešamību rīkot konkursu, tikai tādā gadījumā, ja iepirkuma līguma darbības laikā valsts kapitālsabiedrības statuss ir mainījies, tādējādi mainot līguma pamatnoteikumus un radot nepieciešamību pēc jauna konkursa; konstatē, ka, pateicoties EST tiesu praksei, ir būtiski mainījušies valsts iestāžu savstarpējās sadarbības noteikumi, un atzinīgi vērtē Tiesas jaunākos spriedumus šajā jomā; tāpēc mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai informācija par šo spriedumu tiesiskajām sekām būtu plaši pieejama;

Pakalpojumu koncesijas

| 13. | norāda, ka saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 3. punkta b) apakšpunktu un Direktīvas 2004/18/EK 4. pantu pakalpojumu koncesijas ir līgumi, par kuriem “atlīdzība par pakalpojumu sniegšanu ir vai nu tikai tiesības izmantot attiecīgo pakalpojumu, vai arī minētās tiesības kopā ar samaksu”; uzsver, ka pakalpojumu koncesijas tika izslēgtas no publiskā iepirkuma direktīvu darbības jomas, lai sniegtu līgumslēdzējām iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem lielākas elastības iespējas; norāda, ka arī EST vairākos spriedumos uzsvērusi, ka pakalpojumu koncesijas neietilpst minēto direktīvu darbības jomā, taču uz tām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību vispārējie principi (diskriminācijas aizliegums, vienlīdzīgas attieksmes princips, pārredzamības prasība), un valsts līgumslēdzējām iestādēm jāpatur iespēja nodrošināt pakalpojumu sniegšanu, izmantojot koncesijas, ja tās uzskata, ka šādā veidā vislabāk iespējams nodrošināt attiecīgā sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu, tostarp arī tad, ja ar šādu rīcību saistītais risks ir ierobežots, taču šo risku pilnībā uzņemas koncesijas turētājs (2009. gada 10. septembra spriedums lietā C-206/08, 72.–75. punkts); |
| --- | --- |

13.

norāda, ka saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 3. punkta b) apakšpunktu un Direktīvas 2004/18/EK 4. pantu pakalpojumu koncesijas ir līgumi, par kuriem “atlīdzība par pakalpojumu sniegšanu ir vai nu tikai tiesības izmantot attiecīgo pakalpojumu, vai arī minētās tiesības kopā ar samaksu”; uzsver, ka pakalpojumu koncesijas tika izslēgtas no publiskā iepirkuma direktīvu darbības jomas, lai sniegtu līgumslēdzējām iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem lielākas elastības iespējas; norāda, ka arī EST vairākos spriedumos uzsvērusi, ka pakalpojumu koncesijas neietilpst minēto direktīvu darbības jomā, taču uz tām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību vispārējie principi (diskriminācijas aizliegums, vienlīdzīgas attieksmes princips, pārredzamības prasība), un valsts līgumslēdzējām iestādēm jāpatur iespēja nodrošināt pakalpojumu sniegšanu, izmantojot koncesijas, ja tās uzskata, ka šādā veidā vislabāk iespējams nodrošināt attiecīgā sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu, tostarp arī tad, ja ar šādu rīcību saistītais risks ir ierobežots, taču šo risku pilnībā uzņemas koncesijas turētājs (2009. gada 10. septembra spriedums lietā C-206/08, 72.–75. punkts);

| 14. | pieņem zināšanai Komisijas 2009. gada 19. novembra paziņojumu par valsts un privātā sektora partnerību izveidi un ar lielu interesi gaida attiecīgo ietekmes novērtējumu; cer, ka Komisija ņems vērā neizdevušos valsts un privātās partnerības projektu kļūdas; uzsver, ka pienācīgi vērā jāņem gan procedūru sarežģītība, gan dalībvalstu tiesu sistēmu un tiesu prakses atšķirības attiecībā uz pakalpojumu koncesijām; uzskata, ka pakalpojumu koncesijas definīcijas izstrāde un atbilstošu tiesību normu izveide šo koncensiju reglamentēšanai ir 2004. gada direktīvu par publisko iepirkumu un papildinošo EST spriedumu nopelns; kategoriski uzsver, ka priekšlikumu tiesību aktam attiecībā uz pakalpojumu koncesijām varētu pamatot vienīgi mērķis novērst iekšējā tirgus darbības kropļojumus; norāda, ka līdz šim šādi kropļojumi nav konstatēti un tāpēc tiesību akts par pakalpojumu koncesijām varētu būt nepieciešams vienīgi tādā gadījumā, ja tas piedāvātu būtiskas iespējas uzlabot iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

14.

pieņem zināšanai Komisijas 2009. gada 19. novembra paziņojumu par valsts un privātā sektora partnerību izveidi un ar lielu interesi gaida attiecīgo ietekmes novērtējumu; cer, ka Komisija ņems vērā neizdevušos valsts un privātās partnerības projektu kļūdas; uzsver, ka pienācīgi vērā jāņem gan procedūru sarežģītība, gan dalībvalstu tiesu sistēmu un tiesu prakses atšķirības attiecībā uz pakalpojumu koncesijām; uzskata, ka pakalpojumu koncesijas definīcijas izstrāde un atbilstošu tiesību normu izveide šo koncensiju reglamentēšanai ir 2004. gada direktīvu par publisko iepirkumu un papildinošo EST spriedumu nopelns; kategoriski uzsver, ka priekšlikumu tiesību aktam attiecībā uz pakalpojumu koncesijām varētu pamatot vienīgi mērķis novērst iekšējā tirgus darbības kropļojumus; norāda, ka līdz šim šādi kropļojumi nav konstatēti un tāpēc tiesību akts par pakalpojumu koncesijām varētu būt nepieciešams vienīgi tādā gadījumā, ja tas piedāvātu būtiskas iespējas uzlabot iekšējā tirgus darbību;

Valsts un privātā sektora partnerība

| 15. | atzinīgi vērtē juridisko skaidrojumu par nosacījumiem, kuri ir spēkā, piemērojot publiskā iepirkuma noteikumus institucionalizētām valsts un privātā sektora partnerībām, īpaši ņemot vērā to, ka Komisijas 2009. gada 19. novembra paziņojumā akcentēta šādu partnerību būtiskā nozīme klimata pārmaiņu apkarošanā, atjaunojamās enerģijas izmantošanā un ilgtspējīga transporta veicināšanā; norāda, ka publiskā iepirkuma direktīvas ir spēkā visos tajos gadījumos, kad pasūtījumu piešķir privātiem uzņēmumiem, pat tad, ja privātpersonu īpašumā ir tikai neliela uzņēmuma daļa; tomēr uzsver, ka gan Komisijas 2008. gada 5. februāra paziņojumā, gan EST 2009. gada 15. oktobra spriedumā lietā C-196/08 ir konstatēts, ka, piešķirot un deleģējot noteiktus uzdevumus tikko dibinātiem valsts un privātā sektora partnerības uzņēmumiem, nav nepieciešama dubultā procedūra; taču, lai bez konkursa procedūras piešķirtu koncesiju iepriekš šim mērķim dibinātam jaukta tipa valsts un privātā sektora uzņēmumam, jābūt izpildītiem šādiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  — | privātā partnera izraudzīšanās notiek pārredzamā procedūrā, iepriekš publicējot līgumu un izvērtējot finansiālās, tehniskās, operatīvās un administratīvās prasības, kā arī piedāvājumu raksturojošos elementus sniedzamā pakalpojuma kontekstā; |
| --- | --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē juridisko skaidrojumu par nosacījumiem, kuri ir spēkā, piemērojot publiskā iepirkuma noteikumus institucionalizētām valsts un privātā sektora partnerībām, īpaši ņemot vērā to, ka Komisijas 2009. gada 19. novembra paziņojumā akcentēta šādu partnerību būtiskā nozīme klimata pārmaiņu apkarošanā, atjaunojamās enerģijas izmantošanā un ilgtspējīga transporta veicināšanā; norāda, ka publiskā iepirkuma direktīvas ir spēkā visos tajos gadījumos, kad pasūtījumu piešķir privātiem uzņēmumiem, pat tad, ja privātpersonu īpašumā ir tikai neliela uzņēmuma daļa; tomēr uzsver, ka gan Komisijas 2008. gada 5. februāra paziņojumā, gan EST 2009. gada 15. oktobra spriedumā lietā C-196/08 ir konstatēts, ka, piešķirot un deleģējot noteiktus uzdevumus tikko dibinātiem valsts un privātā sektora partnerības uzņēmumiem, nav nepieciešama dubultā procedūra; taču, lai bez konkursa procedūras piešķirtu koncesiju iepriekš šim mērķim dibinātam jaukta tipa valsts un privātā sektora uzņēmumam, jābūt izpildītiem šādiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

—

privātā partnera izraudzīšanās notiek pārredzamā procedūrā, iepriekš publicējot līgumu un izvērtējot finansiālās, tehniskās, operatīvās un administratīvās prasības, kā arī piedāvājumu raksturojošos elementus sniedzamā pakalpojuma kontekstā;

| — | jaukti (valsts un privāti) uzņēmumi visā koncesijas darbības laikā nemaina savas darbības mērķi; saskaņā ar EST pausto viedokli, veicot būtiskas izmaiņas darbības mērķī vai deleģētajā uzdevumā, būtu jāierosina jauna konkursa procedūra; |
| --- | --- |

—

jaukti (valsts un privāti) uzņēmumi visā koncesijas darbības laikā nemaina savas darbības mērķi; saskaņā ar EST pausto viedokli, veicot būtiskas izmaiņas darbības mērķī vai deleģētajā uzdevumā, būtu jāierosina jauna konkursa procedūra;

tādēļ uzskata, ka jautājums par publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu institucionalizētām valsts un privātā sektora partnerībām ir atrisināts, un lūdz Komisiju un dalībvalstis sniegt atbilstošus paziņojumus;

| 16. | tomēr uzsver, ka pašreizējā finanšu krīze ir parādījusi jaunus valsts un privātā sektora partnerības finansēšanas un finanšu risku sadalījuma veidus; prasa Komisijai pienācīgi novērtēt finanšu riskus, kas saistīti ar valsts un privātā sektora partnerības izveidi; |
| --- | --- |

16.

tomēr uzsver, ka pašreizējā finanšu krīze ir parādījusi jaunus valsts un privātā sektora partnerības finansēšanas un finanšu risku sadalījuma veidus; prasa Komisijai pienācīgi novērtēt finanšu riskus, kas saistīti ar valsts un privātā sektora partnerības izveidi;

Pilsētplānošana / pilsētu attīstība

| 17. | atzinīgi vērtē EST spriedumu lietā C-451/08; uzskata, ka, interpretējot direktīvu, ir jāņem vērā tās plašie un vērienīgie mērķi, taču nevajadzētu pieņemt, ka, pamatojoties uz pasākuma mērķi, direktīva ir piemērojama neierobežotā veidā, jo pretējā gadījumā pastāv risks, ka direktīvas noteikumi būtu jāpiemēro visām pilsētplānošanas darbībām, ņemot vērā apstākli, ka noteikumi par iespējamu būvdarbu veikšanu vienmēr būtiski maina attiecīgo zemes gabalu vērtību; uzskata, ka pēdējos gados publiskā iepirkuma tiesību akti tiek attiecināti arī uz tādām jomām, kas publiskajam iepirkumam nav raksturīgas, tādēļ ierosina, ka publiskā iepirkuma tiesību aktu piemērošanā vēl vairāk jāakcentē iegādes kritērijs; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē EST spriedumu lietā C-451/08; uzskata, ka, interpretējot direktīvu, ir jāņem vērā tās plašie un vērienīgie mērķi, taču nevajadzētu pieņemt, ka, pamatojoties uz pasākuma mērķi, direktīva ir piemērojama neierobežotā veidā, jo pretējā gadījumā pastāv risks, ka direktīvas noteikumi būtu jāpiemēro visām pilsētplānošanas darbībām, ņemot vērā apstākli, ka noteikumi par iespējamu būvdarbu veikšanu vienmēr būtiski maina attiecīgo zemes gabalu vērtību; uzskata, ka pēdējos gados publiskā iepirkuma tiesību akti tiek attiecināti arī uz tādām jomām, kas publiskajam iepirkumam nav raksturīgas, tādēļ ierosina, ka publiskā iepirkuma tiesību aktu piemērošanā vēl vairāk jāakcentē iegādes kritērijs;

Publiskais iepirkums zem noteiktās robežvērtības

| 18. | norāda, ka Eiropas Parlaments arī ir iesaistīts EST 2006. gada 14. septembrī iesniegtajā lietā Vācija pret Komisiju, kurā celta prasība pret Komisijas 2006. gada 1. augusta skaidrojošo paziņojumu attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem, kuri attiecas uz tādu publisko iepirkumu piešķiršanu, uz ko neattiecas vai tikai daļēji attiecas publiskā iepirkuma direktīvas, un cer uz drīzu spriedumu šajā lietā; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka Eiropas Parlaments arī ir iesaistīts EST 2006. gada 14. septembrī iesniegtajā lietā Vācija pret Komisiju, kurā celta prasība pret Komisijas 2006. gada 1. augusta skaidrojošo paziņojumu attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem, kuri attiecas uz tādu publisko iepirkumu piešķiršanu, uz ko neattiecas vai tikai daļēji attiecas publiskā iepirkuma direktīvas, un cer uz drīzu spriedumu šajā lietā;

Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi

| 19. | aicina Komisiju izvērtēt publiskā iepirkuma direktīvu ietekmi uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši izvērtējot situācijas, kad minētie uzņēmumi pilda apakšuzņēmēja funkcijas, un novērtēt, vai paredzamajā direktīvu pārskatīšanā nav jāiekļauj papildu noteikumi attiecībā uz apakšlīgumu piešķiršanu, lai nepieļautu, ka MVU kā apakšuzņēmējiem, salīdzinot ar valsts pasūtījuma līguma galveno līgumslēdzēju, tiek piemēroti neizdevīgāki nosacījumi; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju izvērtēt publiskā iepirkuma direktīvu ietekmi uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši izvērtējot situācijas, kad minētie uzņēmumi pilda apakšuzņēmēja funkcijas, un novērtēt, vai paredzamajā direktīvu pārskatīšanā nav jāiekļauj papildu noteikumi attiecībā uz apakšlīgumu piešķiršanu, lai nepieļautu, ka MVU kā apakšuzņēmējiem, salīdzinot ar valsts pasūtījuma līguma galveno līgumslēdzēju, tiek piemēroti neizdevīgāki nosacījumi;

| 20. | aicina Komisiju vienkāršot publiskā iepirkuma procedūras, lai vietējām pašvaldībām un arī uzņēmumiem samazinātu milzīgo laika un naudas patēriņu, ko prasa administratīvu jautājumu kārtošana; uzsver, ka procedūru vienkāršošana veicinās MVU iespējas saņemt valsts pasūtījumu un nodrošinās tiem vienlīdzīgākus un godīgākus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju vienkāršot publiskā iepirkuma procedūras, lai vietējām pašvaldībām un arī uzņēmumiem samazinātu milzīgo laika un naudas patēriņu, ko prasa administratīvu jautājumu kārtošana; uzsver, ka procedūru vienkāršošana veicinās MVU iespējas saņemt valsts pasūtījumu un nodrošinās tiem vienlīdzīgākus un godīgākus konkurences apstākļus;

| 21. | uzskata, ka apakšlīgumi ir īpašs darba organizācijas veids, kas piemērots konkrētiem darba izpildes aspektiem; uzsver, ka apakšlīgumos jābūt ievērotiem visiem noteikumiem, kas izvirzīti galvenajiem līgumslēdzējiem, īpaši attiecībā uz darba tiesībām un darba drošību; uzskata, ka šajā nolūkā būtu ieteicams noteikt līgumslēdzēju un apakšuzņēmēju savstarpējo atbildību; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka apakšlīgumi ir īpašs darba organizācijas veids, kas piemērots konkrētiem darba izpildes aspektiem; uzsver, ka apakšlīgumos jābūt ievērotiem visiem noteikumiem, kas izvirzīti galvenajiem līgumslēdzējiem, īpaši attiecībā uz darba tiesībām un darba drošību; uzskata, ka šajā nolūkā būtu ieteicams noteikt līgumslēdzēju un apakšuzņēmēju savstarpējo atbildību;

| 22. | atbalsta sistemātisku alternatīvu piedāvājumu (vai variantu) pieļaušanu; norāda, ka konkursu noteikumiem, īpaši attiecībā uz alternatīvu piedāvājumu pieļaušanu, ir būtiska nozīme inovatīvu risinājumu veicināšanā un izplatīšanā; uzsver, ka specifiskās prasības attiecībā uz veikumu un funkcijām un skaidri noteikta dažādu variantu iespējamība sniedz konkursu dalībniekiem iespēju piedāvāt inovatīvus risinājumus; |
| --- | --- |

22.

atbalsta sistemātisku alternatīvu piedāvājumu (vai variantu) pieļaušanu; norāda, ka konkursu noteikumiem, īpaši attiecībā uz alternatīvu piedāvājumu pieļaušanu, ir būtiska nozīme inovatīvu risinājumu veicināšanā un izplatīšanā; uzsver, ka specifiskās prasības attiecībā uz veikumu un funkcijām un skaidri noteikta dažādu variantu iespējamība sniedz konkursu dalībniekiem iespēju piedāvāt inovatīvus risinājumus;

| 23. | mudina dalībvalstis izveidot vienotu tīmekļa portālu, kurā sniegta visa informācija par valsts pasūtījuma līgumiem, un atvērt šo tīklu visiem izsludinātajiem konkursiem; atzīmē, ka tā mērķis būs apmācīt un informēt uzņēmumus par to, kā iegūt attiecīgos līgumus, un izskaidrot šajā sakarībā piemērojamos tiesību aktus, jo īpaši MVU gadījumā (tiem parasti nav apjomīgu cilvēkresursu un administratīvo resursu, kuri labi pārzinātu publiskā iepirkuma terminoloģiju un procedūras), un atzīmē, ka jautājumos par atbilstību konkursa noteikumiem varētu iesaistīties un konsultēt arī īpaši palīdzības dienesti, kuri atbilstības gadījumā varētu palīdzēt aizpildīt pieteikumus; |
| --- | --- |

23.

mudina dalībvalstis izveidot vienotu tīmekļa portālu, kurā sniegta visa informācija par valsts pasūtījuma līgumiem, un atvērt šo tīklu visiem izsludinātajiem konkursiem; atzīmē, ka tā mērķis būs apmācīt un informēt uzņēmumus par to, kā iegūt attiecīgos līgumus, un izskaidrot šajā sakarībā piemērojamos tiesību aktus, jo īpaši MVU gadījumā (tiem parasti nav apjomīgu cilvēkresursu un administratīvo resursu, kuri labi pārzinātu publiskā iepirkuma terminoloģiju un procedūras), un atzīmē, ka jautājumos par atbilstību konkursa noteikumiem varētu iesaistīties un konsultēt arī īpaši palīdzības dienesti, kuri atbilstības gadījumā varētu palīdzēt aizpildīt pieteikumus;

| 24. | norāda, ka MVU ir cīnījušies par piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem un ka daudz lielākas pūles ir jāvelta “MVU stratēģijas” izveidošanai; tādēļ šīs stratēģijas ietvaros aicina dalībvalstis sadarboties ar līgumslēdzējām iestādēm, lai atbilstīgās situācijās atbalstītu apakšuzņēmēju iesaistīšanas iespējas, izstrādātu un izplatītu labāko praksi un metodes, izvairītos no pārāk preskriptīviem atbilstības noteikšanas procesiem, konkursa dokumentos izmantotu noteiktus standartus, lai piegādātājiem nebūtu jāsāk no “baltas lapas”, un izveidotu centralizētu līgumu piedāvājumu portālu; aicina Komisiju arī apkopot dalībvalstu iniciatīvas šajā jomā un veicināt Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta Labākās prakses kodeksa plašāku izplatīšanu; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka MVU ir cīnījušies par piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem un ka daudz lielākas pūles ir jāvelta “MVU stratēģijas” izveidošanai; tādēļ šīs stratēģijas ietvaros aicina dalībvalstis sadarboties ar līgumslēdzējām iestādēm, lai atbilstīgās situācijās atbalstītu apakšuzņēmēju iesaistīšanas iespējas, izstrādātu un izplatītu labāko praksi un metodes, izvairītos no pārāk preskriptīviem atbilstības noteikšanas procesiem, konkursa dokumentos izmantotu noteiktus standartus, lai piegādātājiem nebūtu jāsāk no “baltas lapas”, un izveidotu centralizētu līgumu piedāvājumu portālu; aicina Komisiju arī apkopot dalībvalstu iniciatīvas šajā jomā un veicināt Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta Labākās prakses kodeksa plašāku izplatīšanu;

| 25. | mudina dalībvalstis veicināt jau dažās dalībvalstīs izstrādāto “Piegādātāju atbalsta programmu”; norāda, ka šādu instrumentu var izmantot, lai veicinātu piegādātāju un līgumslēdzēju savstarpējo dialogu, tādējādi veicinot dalībnieku saziņu jau iepirkuma procesa sākuma posmā; uzsver, ka šāds mehānisms būtiski veicinātu inovācijas un uzlabotu MVU piekļuvi publiskā iepirkuma tirgum; |
| --- | --- |

25.

mudina dalībvalstis veicināt jau dažās dalībvalstīs izstrādāto “Piegādātāju atbalsta programmu”; norāda, ka šādu instrumentu var izmantot, lai veicinātu piegādātāju un līgumslēdzēju savstarpējo dialogu, tādējādi veicinot dalībnieku saziņu jau iepirkuma procesa sākuma posmā; uzsver, ka šāds mehānisms būtiski veicinātu inovācijas un uzlabotu MVU piekļuvi publiskā iepirkuma tirgum;

| 26. | aicina Komisiju vairāk pievērsties tam, lai Eiropas MVU nodrošinātu lielāku nozīmi starptautiskos publiskos iepirkumos, un pielikt vairāk pūļu, lai novērstu Eiropas MVU diskrimināciju, pielāgojoties īpašiem noteikumiem, ko ir ieviesuši daži Valsts iepirkuma nolīguma dalībnieki (piemēram, Kanāda un ASV); norāda, ka MVU piekļuvi šādiem tirgiem varētu veicināt pasākumi, kas uzlabo pārredzamību un piekļuvi dalībvalstu publiskā iepirkuma tirgiem; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju vairāk pievērsties tam, lai Eiropas MVU nodrošinātu lielāku nozīmi starptautiskos publiskos iepirkumos, un pielikt vairāk pūļu, lai novērstu Eiropas MVU diskrimināciju, pielāgojoties īpašiem noteikumiem, ko ir ieviesuši daži Valsts iepirkuma nolīguma dalībnieki (piemēram, Kanāda un ASV); norāda, ka MVU piekļuvi šādiem tirgiem varētu veicināt pasākumi, kas uzlabo pārredzamību un piekļuvi dalībvalstu publiskā iepirkuma tirgiem;

| 27. | aicina Komisiju nodrošināt, lai jaunajā PTO Valsts iepirkuma nolīgumā tiktu iekļauti noteikumi, kas Eiropas Savienībai, piešķirot valsts pasūtījuma līgumus, ļautu dot priekšroku maziem un vidējiem uzņēmumiem, ņemot vērā, ka līdzīgi noteikumi jau pastāv citās šā nolīguma partnervalstīs; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju nodrošināt, lai jaunajā PTO Valsts iepirkuma nolīgumā tiktu iekļauti noteikumi, kas Eiropas Savienībai, piešķirot valsts pasūtījuma līgumus, ļautu dot priekšroku maziem un vidējiem uzņēmumiem, ņemot vērā, ka līdzīgi noteikumi jau pastāv citās šā nolīguma partnervalstīs;

Videi draudzīgs publiskais iepirkums

| 28. | vērš uzmanību uz publiskā iepirkuma būtisko nozīmi klimata aizsardzības, vides aizsardzības, energoefektivitātes un inovāciju jomā, kā arī konkurences veicināšanā un uzsver, ka valsts pārvaldes iestādes jāmudina un jāsniedz tām iespēja publisko iepirkumu piešķiršanā izmantot ekoloģiskus, sociālus un citus kritērijus; atzinīgi vērtē praktisko palīdzību, kas valsts iestādēm un citām valsts struktūrām sniegta pasūtījumu ilgtspējas nodrošināšanai; aicina Komisiju izskatīt iespēju izmantot videi draudzīga valsts pasūtījuma līgumus kā ilgtspējīgas attīstības veicināšanas līdzekli; |
| --- | --- |

28.

vērš uzmanību uz publiskā iepirkuma būtisko nozīmi klimata aizsardzības, vides aizsardzības, energoefektivitātes un inovāciju jomā, kā arī konkurences veicināšanā un uzsver, ka valsts pārvaldes iestādes jāmudina un jāsniedz tām iespēja publisko iepirkumu piešķiršanā izmantot ekoloģiskus, sociālus un citus kritērijus; atzinīgi vērtē praktisko palīdzību, kas valsts iestādēm un citām valsts struktūrām sniegta pasūtījumu ilgtspējas nodrošināšanai; aicina Komisiju izskatīt iespēju izmantot videi draudzīga valsts pasūtījuma līgumus kā ilgtspējīgas attīstības veicināšanas līdzekli;

| 29. | atkārtoti uzsver 2009. gada februāra ziņojumā pausto aicinājumu Komisijai izstrādāt rokasgrāmatu par publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, kurā būtu jāsniedz praktiski piemēri par riska un ieguvumu sadali tirgus apstākļos; turklāt uzskata, ka uzņēmumiem, kuri piedalās pirmskomercializācijas posma publiskajā iepirkumā, jāpiešķir intelektuālā īpašuma tiesības, tādējādi veicinot valsts iestāžu savstarpējo saprašanos un mudinot piegādātājus iesaistīties pirmskomercializācijas posma publiskā iepirkuma procedūrās; |
| --- | --- |

29.

atkārtoti uzsver 2009. gada februāra ziņojumā pausto aicinājumu Komisijai izstrādāt rokasgrāmatu par publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, kurā būtu jāsniedz praktiski piemēri par riska un ieguvumu sadali tirgus apstākļos; turklāt uzskata, ka uzņēmumiem, kuri piedalās pirmskomercializācijas posma publiskajā iepirkumā, jāpiešķir intelektuālā īpašuma tiesības, tādējādi veicinot valsts iestāžu savstarpējo saprašanos un mudinot piegādātājus iesaistīties pirmskomercializācijas posma publiskā iepirkuma procedūrās;

| 30. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas EMAS palīdzības dienesta izveidi, jo šis dienests sniedz praktisku informāciju un atbalstu uzņēmumiem un citām organizācijām attiecībā uz to, kā tām, rīkojot publisko iepirkumu, novērtēt un uzlabot savu veikumu vides jomā un sagatavot attiecīgus ziņojumus; aicina Komisiju apsvērt vispārīgāka tiešsaistes portāla izveidi, kurā būtu piedāvāti praktiski padomi un atbalsts publiskā iepirkuma procedūrā iesaistītajām pusēm, jo īpaši tiem dalībniekiem, kas iesaistīti sarežģītās un uz sadarbību vērstās publiskā iepirkuma procedūrās; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas EMAS palīdzības dienesta izveidi, jo šis dienests sniedz praktisku informāciju un atbalstu uzņēmumiem un citām organizācijām attiecībā uz to, kā tām, rīkojot publisko iepirkumu, novērtēt un uzlabot savu veikumu vides jomā un sagatavot attiecīgus ziņojumus; aicina Komisiju apsvērt vispārīgāka tiešsaistes portāla izveidi, kurā būtu piedāvāti praktiski padomi un atbalsts publiskā iepirkuma procedūrā iesaistītajām pusēm, jo īpaši tiem dalībniekiem, kas iesaistīti sarežģītās un uz sadarbību vērstās publiskā iepirkuma procedūrās;

Sociāli atbildīgs publiskais iepirkums

| 31. | uzsver, ka sociāli atbildīga publiskā iepirkuma jomā valda neskaidrības, un mudina Komisiju šajā jomā sniegt palīdzību, izstrādājot īpašas rokasgrāmatas; šajā sakarībā norāda uz Lisabonas līguma un Pamattiesību hartas ieviestajām izmaiņām tiesiskajā regulējumā un cer, ka Komisija piemērotā veidā īstenos attiecīgos noteikumus; norāda uz problēmu, ka sociālie kritēriji attiecas uz ražošanas procesu, tādēļ galaproduktā to ietekme visumā nav konstatējama, un ka globalizēto ražošanas sistēmu un sarežģīto piegādes ķēžu dēļ ir grūti kontrolēt atbilstību šiem kritērijiem; tādēļ sagaida, ka arī sociāli atbildīga publiskā iepirkuma jomā tiks izstrādāti precīzi un pārbaudāmi kritēriji un izveidota datubāze, kurā apkopoti konkrētiem produktiem piemērojamie kritēriji; vērš uzmanību uz grūtībām un izmaksām, ar ko valsts līgumslēdzējas iestādes saskaras, pārbaudot atbilstību šādiem kritērijiem, un aicina Komisiju sniegt atbilstošu palīdzību un veicināt tādu instrumentu izstrādi, kurus varētu izmantot, lai pārliecinātos par piegādes ķēžu uzticamību; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka sociāli atbildīga publiskā iepirkuma jomā valda neskaidrības, un mudina Komisiju šajā jomā sniegt palīdzību, izstrādājot īpašas rokasgrāmatas; šajā sakarībā norāda uz Lisabonas līguma un Pamattiesību hartas ieviestajām izmaiņām tiesiskajā regulējumā un cer, ka Komisija piemērotā veidā īstenos attiecīgos noteikumus; norāda uz problēmu, ka sociālie kritēriji attiecas uz ražošanas procesu, tādēļ galaproduktā to ietekme visumā nav konstatējama, un ka globalizēto ražošanas sistēmu un sarežģīto piegādes ķēžu dēļ ir grūti kontrolēt atbilstību šiem kritērijiem; tādēļ sagaida, ka arī sociāli atbildīga publiskā iepirkuma jomā tiks izstrādāti precīzi un pārbaudāmi kritēriji un izveidota datubāze, kurā apkopoti konkrētiem produktiem piemērojamie kritēriji; vērš uzmanību uz grūtībām un izmaksām, ar ko valsts līgumslēdzējas iestādes saskaras, pārbaudot atbilstību šādiem kritērijiem, un aicina Komisiju sniegt atbilstošu palīdzību un veicināt tādu instrumentu izstrādi, kurus varētu izmantot, lai pārliecinātos par piegādes ķēžu uzticamību;

| 32. | aicina Komisiju skaidri precizēt, ka valsts iestādes publisko iepirkumu piešķiršanā var vadīties pēc sociāliem kritērijiem, piemēram, ņemot vērā attiecīgiem standartiem atbilstoša atalgojuma izmaksu un citus kritērijus; aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes vai sniegt citu praktisku palīdzību valsts iestādēm un citām valsts struktūrām saistībā ar ilgtspējīga iepirkuma nodrošināšanu un mudina Komisiju un dalībvalstis regulāri rīkot mācību kursus un izpratnes veicināšanas kampaņas, lai uzlabotu zināšanas šajā jautājumā; atbalsta domu par pārredzamu procesu, kurā iesaistītas dalībvalstis un vietējās pašvaldības, turpinot izstrādāt attiecīgos kritērijus; norāda, ka tieši sociālo kritēriju jomā šāds process piedāvā daudzsološas iespējas uzlabojumu veikšanai; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju skaidri precizēt, ka valsts iestādes publisko iepirkumu piešķiršanā var vadīties pēc sociāliem kritērijiem, piemēram, ņemot vērā attiecīgiem standartiem atbilstoša atalgojuma izmaksu un citus kritērijus; aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes vai sniegt citu praktisku palīdzību valsts iestādēm un citām valsts struktūrām saistībā ar ilgtspējīga iepirkuma nodrošināšanu un mudina Komisiju un dalībvalstis regulāri rīkot mācību kursus un izpratnes veicināšanas kampaņas, lai uzlabotu zināšanas šajā jautājumā; atbalsta domu par pārredzamu procesu, kurā iesaistītas dalībvalstis un vietējās pašvaldības, turpinot izstrādāt attiecīgos kritērijus; norāda, ka tieši sociālo kritēriju jomā šāds process piedāvā daudzsološas iespējas uzlabojumu veikšanai;

| 33. | aicina Komisiju rosināt valsts iestādes publiskā iepirkuma konkursos un iepirkuma politikā izmantot taisnīgas tirdzniecības kritērijus, pamatojoties uz taisnīgas tirdzniecības definīciju, kas formulēta Eiropas Parlamenta 2006. gada 6. jūlija rezolūcijā par godīgu tirdzniecību un attīstību, kā arī Komisijas 2009. gada 5. maija paziņojumā; atkārtoti uzsver savu iepriekšējo aicinājumu Komisijai veicināt šādu kritēriju izmantošanu, piemēram, izstrādājot konstruktīvas pamatnostādnes attiecībā uz publisko iepirkumu taisnīgas tirdzniecības kontekstā; atzinīgi vērtē 2010. gada 11. februārī vienbalsīgi pieņemto Reģionu komitejas atzinumu, kurā aicināts izveidot vienotu Eiropas taisnīgās tirdzniecības stratēģiju vietējām pašvaldībām un reģionālajām varas iestādēm; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju rosināt valsts iestādes publiskā iepirkuma konkursos un iepirkuma politikā izmantot taisnīgas tirdzniecības kritērijus, pamatojoties uz taisnīgas tirdzniecības definīciju, kas formulēta Eiropas Parlamenta 2006. gada 6. jūlija rezolūcijā par godīgu tirdzniecību un attīstību, kā arī Komisijas 2009. gada 5. maija paziņojumā; atkārtoti uzsver savu iepriekšējo aicinājumu Komisijai veicināt šādu kritēriju izmantošanu, piemēram, izstrādājot konstruktīvas pamatnostādnes attiecībā uz publisko iepirkumu taisnīgas tirdzniecības kontekstā; atzinīgi vērtē 2010. gada 11. februārī vienbalsīgi pieņemto Reģionu komitejas atzinumu, kurā aicināts izveidot vienotu Eiropas taisnīgās tirdzniecības stratēģiju vietējām pašvaldībām un reģionālajām varas iestādēm;

Praktiska palīdzība — datubāze un mācību programmas

| 34. | prasa izveidot un regulāri atjaunināt datubāzi, kurā būtu apkopoti standarti, īpaši uz ekoloģiskiem un sociāliem kritērijiem attiecināmie standarti, un darīt šo datubāzi pieejamu valsts iestādēm, tā nodrošinot iepirkuma konkursu rīkotājiem atbilstīgas norādes un skaidrus noteikumus konkursu rīkošanai, lai būtu iespējams viegli pārliecināties par atbilstību attiecīgajiem standartiem; cer, ka dalībvalstis un visas ieinteresētās puses visā pilnībā iesaistīsies šajā procesā; norāda, ka procesā jāņem vērā vietējā, reģionālā un valsts līmenī gūtā vērtīgā pieredze un zināšanas; vienlaikus vērš uzmanību uz negatīvo ietekmi, ko inovāciju un pētniecības jomā rada sadrumstalotais tirgus, kurā pastāv virkne dažādu reģionālu, valsts mēroga, Eiropas mēroga un pasaules mēroga standartu; |
| --- | --- |

34.

prasa izveidot un regulāri atjaunināt datubāzi, kurā būtu apkopoti standarti, īpaši uz ekoloģiskiem un sociāliem kritērijiem attiecināmie standarti, un darīt šo datubāzi pieejamu valsts iestādēm, tā nodrošinot iepirkuma konkursu rīkotājiem atbilstīgas norādes un skaidrus noteikumus konkursu rīkošanai, lai būtu iespējams viegli pārliecināties par atbilstību attiecīgajiem standartiem; cer, ka dalībvalstis un visas ieinteresētās puses visā pilnībā iesaistīsies šajā procesā; norāda, ka procesā jāņem vērā vietējā, reģionālā un valsts līmenī gūtā vērtīgā pieredze un zināšanas; vienlaikus vērš uzmanību uz negatīvo ietekmi, ko inovāciju un pētniecības jomā rada sadrumstalotais tirgus, kurā pastāv virkne dažādu reģionālu, valsts mēroga, Eiropas mēroga un pasaules mēroga standartu;

| 35. | norāda, ka publiskā iepirkuma standarti ir svarīgi arī tādēļ, ka tie var palīdzēt publiskā iepirkuma rīkotājiem īstenot savus mērķus, sniedzot iespējas preču un pakalpojumu iepirkumā izmantot jau izmēģinātus un pārbaudītus procesus, piedāvājot daudz rentablāku konkursa procedūru un nodrošinot iepirkuma atbilstību arī citiem politiskajiem mērķiem, piemēram, ilgtspējības veicināšanai vai preču un pakalpojumu iegādei no mazajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka publiskā iepirkuma standarti ir svarīgi arī tādēļ, ka tie var palīdzēt publiskā iepirkuma rīkotājiem īstenot savus mērķus, sniedzot iespējas preču un pakalpojumu iepirkumā izmantot jau izmēģinātus un pārbaudītus procesus, piedāvājot daudz rentablāku konkursa procedūru un nodrošinot iepirkuma atbilstību arī citiem politiskajiem mērķiem, piemēram, ilgtspējības veicināšanai vai preču un pakalpojumu iegādei no mazajiem uzņēmumiem;

| 36. | atzīst, ka mācībām un savstarpējai valsts iestāžu un Komisijas pieredzes apmaiņai ir liela nozīme, lai pārvarētu zināmus ar publiskā iepirkuma tirgu saistītus sarežģījumus; tomēr pauž bažas, ka sakarā ar valsts budžetu apjoma samazināšanos šādu iniciatīvu skaits varētu mazināties; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju izmantot to rīcībā esošos resursus un mehānismus, piemēram, Pakalpojumu direktīvā paredzēto salīdzinošo pārskatīšanu, lai rosinātu nelielas kāda reģiona publiskā iepirkuma ekspertu grupas pārskatīt darbības kādā citā ES reģionā, jo tas varētu palīdzēt radīt uzticamību un izplatīt labāko praksi dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

36.

atzīst, ka mācībām un savstarpējai valsts iestāžu un Komisijas pieredzes apmaiņai ir liela nozīme, lai pārvarētu zināmus ar publiskā iepirkuma tirgu saistītus sarežģījumus; tomēr pauž bažas, ka sakarā ar valsts budžetu apjoma samazināšanos šādu iniciatīvu skaits varētu mazināties; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju izmantot to rīcībā esošos resursus un mehānismus, piemēram, Pakalpojumu direktīvā paredzēto salīdzinošo pārskatīšanu, lai rosinātu nelielas kāda reģiona publiskā iepirkuma ekspertu grupas pārskatīt darbības kādā citā ES reģionā, jo tas varētu palīdzēt radīt uzticamību un izplatīt labāko praksi dažādās dalībvalstīs;

| 37. | mudina Komisiju un dalībvalstis rīkot mācību kursus un izpratnes veicināšanas kampaņas vietējām pašvaldībām un politisku lēmumu pieņēmējiem, iesaistot arī citas ieinteresētās puses, it īpaši sociālo pakalpojumu sniedzējus; |
| --- | --- |

37.

mudina Komisiju un dalībvalstis rīkot mācību kursus un izpratnes veicināšanas kampaņas vietējām pašvaldībām un politisku lēmumu pieņēmējiem, iesaistot arī citas ieinteresētās puses, it īpaši sociālo pakalpojumu sniedzējus;

Reģionālā attīstība

| 38. | uzsver, ka Revīzijas palāta savos gada ziņojumos par ES budžeta izpildi, tostarp arī jaunākajā ziņojumā par 2008. finanšu gadu, pastāvīgi norāda, ka viens no diviem visbiežāk sastopamajiem iemesliem, kāpēc tiek pieļautas kļūdas un neatbilstības, īstenojot ES struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzfinansētos projektus, ir ES publiskā iepirkuma normu neievērošana; šajā sakarībā uzsver, ka neatbilstību bieži izraisa ES normu nepareiza transponēšana un atšķirības dalībvalstu piemērotajos noteikumos; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām pārskatīt dažādos noteikumus, ko piemēro publiskā iepirkuma jomā, lai saskaņotu šos noteikumus un vienkāršotu visu publiskā iepirkuma tiesisko regulējumu, īpaši tādēļ, lai mazinātu kļūdu varbūtību un uzlabotu struktūrfondu izmantošanas efektivitāti; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka Revīzijas palāta savos gada ziņojumos par ES budžeta izpildi, tostarp arī jaunākajā ziņojumā par 2008. finanšu gadu, pastāvīgi norāda, ka viens no diviem visbiežāk sastopamajiem iemesliem, kāpēc tiek pieļautas kļūdas un neatbilstības, īstenojot ES struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzfinansētos projektus, ir ES publiskā iepirkuma normu neievērošana; šajā sakarībā uzsver, ka neatbilstību bieži izraisa ES normu nepareiza transponēšana un atšķirības dalībvalstu piemērotajos noteikumos; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām pārskatīt dažādos noteikumus, ko piemēro publiskā iepirkuma jomā, lai saskaņotu šos noteikumus un vienkāršotu visu publiskā iepirkuma tiesisko regulējumu, īpaši tādēļ, lai mazinātu kļūdu varbūtību un uzlabotu struktūrfondu izmantošanas efektivitāti;

| 39. | uzskata, ka pārmērīgu slogu var radīt ne tikai izmaksas un sarežģītība, bet arī publiskā iepirkuma procedūrai nepieciešamais laiks, kā arī varbūtējas tiesvedības risks, kas var izvērsties laikietilpīgās pārsūdzības procedūrās, kuru norisi bieži kavē dažādi dalībnieki, un tāpēc atzinīgi vērtē to, ka atjaunošanas plāns 2009. un 2010. gadā lielākajiem valsts projektiem ļauj piemērot publiskā iepirkuma direktīvās paredzētās paātrinātās procedūras; aicina dalībvalstis izmantot paātrināto procedūru un atbalstīt vietējās un reģionālās iestādes, kuras īsteno un izmanto šīs procedūras, ikvienā gadījumā nodrošinot atbilstību publiskā iepirkuma standartnoteikumiem un normām; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka pārmērīgu slogu var radīt ne tikai izmaksas un sarežģītība, bet arī publiskā iepirkuma procedūrai nepieciešamais laiks, kā arī varbūtējas tiesvedības risks, kas var izvērsties laikietilpīgās pārsūdzības procedūrās, kuru norisi bieži kavē dažādi dalībnieki, un tāpēc atzinīgi vērtē to, ka atjaunošanas plāns 2009. un 2010. gadā lielākajiem valsts projektiem ļauj piemērot publiskā iepirkuma direktīvās paredzētās paātrinātās procedūras; aicina dalībvalstis izmantot paātrināto procedūru un atbalstīt vietējās un reģionālās iestādes, kuras īsteno un izmanto šīs procedūras, ikvienā gadījumā nodrošinot atbilstību publiskā iepirkuma standartnoteikumiem un normām;

| 40. | aicina Komisiju izskatīt iespēju arī pēc 2010. gada saistībā ar struktūrfondiem izmantot paātrinātās procedūras un pagarināt uz pagaidu laikposmu noteikto robežvērtību palielinājumu, lai tādējādi veicinātu ieguldījumu intensitāti; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju izskatīt iespēju arī pēc 2010. gada saistībā ar struktūrfondiem izmantot paātrinātās procedūras un pagarināt uz pagaidu laikposmu noteikto robežvērtību palielinājumu, lai tādējādi veicinātu ieguldījumu intensitāti;

Starptautiskā tirdzniecība

| 41. | norāda, ka iekšējais tirgus kļūst arvien vairāk saistīts ar starptautiskajiem tirgiem; šajā sakarībā uzskata, ka ES iekšējā tirgus likumdevējiem un ES pārstāvjiem starptautiskās tirdzniecības sarunās būtu jāņem vērā veikto darbību iespējamās savstarpējās sekas un jāpieņem saskaņota politika, kura vienmēr būtu vērsta uz ES vērtību veicināšanu publiskā iepirkuma politikā, attiecinot to uz tādām vērtībām kā pārredzamība, principiāla vēršanās pret korupciju un sociālo tiesību un cilvēktiesību ievērošana; aicina Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju un Starptautiskās tirdzniecības komiteju sinerģijas veicināšanas nolūkā rīkot kopīgas informatīvās sanāksmes; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka iekšējais tirgus kļūst arvien vairāk saistīts ar starptautiskajiem tirgiem; šajā sakarībā uzskata, ka ES iekšējā tirgus likumdevējiem un ES pārstāvjiem starptautiskās tirdzniecības sarunās būtu jāņem vērā veikto darbību iespējamās savstarpējās sekas un jāpieņem saskaņota politika, kura vienmēr būtu vērsta uz ES vērtību veicināšanu publiskā iepirkuma politikā, attiecinot to uz tādām vērtībām kā pārredzamība, principiāla vēršanās pret korupciju un sociālo tiesību un cilvēktiesību ievērošana; aicina Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju un Starptautiskās tirdzniecības komiteju sinerģijas veicināšanas nolūkā rīkot kopīgas informatīvās sanāksmes;

| 42. | uzsver, ka stabila valsts iepirkuma sistēma ir priekšnoteikums taisnīgam, brīvam un konkurenci veicinošam tirgum, kā arī līdzeklis cīņā pret korupciju; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka stabila valsts iepirkuma sistēma ir priekšnoteikums taisnīgam, brīvam un konkurenci veicinošam tirgum, kā arī līdzeklis cīņā pret korupciju;

| 43. | turklāt, ņemot vērā Eiropas Savienības saistības starptautiskā publiskā iepirkuma jomā, norāda, ka ir svarīgi, lai šajā jomā tiktu stiprināti korupcijas apkarošanas mehānismi, un vērš uzmanību uz nepieciešamību koncentrēties uz pārredzamības un taisnīguma nodrošināšanu publisko līdzekļu izlietojumā; |
| --- | --- |

43.

turklāt, ņemot vērā Eiropas Savienības saistības starptautiskā publiskā iepirkuma jomā, norāda, ka ir svarīgi, lai šajā jomā tiktu stiprināti korupcijas apkarošanas mehānismi, un vērš uzmanību uz nepieciešamību koncentrēties uz pārredzamības un taisnīguma nodrošināšanu publisko līdzekļu izlietojumā;

| 44. | aicina tās 22 valstis, kuras Valsts iepirkuma nolīguma komitejā piedalās kā novērotājas, paātrināt pievienošanās procesu šim nolīgumam; |
| --- | --- |

44.

aicina tās 22 valstis, kuras Valsts iepirkuma nolīguma komitejā piedalās kā novērotājas, paātrināt pievienošanās procesu šim nolīgumam;

| 45. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju publiskā iepirkuma nolīgumos, kuri noslēgti ar starptautiskiem partneriem, iekļaut noteikumus, kas prasa ievērot konvencijās un starptautiskos nolīgumos noteiktos cilvēktiesību pamatprincipus; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju izvērtēt iespēju publiskā iepirkuma nolīgumos, kuri noslēgti ar starptautiskiem partneriem, iekļaut noteikumus, kas prasa ievērot konvencijās un starptautiskos nolīgumos noteiktos cilvēktiesību pamatprincipus;

| 46. | kategoriski iestājoties pret protekcionismu globāla mēroga publiskajā iepirkumā, ir stingri pārliecināts, ka šajā jomā ir jāievēro savstarpīguma un samērīguma princips; aicina Komisiju apsvērt samērīgu un mērķtiecīgu ierobežojumu piemērošanu attiecībā uz piekļuvi atsevišķām ES publiskā iepirkuma tirgus daļām tiem tirdzniecības partneriem, kuri izmanto iespēju piekļūt ES tirgum, taču nav izrādījuši vēlmi atvērt savus tirgus ES uzņēmumiem, lai tādējādi mudinātu ES partnerus piedāvāt Eiropas uzņēmumiem abpusējus un samērīgus tirgus pieejamības režīmus; |
| --- | --- |

46.

kategoriski iestājoties pret protekcionismu globāla mēroga publiskajā iepirkumā, ir stingri pārliecināts, ka šajā jomā ir jāievēro savstarpīguma un samērīguma princips; aicina Komisiju apsvērt samērīgu un mērķtiecīgu ierobežojumu piemērošanu attiecībā uz piekļuvi atsevišķām ES publiskā iepirkuma tirgus daļām tiem tirdzniecības partneriem, kuri izmanto iespēju piekļūt ES tirgum, taču nav izrādījuši vēlmi atvērt savus tirgus ES uzņēmumiem, lai tādējādi mudinātu ES partnerus piedāvāt Eiropas uzņēmumiem abpusējus un samērīgus tirgus pieejamības režīmus;

| 47. | vērš uzmanību uz Direktīvas 2004/17/EK 58. un 59. panta noteikumiem; aicina dalībvalstis pilnībā izmantot iespēju informēt Komisiju par problēmām, kas ir saistītas ar dalībvalstu uzņēmumu iespējām piekļūt trešo valstu tirgiem, un aicina Komisiju aktīvi rīkoties, lai Savienības uzņēmumiem nodrošinātu reālu piekļuvi trešo valstu tirgiem; |
| --- | --- |

47.

vērš uzmanību uz Direktīvas 2004/17/EK 58. un 59. panta noteikumiem; aicina dalībvalstis pilnībā izmantot iespēju informēt Komisiju par problēmām, kas ir saistītas ar dalībvalstu uzņēmumu iespējām piekļūt trešo valstu tirgiem, un aicina Komisiju aktīvi rīkoties, lai Savienības uzņēmumiem nodrošinātu reālu piekļuvi trešo valstu tirgiem;

*

* *

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 179, 1.8.2006, 2. lpp.

(2)  OV C 67E, 18.3.2010., 10. lpp.

(3)  OV C 146E, 12.6.2008., 227. lpp.

(4)  OV C 313E, 20.12.2006, 447. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0320.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/47

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsES attīstības politikas saskaņotība un jēdziens “Oficiālā attīstības palīdzība plus”

P7_TA(2010)0174

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par ES attīstības politikas saskaņotību un jēdzienu “oficiālā attīstības palīdzība plus” (2009/2218(INI))

2011/C 161 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgā paziņojuma par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” 9. un 35. punktu (1),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības dibināšanu V sadaļu un jo īpaši tā 21. panta 2. punktu, ar kuru nosaka Eiropas Savienības principus un mērķus starptautisko attiecību jomā, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (Lisabonas līguma) 208. pantu, kurā atkārtoti apstiprināts, ka, īstenojot politiku, kas var ietekmēt jaunattīstības valstis, ES ievēro attīstības sadarbībai noteiktos mērķus,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (Lisabonas līguma) 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES nodrošina politikas un darbību saskaņotību, ņemot vērā visus tās mērķus,

ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīguma) 12. pantu,

ņemot vērā Lisabonā 2007. gada decembrī pieņemto ES un Āfrikas Kopīgo stratēģiju,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Attīstības politikas saskaņotība — kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” (COM(2005)0134 - SEC(2005)0455),

ņemot vērā pirmo divgadējo ES ziņojumu par attīstības politiku saskaņotību (COM(2007)0545) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2007)1202),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “ES rīcības kodekss attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā” (COM(2007)0072),

ņemot vērā “ES 2009. gada ziņojumu par attīstības politiku saskaņotību” (COM(2009)0461 galīgā redakcija) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2009)1137),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Attīstības politikas saskaņotība — politikas sistēmas izveidošana Eiropas Savienības kopējas pieejas ieviešanai” (COM(2009)0458),

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Attīstības politikas saskaņotība — darba programma” (SEC(2010)0421 galīgā redakcija), kas pievienots Komisijas paziņojumam Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Divpadsmit punktu ES rīcības plāns Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai” (COM(2010)0159),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā” (COM(2009)0160),

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par kopējās zivsaimniecības politikas reformu (COM(2009)0163),

ņemot vērā 2010. gada 25. februāra rezolūciju par Zaļo grāmatu “Kopējās zivsaimniecības politikas reforma” (2),

ņemot vērā 2009. gada 24. aprīļa normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un jo īpaši rezolūcijas I pielikumu (3),

ņemot vērā Padomes 2004. gada 21. un 22. decembra secinājumus par lauksaimniecību un zivsaimniecību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 24. maija secinājumus par progresa paātrināšanu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. oktobra secinājumus par attīstības aspektu integrēšanu Padomes lēmumu pieņemšanas procesā,

ņemot vērā 2006. gada 14. un 15. decembra Eiropadomes prezidentvalsts secinājumu 49. punktu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 19. un 20. novembra secinājumus par attīstības politikas saskaņotību,

ņemot vērā 2008. gada 19. un 20. jūnija Eiropadomes prezidentvalsts secinājumu 61. punktu,

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 18. maija secinājumus par atbalstu jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par attīstības politikas saskaņotību un darbības sistēmu palīdzības efektivitātes jomā,

ņemot vērā Eiropas Sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 1996. gada stratēģisko dokumentu “Attīstības sadarbības ieguldījums 21. gadsimta veidošanā” un ESAO valstu ministru 2002. gada deklarāciju “Rīcība kopīgai attīstības darba kārtībai”, kā arī 2008. gada ziņojumu “Saskaņotas attīstības politikas pamatelementi”,

ņemot vērā ESAO Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Akras rīcības programmu,

ņemot vērā ESAO 2008. gada 4. jūnijā pieņemto ministru deklarāciju par attīstības politikas saskaņotību,

ņemot vērā 2000. gada ANO Tūkstošgades deklarāciju un astoto Tūkstošgades attīstības mērķi,

ņemot vērā PTO ministru 2001. gada novembra sanāksmi un 2002. gada Monterejas konsensu,

ņemot vērā pasaules augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību 2002. gadā un Ģenerālās Asamblejas rezolūciju, ko tā pieņēma saistībā ar 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmi,

ņemot vērā rezolūciju par Kotonū nolīguma nozīmi pārtikas nodrošinājuma un finanšu krīzes risināšanā valstīs ĀKK valstīs (4), un kuru pieņēma Prāgā 2009. gada 4.–9. aprīlī notikušajā ĀKK un ES 17. Apvienotajā parlamentārajā asamblejā,

ņemot vērā rezolūcijas, kuru pamatā ir Parlamenta Attīstības komitejas ziņojumi: Eiropas Parlamenta 2006. gada 23. marta rezolūciju par ekonomikas partnerības nolīgumu (EPN) ietekmi uz attīstību (5), Eiropas Parlamenta 2007. gada 1. februāra rezolūciju par ilgtspējības iekļaušanu attīstības sadarbības politikās (6), Eiropas Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par pašreizējo stāvokli ES un Āfrikas attiecībās (7), Eiropas Parlamenta 2008 gada 17. jūnija rezolūciju par Attīstības politikas saskaņotību un ES īstenotās atsevišķu bioloģisko dabas resursu izmantošanas ietekmi uz attīstību Rietumāfrikā (8), Eiropas Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūciju par Āfrikas lauksaimniecības veicināšanu — priekšlikums lauksaimniecības attīstībai un nodrošinātībai ar pārtiku Āfrikā (9) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar 2005. gada Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti (10),

ņemot vērā rezolūcijas, kuru pamatā ir Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumi: Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai (11) un Eiropas Parlamenta 2006 gada 1. jūnija rezolūciju par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā (12),

ņemot vērā CONCORD 2009. gada ziņojumu “Politikas saskaņotība uzmanības centrā”,

ņemot vērā ActionAid 2003. gada pētījumu “Politikas (ne)saskaņotība, Eiropas Savienībai sniedzot atbalstu jaunattīstības valstīm — trīs valstu piemēru analīze”,

ņemot vērā Guido Ashoff 2006. gada pētījumu “Lielāka attīstības politikas saskaņotība — konceptuālie jautājumi, iestāžu pieejas un uz datu salīdzinājuma pamata gūtā mācība”,

ņemot vērā ECDPM 2007. gada ziņojumu “ES iestāžu un dalībvalstu mehānismi attīstības politikas saskaņotības sekmēšanai — nobeiguma ziņojums”,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0140/2010),

| A. | tā kā ESAO ir ierosinājusi definēt attīstības politikas saskaņotības (APS) jēdzienu, kas nozīmē “centienus nodrošināt to, ka valdības īstenotās attīstības politikas mērķus un rezultātus nemazina šīs pašas valdības citas politikas pasākumi, kas ietekmē jaunattīstības valstis, un ka ar šo citu politiku, kad vien tas ir iespējams, atbalsta attīstības mērķu sasniegšanu” (13); tā kā ES ir izstrādājusi APS jēdzienu, lai radītu ES politiku sinerģismu, un tā kā politiska bezdarbība šajā jomā var negatīvi ietekmēt vēlamo attīstības sadarbības iznākumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ESAO ir ierosinājusi definēt attīstības politikas saskaņotības (APS) jēdzienu, kas nozīmē “centienus nodrošināt to, ka valdības īstenotās attīstības politikas mērķus un rezultātus nemazina šīs pašas valdības citas politikas pasākumi, kas ietekmē jaunattīstības valstis, un ka ar šo citu politiku, kad vien tas ir iespējams, atbalsta attīstības mērķu sasniegšanu” (13); tā kā ES ir izstrādājusi APS jēdzienu, lai radītu ES politiku sinerģismu, un tā kā politiska bezdarbība šajā jomā var negatīvi ietekmēt vēlamo attīstības sadarbības iznākumu;

| B. | atsaucoties uz Eiropas Savienības apņemšanos saskaņā ar Eiropadomes 2005. gadā pieņemtajiem secinājumiem veikt attīstības politikas saskaņotības veicinošus pasākumus (14), |
| --- | --- |

B.

atsaucoties uz Eiropas Savienības apņemšanos saskaņā ar Eiropadomes 2005. gadā pieņemtajiem secinājumiem veikt attīstības politikas saskaņotības veicinošus pasākumus (14),

| C. | tā kā ir vērojama atšķirība starp politikas konsekvenci (pretrunu novēršanu dažādās ārpolitikas jomās) un attīstības saskaņotību (pienākums visās ES politikas jomās, kas ietekmē jaunattīstības valstis, ņemt vērā attīstības mērķus); |
| --- | --- |

C.

tā kā ir vērojama atšķirība starp politikas konsekvenci (pretrunu novēršanu dažādās ārpolitikas jomās) un attīstības saskaņotību (pienākums visās ES politikas jomās, kas ietekmē jaunattīstības valstis, ņemt vērā attīstības mērķus);

| D. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā ir noteikts, ka ES politikas attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana, un tā kā, īstenojot visus Savienības politikas virzienus, cenšas nodrošināt APS, lai veicinātu Savienības attīstības sadarbības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantā ir noteikts, ka ES politikas attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana, un tā kā, īstenojot visus Savienības politikas virzienus, cenšas nodrošināt APS, lai veicinātu Savienības attīstības sadarbības mērķu sasniegšanu;

| E. | tā kā ES tirdzniecības, lauksaimniecības, zivsaimniecības, klimata, intelektuālā īpašuma tiesību, migrācijas, finanšu, bruņojuma un izejmateriālu politika acīmredzami nav saskaņota un tā kā ar APS, radot būtisku ES politiku sinerģismu, var veicināt nabadzības samazināšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES tirdzniecības, lauksaimniecības, zivsaimniecības, klimata, intelektuālā īpašuma tiesību, migrācijas, finanšu, bruņojuma un izejmateriālu politika acīmredzami nav saskaņota un tā kā ar APS, radot būtisku ES politiku sinerģismu, var veicināt nabadzības samazināšanu;

| F. | tā kā APS ierobežo politiskā atbalsta trūkums, neskaidras pilnvaras, resursu nepietiekamība, efektīvu pārraudzības instrumentu un rādītāju neesamība, kā arī tas, ka APS nav noteikta kā prioritāte konfliktējošu interešu gadījumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā APS ierobežo politiskā atbalsta trūkums, neskaidras pilnvaras, resursu nepietiekamība, efektīvu pārraudzības instrumentu un rādītāju neesamība, kā arī tas, ka APS nav noteikta kā prioritāte konfliktējošu interešu gadījumā;

| G. | tā kā Eiropas Savienības finanšu kompensācijas, kas piešķirtas saistībā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem (ZPN), nav veicinājušas partnervalstu zivsaimniecības politiku konsolidāciju, un daudzos gadījumos tas lielā mērā ir skaidrojams ar šo nolīgumu īstenošanas uzraudzības trūkumu, gauso atbalsta izmaksāšanas procesu un pat atbalsta neizmantošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienības finanšu kompensācijas, kas piešķirtas saistībā ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem (ZPN), nav veicinājušas partnervalstu zivsaimniecības politiku konsolidāciju, un daudzos gadījumos tas lielā mērā ir skaidrojams ar šo nolīgumu īstenošanas uzraudzības trūkumu, gauso atbalsta izmaksāšanas procesu un pat atbalsta neizmantošanu;

| H. | tā kā ar pirmo Tūkstošgades attīstības mērķi ir paredzēts līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kas cieš no bada, tomēr, tā kā katru dienu no pārtikas trūkuma cieš gandrīz miljards cilvēku, lai gan uz Zemes var saražot pietiekami daudz pārtikas, lai apmierinātu visu tās iedzīvotāju vajadzības; |
| --- | --- |

H.

tā kā ar pirmo Tūkstošgades attīstības mērķi ir paredzēts līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kas cieš no bada, tomēr, tā kā katru dienu no pārtikas trūkuma cieš gandrīz miljards cilvēku, lai gan uz Zemes var saražot pietiekami daudz pārtikas, lai apmierinātu visu tās iedzīvotāju vajadzības;

| I. | tā kā Eiropas Savienības subsīdijas Eiropas lauksaimniecības produktu eksportam ir ļoti negatīvi ietekmējušas nodrošinātību ar pārtiku un lauksaimniecības nozares konkurētspēju jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Savienības subsīdijas Eiropas lauksaimniecības produktu eksportam ir ļoti negatīvi ietekmējušas nodrošinātību ar pārtiku un lauksaimniecības nozares konkurētspēju jaunattīstības valstīs;

| J. | tā kā ES ir apņēmusies sasniegt ANO mērķi līdz 2015. gadam oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) novirzīt 0,7 % nacionālā kopienākuma (NKI), savukārt visai ES starpmērķis ir līdz 2010. gadam atbalstam atvēlēt 0,56 %; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES ir apņēmusies sasniegt ANO mērķi līdz 2015. gadam oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) novirzīt 0,7 % nacionālā kopienākuma (NKI), savukārt visai ES starpmērķis ir līdz 2010. gadam atbalstam atvēlēt 0,56 %;

| K. | tā kā Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada novembra lēmumā ir noteikts, ka Eiropas Investīciju bankas (EIB) darbībām jaunattīstības valstīs visupirms ir jābūt vērstām uz attīstības veicināšanu un tikai pēc tam uz ekonomiskiem vai politiskiem mērķiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada novembra lēmumā ir noteikts, ka Eiropas Investīciju bankas (EIB) darbībām jaunattīstības valstīs visupirms ir jābūt vērstām uz attīstības veicināšanu un tikai pēc tam uz ekonomiskiem vai politiskiem mērķiem;

| L. | tā kā no krīzes var secināt, ka tikai OAP ir vērsta uz atbalsta sniegšanu trūcīgākajām valstīm un ka attīstības finansējumu ar šo palīdzību nodrošina daudz paredzamāk un drošāk nekā citās finanšu plūsmās; |
| --- | --- |

L.

tā kā no krīzes var secināt, ka tikai OAP ir vērsta uz atbalsta sniegšanu trūcīgākajām valstīm un ka attīstības finansējumu ar šo palīdzību nodrošina daudz paredzamāk un drošāk nekā citās finanšu plūsmās;

| M. | tā kā daudzos pētījumos ir pierādīts, ka no jaunattīstības valstīm katru gadu nelikumīgi aizplūst aptuveni 900 miljardu euro, kas būtiski mazina jaunattīstības valstu nodokļu ieņēmumus un līdz ar to arī šo valstu pašattīstības iespējas, |
| --- | --- |

M.

tā kā daudzos pētījumos ir pierādīts, ka no jaunattīstības valstīm katru gadu nelikumīgi aizplūst aptuveni 900 miljardu euro, kas būtiski mazina jaunattīstības valstu nodokļu ieņēmumus un līdz ar to arī šo valstu pašattīstības iespējas,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija, Padome un dalībvalstis pievērsušas lielāku uzmanību APS un izteikušas apņemšanos to nodrošināt, ko var secināt no divgadējā ziņojuma; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija, Padome un dalībvalstis pievērsušas lielāku uzmanību APS un izteikušas apņemšanos to nodrošināt, ko var secināt no divgadējā ziņojuma;

| 2. | atkārtoti uzsver savu apņemšanos uzlabot APS Eiropas Savienībā un parlamentārajā darbā; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti uzsver savu apņemšanos uzlabot APS Eiropas Savienībā un parlamentārajā darbā;

| 3. | uzsver, ka Eiropas Savienība ir pārliecinoši lielākais atbalsta donors pasaulē (2008. gadā ES palīdzības apjoms sasniedza EUR 49 miljardus, kas ir 0,40 % no NKI), un 2010. gadā gaidāms, ka palīdzības apjoms palielināsies līdz EUR 69 miljardiem, lai izpildītu 2005. gadā G8 Glenīglsas augstākā līmeņa sanāksmē doto kolektīvo solījumu atbalstam veltīt 0,56 % no ES NKI; norāda, ka tas nozīmē papildu EUR 20 miljardu piešķiršanu attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Eiropas Savienība ir pārliecinoši lielākais atbalsta donors pasaulē (2008. gadā ES palīdzības apjoms sasniedza EUR 49 miljardus, kas ir 0,40 % no NKI), un 2010. gadā gaidāms, ka palīdzības apjoms palielināsies līdz EUR 69 miljardiem, lai izpildītu 2005. gadā G8 Glenīglsas augstākā līmeņa sanāksmē doto kolektīvo solījumu atbalstam veltīt 0,56 % no ES NKI; norāda, ka tas nozīmē papildu EUR 20 miljardu piešķiršanu attīstības mērķiem;

| 4. | atgādina, ka 2007. gada oktobrī tika pieņemta ES tirdzniecības atbalsta stratēģija, uzņemoties saistības katru gadu līdz 2010. gadam palielināt kopējo ar tirdzniecību saistīto ES palīdzību līdz 2 miljardiem euro (1 miljardu euro piešķir Kopiena un 1 miljardu euro — dalībvalstis); |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka 2007. gada oktobrī tika pieņemta ES tirdzniecības atbalsta stratēģija, uzņemoties saistības katru gadu līdz 2010. gadam palielināt kopējo ar tirdzniecību saistīto ES palīdzību līdz 2 miljardiem euro (1 miljardu euro piešķir Kopiena un 1 miljardu euro — dalībvalstis);

| 5. | aicina jaunattīstības valstis, jo īpaši tās, kuras no ES atbalsta gūst vislielāko labumu, nodrošināt labu pārvaldību visās publiskajās jomās un jo sevišķi saņemtā atbalsta pārzināšanā, un mudina Komisiju attiecīgi rīkoties, lai nodrošinātu pārredzamu un efektīvu palīdzības sniegšanu; |
| --- | --- |

5.

aicina jaunattīstības valstis, jo īpaši tās, kuras no ES atbalsta gūst vislielāko labumu, nodrošināt labu pārvaldību visās publiskajās jomās un jo sevišķi saņemtā atbalsta pārzināšanā, un mudina Komisiju attiecīgi rīkoties, lai nodrošinātu pārredzamu un efektīvu palīdzības sniegšanu;

| 6. | atzinīgi vērtē APS darba programmu 2010.–2013. gadam, kas ES iestādēm un dalībvalstīm kalpo kā orientieris, un atzīst tās nozīmi agrīnās brīdināšanas sistēmas izveidē saistībā ar nākamajām politiskajām iniciatīvām; atzinīgi vērtē arī dažādo politikas nozaru savstarpējo piesaisti; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē APS darba programmu 2010.–2013. gadam, kas ES iestādēm un dalībvalstīm kalpo kā orientieris, un atzīst tās nozīmi agrīnās brīdināšanas sistēmas izveidē saistībā ar nākamajām politiskajām iniciatīvām; atzinīgi vērtē arī dažādo politikas nozaru savstarpējo piesaisti;

| 7. | atgādina, ka Eiropas Savienībai ir pienākums ņemt vērā jaunattīstības valstu un to iedzīvotāju intereses; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka Eiropas Savienībai ir pienākums ņemt vērā jaunattīstības valstu un to iedzīvotāju intereses;

| 8. | uzskata, ka visas ES politikas jomas, kuru ietekme sniedzas pāri ES robežām, ir jāizstrādā tā, lai atbalstītu cīņu pret nabadzību, Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu, kā arī cilvēktiesību, tostarp dzimumu līdztiesības un sociālo, ekonomisko un vides tiesību ievērošanu, un nebūtu pretrunā šiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka visas ES politikas jomas, kuru ietekme sniedzas pāri ES robežām, ir jāizstrādā tā, lai atbalstītu cīņu pret nabadzību, Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu, kā arī cilvēktiesību, tostarp dzimumu līdztiesības un sociālo, ekonomisko un vides tiesību ievērošanu, un nebūtu pretrunā šiem uzdevumiem;

| 9. | uzsver, ka divpusējos un reģionālos tirdzniecības nolīgumos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos, kas stingri piesaistīti PTO sistēmas noteikumiem, jāņem vērā būtiskie APS aspekti, un šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi sadarboties ar citiem attiecīgiem PTO partneriem, kuri spēj sekmēt to, ka Dohas sarunu kārtai vistuvākajā nākotnē būs līdzsvarots, uz attīstību virzīts iznākums, ar kuru tiks sasniegti lieli mērķi; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka divpusējos un reģionālos tirdzniecības nolīgumos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos, kas stingri piesaistīti PTO sistēmas noteikumiem, jāņem vērā būtiskie APS aspekti, un šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi sadarboties ar citiem attiecīgiem PTO partneriem, kuri spēj sekmēt to, ka Dohas sarunu kārtai vistuvākajā nākotnē būs līdzsvarots, uz attīstību virzīts iznākums, ar kuru tiks sasniegti lieli mērķi;

| 10. | uzsver, ka ar t. s. Singapūras jautājumiem, piemēram, pakalpojumu liberalizāciju, ieguldījumiem, valsts iepirkumu, konkurences noteikumu īstenošanu un intelektuālā īpašuma tiesību stingrāku piemērošanu, nevar sasniegt astoņus Tūkstošgades attīstības mērķus; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ar t. s. Singapūras jautājumiem, piemēram, pakalpojumu liberalizāciju, ieguldījumiem, valsts iepirkumu, konkurences noteikumu īstenošanu un intelektuālā īpašuma tiesību stingrāku piemērošanu, nevar sasniegt astoņus Tūkstošgades attīstības mērķus;

| 11. | pieprasa ES, dalībvalstīm un EIB uzņemties vadošo lomu cīņā pret nodokļu oāzēm un tajās reģistrēto personu izdarītos ieguldījumus padarīt mazāk izdevīgus, pieņemot noteikumus par publisko iepirkumu līgumiem un publiskā finansējuma piešķiršanu, kuros būtu noteikts aizliegums ikvienam nodokļu oāzē reģistrētam uzņēmumam, bankai vai citai struktūrai gūt labumu no publiskā finansējuma; aicina Komisiju un dalībvalstis piedalīties pašreiz veicamajā EIB ārējo aizdevumu izsniegšanas un sadarbības pasākumu vidusposma pārskatīšanā, lai tajā uzlabotos aizdevumu saņēmēju novērtēšanas spējas un lai nodrošinātu, ka tās ieguldījumi jaunattīstības valstī aktīvi palīdz mazināt nabadzību, kā arī katru gadu iesniegt pārskatus par to progresu; |
| --- | --- |

11.

pieprasa ES, dalībvalstīm un EIB uzņemties vadošo lomu cīņā pret nodokļu oāzēm un tajās reģistrēto personu izdarītos ieguldījumus padarīt mazāk izdevīgus, pieņemot noteikumus par publisko iepirkumu līgumiem un publiskā finansējuma piešķiršanu, kuros būtu noteikts aizliegums ikvienam nodokļu oāzē reģistrētam uzņēmumam, bankai vai citai struktūrai gūt labumu no publiskā finansējuma; aicina Komisiju un dalībvalstis piedalīties pašreiz veicamajā EIB ārējo aizdevumu izsniegšanas un sadarbības pasākumu vidusposma pārskatīšanā, lai tajā uzlabotos aizdevumu saņēmēju novērtēšanas spējas un lai nodrošinātu, ka tās ieguldījumi jaunattīstības valstī aktīvi palīdz mazināt nabadzību, kā arī katru gadu iesniegt pārskatus par to progresu;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis visaptveroši izvērtēt ar trešām valstīm noslēgtos zvejniecības nolīgumus, lai Savienības ārpolitika zvejniecības jomā pilnībā saskanētu ar tās attīstības politiku — šo saskanību nodrošina, uzlabojot Savienības partnervalstu spēju savos ūdeņos garantēt ilgtspējīgu zvejniecību, un šis solis uzlabo nodrošinātību ar pārtiku un vairo vietējo nodarbinātību šajā nozarē; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis visaptveroši izvērtēt ar trešām valstīm noslēgtos zvejniecības nolīgumus, lai Savienības ārpolitika zvejniecības jomā pilnībā saskanētu ar tās attīstības politiku — šo saskanību nodrošina, uzlabojot Savienības partnervalstu spēju savos ūdeņos garantēt ilgtspējīgu zvejniecību, un šis solis uzlabo nodrošinātību ar pārtiku un vairo vietējo nodarbinātību šajā nozarē;

| 13. | atgādina, ka ES piekļuve trešo valstu zivju krājumiem nedrīkst netieši būt priekšnosacījums attīstības atbalsta sniegšanai šīm valstīm; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka ES piekļuve trešo valstu zivju krājumiem nedrīkst netieši būt priekšnosacījums attīstības atbalsta sniegšanai šīm valstīm;

| 14. | aicina Komisiju līdztekus sociālajām klauzulām ZPN ietvert cilvēktiesību aizsardzības normas, lai Eiropas Savienība varētu veikt attiecīgus pasākumus gadījumos, kad ir informācija par cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs, kuras ir parakstījušas ZPN ar ES; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju līdztekus sociālajām klauzulām ZPN ietvert cilvēktiesību aizsardzības normas, lai Eiropas Savienība varētu veikt attiecīgus pasākumus gadījumos, kad ir informācija par cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs, kuras ir parakstījušas ZPN ar ES;

| 15. | atgādina, ka 75 % no pasaules trūcīgajiem iedzīvotājiem dzīvo lauku apvidos, bet tikai 4 % no OAP tiek novirzīti lauksaimniecībai; tāpēc aicina Komisiju, dalībvalstis un jaunattīstības valstis attīstības programmās lauksaimniecībai piešķirt prioritāti; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka 75 % no pasaules trūcīgajiem iedzīvotājiem dzīvo lauku apvidos, bet tikai 4 % no OAP tiek novirzīti lauksaimniecībai; tāpēc aicina Komisiju, dalībvalstis un jaunattīstības valstis attīstības programmās lauksaimniecībai piešķirt prioritāti;

| 16. | pauž bažas par nelabvēlīgo ietekmi, kāda uz attīstību trešajās valstīs ir finanšu iestādēm, kuras galvenokārt cenšas izvairīties no nodokļu maksāšanas; lūdz Komisiju ciešāk sadarboties nodokļu pārvaldības jomā īpaši ar tām valstīm, kas ir minētas Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. aprīļa likumdošanas iniciatīvas (A6-0244/2009) I pielikumā un kurās tiek izmantoti Eiropas attīstības fondu līdzekļi; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas par nelabvēlīgo ietekmi, kāda uz attīstību trešajās valstīs ir finanšu iestādēm, kuras galvenokārt cenšas izvairīties no nodokļu maksāšanas; lūdz Komisiju ciešāk sadarboties nodokļu pārvaldības jomā īpaši ar tām valstīm, kas ir minētas Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. aprīļa likumdošanas iniciatīvas (A6-0244/2009) I pielikumā un kurās tiek izmantoti Eiropas attīstības fondu līdzekļi;

| 17. | atzinīgi vērtē Padomes 2008. gada 14. maija sanāksmes secinājumu ieteikumus tirdzniecības nolīgumos iekļaut normu par labu pārvaldību nodokļu jomā, jo šīs normas iekļaušana ir pirmais solis cīņā pret tādiem nodokļu noteikumiem un praksi, kas veicina izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu; aicina Komisiju šāda veida normu nekavējoties iekļaut sarunās par turpmākajiem tirdzniecības nolīgumiem; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Padomes 2008. gada 14. maija sanāksmes secinājumu ieteikumus tirdzniecības nolīgumos iekļaut normu par labu pārvaldību nodokļu jomā, jo šīs normas iekļaušana ir pirmais solis cīņā pret tādiem nodokļu noteikumiem un praksi, kas veicina izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu; aicina Komisiju šāda veida normu nekavējoties iekļaut sarunās par turpmākajiem tirdzniecības nolīgumiem;

| 18. | aicina Komisiju un ĀKK valstis turpināt dialogu par migrāciju, lai nostiprinātu cirkulārās migrācijas principu un atvieglinātu tā īstenošanu, izsniedzot cirkulārās vīzas; uzsver, ka cilvēktiesību ievērošanu un līdztiesīgu attieksmi pret ĀKK valstu iedzīvotājiem nopietni ierobežo divpusējie atpakaļuzņemšanas nolīgumi ar tranzīta valstīm, kas ir noslēgti Eiropas migrācijas pārvaldības pārvietošanas ārpus ES sakarībā, saistībā ar kuru netiek garantēta migrantu tiesību ievērošana un kas var novest pie migrantu drošību un dzīvību apdraudošas sērijveida atpakaļnosūtīšanas; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju un ĀKK valstis turpināt dialogu par migrāciju, lai nostiprinātu cirkulārās migrācijas principu un atvieglinātu tā īstenošanu, izsniedzot cirkulārās vīzas; uzsver, ka cilvēktiesību ievērošanu un līdztiesīgu attieksmi pret ĀKK valstu iedzīvotājiem nopietni ierobežo divpusējie atpakaļuzņemšanas nolīgumi ar tranzīta valstīm, kas ir noslēgti Eiropas migrācijas pārvaldības pārvietošanas ārpus ES sakarībā, saistībā ar kuru netiek garantēta migrantu tiesību ievērošana un kas var novest pie migrantu drošību un dzīvību apdraudošas sērijveida atpakaļnosūtīšanas;

| 19. | pieprasa Padomei pēc iespējas ātrāk noslēgt visaptverošu nolīgumu par priekšlikumu grozīt direktīvu par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti no uzkrājumiem, jo īpaši ar šā likumdošanas priekšlikuma I pielikumā uzskaitītajām valstīm, kurās tiek izmantoti Eiropas attīstības fondu līdzekļi; |
| --- | --- |

19.

pieprasa Padomei pēc iespējas ātrāk noslēgt visaptverošu nolīgumu par priekšlikumu grozīt direktīvu par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti no uzkrājumiem, jo īpaši ar šā likumdošanas priekšlikuma I pielikumā uzskaitītajām valstīm, kurās tiek izmantoti Eiropas attīstības fondu līdzekļi;

| 20. | uzsver, ka saistībā ar APS ir jāiekļauj Eiropas Attīstības fonds (EAF), kas ir galvenais finanšu instruments ES attīstības sadarbības īstenošanā; apliecina atbalstu EAF finansēšanai no budžeta, īstenojot demokrātisku parlamentāro kontroli un nodrošinot fonda darbības pārredzamību, jo īpaši ņemot vērā to ES attīstības politikas jomu īstenošanas nozīmi, ar kurām veido sevišķus režīmus (kā tas ir ES un Āfrikas stratēģijas gadījumā); |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka saistībā ar APS ir jāiekļauj Eiropas Attīstības fonds (EAF), kas ir galvenais finanšu instruments ES attīstības sadarbības īstenošanā; apliecina atbalstu EAF finansēšanai no budžeta, īstenojot demokrātisku parlamentāro kontroli un nodrošinot fonda darbības pārredzamību, jo īpaši ņemot vērā to ES attīstības politikas jomu īstenošanas nozīmi, ar kurām veido sevišķus režīmus (kā tas ir ES un Āfrikas stratēģijas gadījumā);

| 21. | aicina Komisiju uzraudzīt ne tikai ekonomikas izaugsmi, bet īpašu uzmanību pievērst nevienlīdzības samazināšanai ienākumu sadalē gan atsevišķās jaunattīstības valstīs, gan globālā mērogā. Īpaša uzmanība jāpievērš tādu ilgtspējīgu pašattīstības procesu intensifikācijai, kas ir saistīti ar līdzdalību un tādu apvienību veidu kā kooperatīvi un KPD (“Kopīgas pārdomas un darbība”) veidošanai, kuru pamatā ir viedokļu saskaņošana un vietējo pašvaldību līdzdalība un kas tādējādi ir efektīvāki un ilgtspējīgāki organizācijas modeļi, saistībā ar kuriem ņem vērā ilgtermiņa apsvērumus un attīstības politikā veicina sociālās ekonomikas lomu; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju uzraudzīt ne tikai ekonomikas izaugsmi, bet īpašu uzmanību pievērst nevienlīdzības samazināšanai ienākumu sadalē gan atsevišķās jaunattīstības valstīs, gan globālā mērogā. Īpaša uzmanība jāpievērš tādu ilgtspējīgu pašattīstības procesu intensifikācijai, kas ir saistīti ar līdzdalību un tādu apvienību veidu kā kooperatīvi un KPD (“Kopīgas pārdomas un darbība”) veidošanai, kuru pamatā ir viedokļu saskaņošana un vietējo pašvaldību līdzdalība un kas tādējādi ir efektīvāki un ilgtspējīgāki organizācijas modeļi, saistībā ar kuriem ņem vērā ilgtermiņa apsvērumus un attīstības politikā veicina sociālās ekonomikas lomu;

| 22. | aicina Komisiju atbalstīt attīstības atbalsta pasākumus, ar kuriem, ņemot vērā finanšu krīzes sekas, var novērst nedrošības pieaugumu, konfliktus, pasaules politisko un ekonomisko nestabilitāti, kā arī apstākļu radītu migrāciju (“bēgļi no bada”); |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju atbalstīt attīstības atbalsta pasākumus, ar kuriem, ņemot vērā finanšu krīzes sekas, var novērst nedrošības pieaugumu, konfliktus, pasaules politisko un ekonomisko nestabilitāti, kā arī apstākļu radītu migrāciju (“bēgļi no bada”);

| 23. | aicina jaunattīstības valstis nodrošināt sabiedriskos pamatpakalpojumus un garantēt iespējas iegūt zemi, tajā skaitā iespējas mazapjoma saimniecībām aizņemties līdzekļus, lai veicinātu apgādi ar pārtiku un cīņu pret nabadzību, — to darot, mazina lielo lauksaimniecības uzņēmumu koncentrāciju un resursu intensīvu izmantošanu spekulatīvos nolūkos, iznīcinot ekosistēmas; turklāt aicina Komisiju atbalstīt iepriekšminēto politiku; |
| --- | --- |

23.

aicina jaunattīstības valstis nodrošināt sabiedriskos pamatpakalpojumus un garantēt iespējas iegūt zemi, tajā skaitā iespējas mazapjoma saimniecībām aizņemties līdzekļus, lai veicinātu apgādi ar pārtiku un cīņu pret nabadzību, — to darot, mazina lielo lauksaimniecības uzņēmumu koncentrāciju un resursu intensīvu izmantošanu spekulatīvos nolūkos, iznīcinot ekosistēmas; turklāt aicina Komisiju atbalstīt iepriekšminēto politiku;

| 24. | aicina Komisiju novērtēt digitālās plaisas ietekmi starp bagātām un nabadzīgām valstīm, īpaši pievēršot uzmanību varbūtībai, ka informātikas tehnoloģijas kļūst par diskriminācijas faktoru, kas atstumj iedzīvotājus, kuriem sociālu, ekonomisku un politisku iemeslu dēļ nav pieejami jaunie produkti, ar kuriem ievieš jauno informātikas apvērsumu; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju novērtēt digitālās plaisas ietekmi starp bagātām un nabadzīgām valstīm, īpaši pievēršot uzmanību varbūtībai, ka informātikas tehnoloģijas kļūst par diskriminācijas faktoru, kas atstumj iedzīvotājus, kuriem sociālu, ekonomisku un politisku iemeslu dēļ nav pieejami jaunie produkti, ar kuriem ievieš jauno informātikas apvērsumu;

| 25. | prasa skaidras pilnvaras APS izvērtēšanai, nepārprotamus un precīzus darbības mērķus un sīki izstrādātu šā uzdevuma veikšanas kārtību; |
| --- | --- |

25.

prasa skaidras pilnvaras APS izvērtēšanai, nepārprotamus un precīzus darbības mērķus un sīki izstrādātu šā uzdevuma veikšanas kārtību;

| 26. | uzsver, ka ir būtiski APS uzskatīt par ilgtermiņa pasākumu, tādējādi nodrošinot ilgstošu atbalstu APS īstenošanai; uzsver politikas virzienu savlaicīgas izvērtēšanas svarīgumu, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz jaunattīstības valstīm; tāpēc pieprasa pārbaudīt Eiropā un ārpus Eiropas reģistrētu privāto, īpaši multinacionālo, uzņēmumu darbības ietekmi; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ir būtiski APS uzskatīt par ilgtermiņa pasākumu, tādējādi nodrošinot ilgstošu atbalstu APS īstenošanai; uzsver politikas virzienu savlaicīgas izvērtēšanas svarīgumu, lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz jaunattīstības valstīm; tāpēc pieprasa pārbaudīt Eiropā un ārpus Eiropas reģistrētu privāto, īpaši multinacionālo, uzņēmumu darbības ietekmi;

| 27. | aicina, izmantojot salīdzinošās analīzes metodes, novērtēt ārpus Eiropas īstenotās sadarbības un atbalsta politikas pieeju, metodes un rezultātus, kā arī attiecīgos starptautiskās sadarbības līmeņus, īpaši pievēršot uzmanību Ķīnas darbībai Āfrikā; |
| --- | --- |

27.

aicina, izmantojot salīdzinošās analīzes metodes, novērtēt ārpus Eiropas īstenotās sadarbības un atbalsta politikas pieeju, metodes un rezultātus, kā arī attiecīgos starptautiskās sadarbības līmeņus, īpaši pievēršot uzmanību Ķīnas darbībai Āfrikā;

| 28. | uzsver, ka ar Padomes lēmumu 2009. gadā saistībā ar APS nodrošināšanu vairāk pievērsties piecām plašām jomām nedrīkst aizstāt 12 tradicionālo politikas jomu uzraudzību, proti, tirdzniecības, vides, klimata pārmaiņu, drošības, lauksaimniecības, divpusējo zvejniecības nolīgumu, sociālās politikas (nodarbinātība), migrācijas, pētniecības un jauninājumu, informāciju tehnoloģiju, transporta un enerģētikas uzraudzību; papildus tam aicina Komisiju konstatēt politikas nesaskaņotību gadījumos, kad Eiropas politika negatīvi ietekmē attīstību un iesaka tai rast risinājumus; aicina Komisiju radīt mehānismu tādu jaunu politikas virzienu iekļaušanai šo 12 politiku klāstā, kas tajā īsti neiederas pašreiz, piemēram, izejmateriālu politika; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ar Padomes lēmumu 2009. gadā saistībā ar APS nodrošināšanu vairāk pievērsties piecām plašām jomām nedrīkst aizstāt 12 tradicionālo politikas jomu uzraudzību, proti, tirdzniecības, vides, klimata pārmaiņu, drošības, lauksaimniecības, divpusējo zvejniecības nolīgumu, sociālās politikas (nodarbinātība), migrācijas, pētniecības un jauninājumu, informāciju tehnoloģiju, transporta un enerģētikas uzraudzību; papildus tam aicina Komisiju konstatēt politikas nesaskaņotību gadījumos, kad Eiropas politika negatīvi ietekmē attīstību un iesaka tai rast risinājumus; aicina Komisiju radīt mehānismu tādu jaunu politikas virzienu iekļaušanai šo 12 politiku klāstā, kas tajā īsti neiederas pašreiz, piemēram, izejmateriālu politika;

| 29. | atgādina par ļoti svarīgajām starptautiskajām saistībām attiecībā uz OAP mērķa sasniegšanu — līdz 2015. gadam 0,7 % no NKP noteikt tikai nabadzības izskaušanai; pauž bažas, ka “OAP plus pieeja” var mazināt Eiropas Savienības OAP ieguldījumu cīņā pret nabadzību; ir satraukts, ka ar “OAP plus pieeju” piesaistītajiem finanšu līdzekļiem nav juridiska pienākuma izskaust nabadzību vai palīdzēt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

29.

atgādina par ļoti svarīgajām starptautiskajām saistībām attiecībā uz OAP mērķa sasniegšanu — līdz 2015. gadam 0,7 % no NKP noteikt tikai nabadzības izskaušanai; pauž bažas, ka “OAP plus pieeja” var mazināt Eiropas Savienības OAP ieguldījumu cīņā pret nabadzību; ir satraukts, ka ar “OAP plus pieeju” piesaistītajiem finanšu līdzekļiem nav juridiska pienākuma izskaust nabadzību vai palīdzēt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā;

| 30. | ar bažām konstatē, ka saskaņā ar “OAP plus” īstenotās politikas nesaskaņotības radītā kapitāla aizplūde no jaunattīstības valstīm uz ES nav minēta un ka nav ņemts vērā negodīgas konkurences nodokļu jomā un nelikumīgas kapitāla aizplūšanas dēļ jaunattīstības valstīm nodarītais kaitējums; |
| --- | --- |

30.

ar bažām konstatē, ka saskaņā ar “OAP plus” īstenotās politikas nesaskaņotības radītā kapitāla aizplūde no jaunattīstības valstīm uz ES nav minēta un ka nav ņemts vērā negodīgas konkurences nodokļu jomā un nelikumīgas kapitāla aizplūšanas dēļ jaunattīstības valstīm nodarītais kaitējums;

| 31. | pauž bažas, ka “OPA plus” pieeja attiecas tikai uz finanšu plūsmām, kas no ES nonāk dienvidu valstīs, un ka tiek ignorēti finanšu līdzekļi, kas izplūst no dienvidu valstīm un nonāk ES, tādējādi radot maldinošu priekšstatu par finanšu plūsmu virzieniem; |
| --- | --- |

31.

pauž bažas, ka “OPA plus” pieeja attiecas tikai uz finanšu plūsmām, kas no ES nonāk dienvidu valstīs, un ka tiek ignorēti finanšu līdzekļi, kas izplūst no dienvidu valstīm un nonāk ES, tādējādi radot maldinošu priekšstatu par finanšu plūsmu virzieniem;

| 32. | lūdz Komisiju turpināt skaidrot Savienības kopējo pieeju un tās ietekmi uz ES attīstības politiku; pauž bažas par šīs pieejas iespējamu integrēšanu nākamajā finanšu plānā; |
| --- | --- |

32.

lūdz Komisiju turpināt skaidrot Savienības kopējo pieeju un tās ietekmi uz ES attīstības politiku; pauž bažas par šīs pieejas iespējamu integrēšanu nākamajā finanšu plānā;

| 33. | aicina Eiropas valstis, kas ir Attīstības palīdzības komitejas locekles, pretoties ikvienam mēģinājumam paplašināt APS jēdzienu, tajā iekļaujot arī “visas Savienības” pieeju un Komisijas nesen piedāvāto “APS plus” koncepciju, kā arī ar palīdzību nesaistītus elementus, piemēram, finanšu plūsmas, militāros izdevumus, parāda dzēšanu un jo īpaši eksporta kredīta radīto parādu dzēšanu, un līdzekļus, kas Eiropā ir iztērēti studentiem un bēgļiem; |
| --- | --- |

33.

aicina Eiropas valstis, kas ir Attīstības palīdzības komitejas locekles, pretoties ikvienam mēģinājumam paplašināt APS jēdzienu, tajā iekļaujot arī “visas Savienības” pieeju un Komisijas nesen piedāvāto “APS plus” koncepciju, kā arī ar palīdzību nesaistītus elementus, piemēram, finanšu plūsmas, militāros izdevumus, parāda dzēšanu un jo īpaši eksporta kredīta radīto parādu dzēšanu, un līdzekļus, kas Eiropā ir iztērēti studentiem un bēgļiem;

| 34. | atzīst, ka OAP saistību izpilde ir obligāta, bet nav pietiekama, lai atrisinātu neatliekamos attīstības jautājumus, un atkārtoti aicina Komisiju steidzami atrast inovatīvus attīstības finansējuma avotus un iesniegt priekšlikumus starptautisko finanšu darījumu nodokļa noteikšanai, lai gūtu papildu ienākumus krīzes smagāko seku pārvarēšanai un turpinātu iesākto kursu uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka OAP saistību izpilde ir obligāta, bet nav pietiekama, lai atrisinātu neatliekamos attīstības jautājumus, un atkārtoti aicina Komisiju steidzami atrast inovatīvus attīstības finansējuma avotus un iesniegt priekšlikumus starptautisko finanšu darījumu nodokļa noteikšanai, lai gūtu papildu ienākumus krīzes smagāko seku pārvarēšanai un turpinātu iesākto kursu uz Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu;

| 35. | apņēmīgi Komisijai un dalībvalstīm atgādina, ka APS jābūt tādas Eiropas attīstības politikas galvenajam elementam, kuras īstenošanas uzdevums ir izskaust nabadzību. tālab uzsver, ka, kaut arī inovatīvie finansējuma avoti attīstības jomā ir vērtējami ļoti pozitīvi, ar tiem APS ir jāpapildina un jāizmanto saistībā ar pasākumiem trūcīgo cilvēku vajadzību apmierināšanai, bet ar tiem nekādā gadījumā nedrīkst šo palīdzību aizstāt; |
| --- | --- |

35.

apņēmīgi Komisijai un dalībvalstīm atgādina, ka APS jābūt tādas Eiropas attīstības politikas galvenajam elementam, kuras īstenošanas uzdevums ir izskaust nabadzību. tālab uzsver, ka, kaut arī inovatīvie finansējuma avoti attīstības jomā ir vērtējami ļoti pozitīvi, ar tiem APS ir jāpapildina un jāizmanto saistībā ar pasākumiem trūcīgo cilvēku vajadzību apmierināšanai, bet ar tiem nekādā gadījumā nedrīkst šo palīdzību aizstāt;

| 36. | ar bažām norāda, ka lielākajā daļā jaunattīstības valstu Tūkstošgades attīstības mērķus līdz 2015. gadam sasniegt neizdosies; tāpēc mudina dalībvalstis izpildīt dalībvalstu kopējo uzdevumu un uzsākt saistošu tiesību aktu izstrādi, kā arī pieņemt gada grafiku, lai izpildītu šo valstu dotos solījumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Apvienotās Karalistes valdības 2010. janvārī iesniegto Starptautiskās attīstības likumprojektu; |
| --- | --- |

36.

ar bažām norāda, ka lielākajā daļā jaunattīstības valstu Tūkstošgades attīstības mērķus līdz 2015. gadam sasniegt neizdosies; tāpēc mudina dalībvalstis izpildīt dalībvalstu kopējo uzdevumu un uzsākt saistošu tiesību aktu izstrādi, kā arī pieņemt gada grafiku, lai izpildītu šo valstu dotos solījumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Apvienotās Karalistes valdības 2010. janvārī iesniegto Starptautiskās attīstības likumprojektu;

| 37. | atgādina, ka saskaņā ar ES iestāžu sistēmas darbības principiem Parlaments ir iestāde, kas ierosina iecelt pastāvīgo referentu par attīstības politikas saskaņotību, kuram būtu tiesības konstatēt un informēt par ES politikas virzienu nesaskaņotību; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka saskaņā ar ES iestāžu sistēmas darbības principiem Parlaments ir iestāde, kas ierosina iecelt pastāvīgo referentu par attīstības politikas saskaņotību, kuram būtu tiesības konstatēt un informēt par ES politikas virzienu nesaskaņotību;

| 38. | aicina Komisiju OAP vērtēšanai izmantot sistemātiskus, nepārprotamus kritērijus un regulāri atjauninātus rādītājus, piemēram, ilgtspējīgas attīstības rādītājus, kā arī uzlabot pārredzamības iespējas Eiropas Parlamentam, atbalsta saņēmējvalstīm un pilsoniskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju OAP vērtēšanai izmantot sistemātiskus, nepārprotamus kritērijus un regulāri atjauninātus rādītājus, piemēram, ilgtspējīgas attīstības rādītājus, kā arī uzlabot pārredzamības iespējas Eiropas Parlamentam, atbalsta saņēmējvalstīm un pilsoniskajai sabiedrībai;

| 39. | aicina jaunattīstības valstis izveidot tikai konkrētās valsts APS rādītājus, kas atbilstu ES vispārējiem rādītājiem, lai novērtētu īstenās vajadzības un sasniegumus attīstības jomā; |
| --- | --- |

39.

aicina jaunattīstības valstis izveidot tikai konkrētās valsts APS rādītājus, kas atbilstu ES vispārējiem rādītājiem, lai novērtētu īstenās vajadzības un sasniegumus attīstības jomā;

| 40. | uzskata — ja, ES attīstības politikas sakarībā īstenojot darbības un pasākumus, netiek ievēroti Lisabonas līguma 208. pantā un Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā minētie ārējās darbības principi un mērķi, to var uzskatīt par saistību nepildīšanu, par ko saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. un 265. pantu var iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā; |
| --- | --- |

40.

uzskata — ja, ES attīstības politikas sakarībā īstenojot darbības un pasākumus, netiek ievēroti Lisabonas līguma 208. pantā un Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā minētie ārējās darbības principi un mērķi, to var uzskatīt par saistību nepildīšanu, par ko saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. un 265. pantu var iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā;

| 41. | Uzsver to, cik no labākas attīstības un konkrētas īstenošanas viedokļa svarīga ir tirdzniecības un attīstības politikas saskaņotība, un šajā ziņā atzinīgi vērtē ES 2009. gada ziņojumu par Attīstības politikas saskaņotību (COM(2009)0461); |
| --- | --- |

41.

Uzsver to, cik no labākas attīstības un konkrētas īstenošanas viedokļa svarīga ir tirdzniecības un attīstības politikas saskaņotība, un šajā ziņā atzinīgi vērtē ES 2009. gada ziņojumu par Attīstības politikas saskaņotību (COM(2009)0461);

| 42. | atgādina, ka tirdzniecības politika ir jāsaskaņo ar citiem politikas virzieniem (vides un sociālo politiku), jo īpaši attiecībā uz tirdzniecības nolīgumiem, kuros ietverti stimuli biodegvielas ražošanai jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

42.

atgādina, ka tirdzniecības politika ir jāsaskaņo ar citiem politikas virzieniem (vides un sociālo politiku), jo īpaši attiecībā uz tirdzniecības nolīgumiem, kuros ietverti stimuli biodegvielas ražošanai jaunattīstības valstīs;

| 43. | atgādina tirdzniecības un attīstības politikas saskaņotības svarīgumu un uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības nodaļu iekļaušana tirdzniecības nolīgumos varētu Eiropas Komisijai būt laba iespēja veicināt labu pārvaldību un Eiropas pamatvērtību piemērošanu; |
| --- | --- |

43.

atgādina tirdzniecības un attīstības politikas saskaņotības svarīgumu un uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības nodaļu iekļaušana tirdzniecības nolīgumos varētu Eiropas Komisijai būt laba iespēja veicināt labu pārvaldību un Eiropas pamatvērtību piemērošanu;

| 44. | uzskata neseno ES lēmumu atkārtoti ieviest eksporta subsīdijas piena pulverim un citiem piena produktiem, kas subsidētajā lauksaimniecības uzņēmējdarbībā Eiropā pārsvarā notiek uz nabadzīgo jaunattīstības valstu lauksaimnieku rēķina, par acīmredzamu attīstības saskaņotības politikas pamatprincipu pārkāpumu, un aicina Padomi un Komisiju nekavējoties šo lēmumu atcelt; |
| --- | --- |

44.

uzskata neseno ES lēmumu atkārtoti ieviest eksporta subsīdijas piena pulverim un citiem piena produktiem, kas subsidētajā lauksaimniecības uzņēmējdarbībā Eiropā pārsvarā notiek uz nabadzīgo jaunattīstības valstu lauksaimnieku rēķina, par acīmredzamu attīstības saskaņotības politikas pamatprincipu pārkāpumu, un aicina Padomi un Komisiju nekavējoties šo lēmumu atcelt;

| 45. | aicina pārtraukt eksporta subsīdijas; tālab atgādina par saistībām, kuras visas PTO dalībvalstis uzņēmās Dohā 2001. gadā, proti, noslēgt attīstības sarunu kārtu, izvirzot par mērķi novērst esošo tirdzniecības sistēmas nelīdzsvarotību, ar tirdzniecību veicinot attīstību un piedaloties nabadzības izskaušanā un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

45.

aicina pārtraukt eksporta subsīdijas; tālab atgādina par saistībām, kuras visas PTO dalībvalstis uzņēmās Dohā 2001. gadā, proti, noslēgt attīstības sarunu kārtu, izvirzot par mērķi novērst esošo tirdzniecības sistēmas nelīdzsvarotību, ar tirdzniecību veicinot attīstību un piedaloties nabadzības izskaušanā un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā;

| 46. | aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā Parlamenta priekšnoteikumus, ko tas izvirzījis attiecībā uz savu piekrišanu slēgt tirdzniecības nolīgumus, lai Tirdzniecības ģenerāldirektorātam nodrošinātu saskaņotu mandātu tirdzniecības sarunās; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā Parlamenta priekšnoteikumus, ko tas izvirzījis attiecībā uz savu piekrišanu slēgt tirdzniecības nolīgumus, lai Tirdzniecības ģenerāldirektorātam nodrošinātu saskaņotu mandātu tirdzniecības sarunās;

| 47. | aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka ES partnerus neskar neviena būtiska tirgus periodiskā izmaiņa, kaut arī cukura protokola termiņš šobrīd beidzas un patlaban notiek ES cukura režīma reforma; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, ar kuriem nodrošina, ka ES partnerus neskar neviena būtiska tirgus periodiskā izmaiņa, kaut arī cukura protokola termiņš šobrīd beidzas un patlaban notiek ES cukura režīma reforma;

| 48. | ierosina turpināt esošo ES instrumentu, piemēram, vispārējo preferenču sistēmas (VPS) un vispārējo preferenču sistēmas plus (VPS+) sistēmas, pilnveidošanu, lai samazinātu muitas tarifus, un brīvās tirdzniecības nolīgumus un ekonomisko partnerattiecību nolīgumu nodaļu pilnveidošanu un turpināt starptautiski pieņemtu darba apstākļu un vides standartu iestrādi šajos instrumentos; |
| --- | --- |

48.

ierosina turpināt esošo ES instrumentu, piemēram, vispārējo preferenču sistēmas (VPS) un vispārējo preferenču sistēmas plus (VPS+) sistēmas, pilnveidošanu, lai samazinātu muitas tarifus, un brīvās tirdzniecības nolīgumus un ekonomisko partnerattiecību nolīgumu nodaļu pilnveidošanu un turpināt starptautiski pieņemtu darba apstākļu un vides standartu iestrādi šajos instrumentos;

| 49. | vēlreiz aicina Komisiju pilnvērtīgi izmantot GSP un GSP+ mehānismus jaunattīstības valstu iestāžu kapacitātes stiprināšanai un šo valstu iekšējās saskaņotības pilnveidošanai attīstības stratēģiju izstrādē; |
| --- | --- |

49.

vēlreiz aicina Komisiju pilnvērtīgi izmantot GSP un GSP+ mehānismus jaunattīstības valstu iestāžu kapacitātes stiprināšanai un šo valstu iekšējās saskaņotības pilnveidošanai attīstības stratēģiju izstrādē;

| 50. | uzsver, ka sistemātiska darba ņēmēju organizāciju un arodbiedrību uzklausīšana par sociālo un vides standartu īstenošanu trešās valstīs, jo īpaši pirms ekonomisko partnerattiecību nolīgumu noslēgšanas vai VPS+ piešķiršanas, dotu iespēju garantēt labāku to tirdzniecības politikas saskaņotību, ko veic, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka sistemātiska darba ņēmēju organizāciju un arodbiedrību uzklausīšana par sociālo un vides standartu īstenošanu trešās valstīs, jo īpaši pirms ekonomisko partnerattiecību nolīgumu noslēgšanas vai VPS+ piešķiršanas, dotu iespēju garantēt labāku to tirdzniecības politikas saskaņotību, ko veic, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību jaunattīstības valstīs;

| 51. | atzīst, ka Komisijas 2009. gada tirdzniecības atbalsta (TA) uzraudzības ziņojumā (COM(2009)0160 galīgā redakcija, 30. lpp.) norādīts, ka ES tirdzniecības atbalsta saistības iepretim Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK) samazinājās no 2 975 miljoniem euro 2005. gadā līdz 2 097 miljoniem euro 2007. gadā un ka ĀKK daļa visās ES tirdzniecības atbalsta saistībās iepriekš minētajā laika posmā ir samazinājusies no 50 % līdz 36 %, kā arī to, ka tas neatbilst agrāk dotajiem solījumiem par prioritāti uzskatīt nabadzības izskaušanu un attīstības jomu; |
| --- | --- |

51.

atzīst, ka Komisijas 2009. gada tirdzniecības atbalsta (TA) uzraudzības ziņojumā (COM(2009)0160 galīgā redakcija, 30. lpp.) norādīts, ka ES tirdzniecības atbalsta saistības iepretim Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK) samazinājās no 2 975 miljoniem euro 2005. gadā līdz 2 097 miljoniem euro 2007. gadā un ka ĀKK daļa visās ES tirdzniecības atbalsta saistībās iepriekš minētajā laika posmā ir samazinājusies no 50 % līdz 36 %, kā arī to, ka tas neatbilst agrāk dotajiem solījumiem par prioritāti uzskatīt nabadzības izskaušanu un attīstības jomu;

| 52. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē visas ES un PTO līmenī ierosinātās iniciatīvas tirdzniecības ar jaunattīstības valstīm jomā, jo īpaši iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus”, VPS un VPS+, visos spēkā esošos Eiropas partnerattiecību nolīgumos iestrādāto asimetriju un pārejas periodus, kā arī darba programmu “Tirdzniecības atbalsts 2010. un 2011. gadā”, kuru aicina pārskatīt, lai palielinātu tās spēju ietekmēt ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

52.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē visas ES un PTO līmenī ierosinātās iniciatīvas tirdzniecības ar jaunattīstības valstīm jomā, jo īpaši iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus”, VPS un VPS+, visos spēkā esošos Eiropas partnerattiecību nolīgumos iestrādāto asimetriju un pārejas periodus, kā arī darba programmu “Tirdzniecības atbalsts 2010. un 2011. gadā”, kuru aicina pārskatīt, lai palielinātu tās spēju ietekmēt ilgtspējīgu attīstību;

| 53. | atzīst, ka ES sistēmai VPS+ var būt svarīga nozīme labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā jaunattīstības valstīs, un mudina Komisiju nodrošināt šā instrumenta efektivitāti un Starptautiskās darba organizācijas un ANO konvenciju pareizu īstenošanu šajās valstīs; |
| --- | --- |

53.

atzīst, ka ES sistēmai VPS+ var būt svarīga nozīme labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā jaunattīstības valstīs, un mudina Komisiju nodrošināt šā instrumenta efektivitāti un Starptautiskās darba organizācijas un ANO konvenciju pareizu īstenošanu šajās valstīs;

| 54. | atgādina, ka ES vajadzētu atbalstīt tās jaunattīstības valstis, kas izmanto TRIPS nolīgumā iestrādāto “elastīgumu”, lai saskaņā ar vietējām sabiedrības veselības programmām varētu nodrošināt zāles par pieņemamām cenām; |
| --- | --- |

54.

atgādina, ka ES vajadzētu atbalstīt tās jaunattīstības valstis, kas izmanto TRIPS nolīgumā iestrādāto “elastīgumu”, lai saskaņā ar vietējām sabiedrības veselības programmām varētu nodrošināt zāles par pieņemamām cenām;

| 55. | atzinīgi vērtē ekonomisko partnerattiecību līgumā iestrādāto drošības klauzulu par nodrošinātību ar pārtiku un mudina Komisiju panākt tās efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē ekonomisko partnerattiecību līgumā iestrādāto drošības klauzulu par nodrošinātību ar pārtiku un mudina Komisiju panākt tās efektīvu īstenošanu;

| 56. | pauž nožēlu par TRIPS+ noteikumiem, kas iekļauti CARIFORUM valstu un EK ekonomisko partnerattiecību nolīgumā, kā arī nolīgumos ar Andu Kopienas un Centrālamerikas valstīm, par kuriem pašlaik notiek sarunas, jo šie noteikumi rada šķēršļus visnepieciešamāko zāļu ieguvei; |
| --- | --- |

56.

pauž nožēlu par TRIPS+ noteikumiem, kas iekļauti CARIFORUM valstu un EK ekonomisko partnerattiecību nolīgumā, kā arī nolīgumos ar Andu Kopienas un Centrālamerikas valstīm, par kuriem pašlaik notiek sarunas, jo šie noteikumi rada šķēršļus visnepieciešamāko zāļu ieguvei;

| 57. | aicina Komisiju sarunās par ekonomiskajiem partnerattiecību līgumiem attiecībā uz farmācijas izstrādājumiem un zālēm atteikties no pašreizējās TRIPS+ pieejas, lai jaunattīstības valstīm pavērtu iespēju saskaņā ar sabiedrības veselības programmām nodrošināt zāles par pieņemamām cenām; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju sarunās par ekonomiskajiem partnerattiecību līgumiem attiecībā uz farmācijas izstrādājumiem un zālēm atteikties no pašreizējās TRIPS+ pieejas, lai jaunattīstības valstīm pavērtu iespēju saskaņā ar sabiedrības veselības programmām nodrošināt zāles par pieņemamām cenām;

| 58. | norāda, ka jebkuri saistībā ar Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu noteiktie pasākumi, ar kuriem stiprina pārrobežu kontroli un preču apķīlāšanas pilnvaras, nedrīkst ierobežot ikvienas personas iespējas iegūt likumīgas un drošas zāles par pieņemamām cenām; |
| --- | --- |

58.

norāda, ka jebkuri saistībā ar Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu noteiktie pasākumi, ar kuriem stiprina pārrobežu kontroli un preču apķīlāšanas pilnvaras, nedrīkst ierobežot ikvienas personas iespējas iegūt likumīgas un drošas zāles par pieņemamām cenām;

| 59. | pauž bažas par nesenajiem gadījumiem ES dalībvalstīs, kad muitas iestādes konfiscēja caur Eiropas ostām un lidostām transportētās ģenēriskās zāles, un uzsver, ka šāda rīcība ir pretrunā PTO Deklarācijai par medicīnas pieejamību; aicina vainīgās valstis ātri izbeigt šādu rīcību, aicina Komisiju pārliecināt Parlamentu, ka Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumā, par kuru šobrīd notiek sarunas, jaunattīstības valstīm nebūs liegtas iespējas iegūt zāles; |
| --- | --- |

59.

pauž bažas par nesenajiem gadījumiem ES dalībvalstīs, kad muitas iestādes konfiscēja caur Eiropas ostām un lidostām transportētās ģenēriskās zāles, un uzsver, ka šāda rīcība ir pretrunā PTO Deklarācijai par medicīnas pieejamību; aicina vainīgās valstis ātri izbeigt šādu rīcību, aicina Komisiju pārliecināt Parlamentu, ka Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumā, par kuru šobrīd notiek sarunas, jaunattīstības valstīm nebūs liegtas iespējas iegūt zāles;

| 60. | uzskata, ka klimata pārmaiņu radītās problēmas ir jārisina, īstenojot strukturālas reformas, un aicina veikt sistemātisku klimata pārmaiņu radītā riska novērtējumu attiecībā uz visiem politikas plānošanas un lēmumu pieņemšanas aspektiem, tostarp tirdzniecību, lauksaimniecību, nodrošinātību ar pārtiku; lūdz izmantot šā novērtējuma iznākumu skaidru un saskanīgu valsts un reģionālās stratēģijas dokumentu, kā arī visu attīstības programmu un projektu izstrādē; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka klimata pārmaiņu radītās problēmas ir jārisina, īstenojot strukturālas reformas, un aicina veikt sistemātisku klimata pārmaiņu radītā riska novērtējumu attiecībā uz visiem politikas plānošanas un lēmumu pieņemšanas aspektiem, tostarp tirdzniecību, lauksaimniecību, nodrošinātību ar pārtiku; lūdz izmantot šā novērtējuma iznākumu skaidru un saskanīgu valsts un reģionālās stratēģijas dokumentu, kā arī visu attīstības programmu un projektu izstrādē;

| 61. | atzinīgi vērtē nesenos Komisijas komentārus par to, ka tā vēlreiz izvērtēs Regulu (EK) Nr. 1383/2003, jo tai bijusi neparedzēta ietekme uz tādu ģenērisko zāļu tranzītu caur ES, kuru galamērķis ir jaunattīstības valstis; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē nesenos Komisijas komentārus par to, ka tā vēlreiz izvērtēs Regulu (EK) Nr. 1383/2003, jo tai bijusi neparedzēta ietekme uz tādu ģenērisko zāļu tranzītu caur ES, kuru galamērķis ir jaunattīstības valstis;

| 62. | uzskata, ka ar tādām iniciatīvām kā UNITAID HIV/AIDS zāļu patentu kopfonds var palīdzēt saskaņot ES veselības politiku un intelektuālā īpašuma politiku; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka ar tādām iniciatīvām kā UNITAID HIV/AIDS zāļu patentu kopfonds var palīdzēt saskaņot ES veselības politiku un intelektuālā īpašuma politiku;

| 63. | atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu priekšlikumiem, kas izstrādāti, lai palīdzētu iedzimto kopienām izmantot tradicionālās zināšanas un ģenētiskos resursus un gūt no tā labumu; |
| --- | --- |

63.

atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu priekšlikumiem, kas izstrādāti, lai palīdzētu iedzimto kopienām izmantot tradicionālās zināšanas un ģenētiskos resursus un gūt no tā labumu;

| 64. | atzinīgi vērtē Komisijas komentārus, ka gadījumā, ja nevarēs vienoties Pasaules Tirdzniecības organizācijā, ES varētu līdzīgi domājošām valstīm samazināt videi nekaitīgu preču tarifus; |
| --- | --- |

64.

atzinīgi vērtē Komisijas komentārus, ka gadījumā, ja nevarēs vienoties Pasaules Tirdzniecības organizācijā, ES varētu līdzīgi domājošām valstīm samazināt videi nekaitīgu preču tarifus;

| 65. | atbalsta Komisiju attiecībā uz tehnoloģiju atvieglotu tālāknodošanu jaunattīstības valstīm, jo īpaši tādu tehnoloģiju, kurām ir zems oglekļa līmenis un kuras ir noturīgas pret klimatu, kas ir būtiski no pielāgošanās klimata pārmaiņām viedokļa; |
| --- | --- |

65.

atbalsta Komisiju attiecībā uz tehnoloģiju atvieglotu tālāknodošanu jaunattīstības valstīm, jo īpaši tādu tehnoloģiju, kurām ir zems oglekļa līmenis un kuras ir noturīgas pret klimatu, kas ir būtiski no pielāgošanās klimata pārmaiņām viedokļa;

| 66. | atzīst, ka naudas pārskaitījumi uz jaunattīstības valstīm ir ekonomiski svarīgi, bet uzsver, ka divpusēju tirdzniecības nolīgumu īstenošanā jāpievēršas kvalificētā darbaspēka aizplūdes problēmai, jo īpaši veselības aprūpes nozarē; |
| --- | --- |

66.

atzīst, ka naudas pārskaitījumi uz jaunattīstības valstīm ir ekonomiski svarīgi, bet uzsver, ka divpusēju tirdzniecības nolīgumu īstenošanā jāpievēršas kvalificētā darbaspēka aizplūdes problēmai, jo īpaši veselības aprūpes nozarē;

| 67. | uzsver daudzu pilsoniskās sabiedrības organizāciju vēršanos pret ES starptautiskajiem uzņēmumiem, kas izvairās no nodokļu nomaksas jaunattīstības valstīs, un aicina Komisiju šo organizāciju ieteikumus ņemt vērā turpmākajās sarunās; |
| --- | --- |

67.

uzsver daudzu pilsoniskās sabiedrības organizāciju vēršanos pret ES starptautiskajiem uzņēmumiem, kas izvairās no nodokļu nomaksas jaunattīstības valstīs, un aicina Komisiju šo organizāciju ieteikumus ņemt vērā turpmākajās sarunās;

| 68. | atzinīgi vērtē Komisijas mehānismus APS uzlabošanai, proti, starpdienestu apspriežu sistēmu, ietekmes novērtējuma procesu, ilgtspējības ietekmes novērtējumu un starpdienestu kvalitātes atbalsta grupu, un attiecīgā gadījumā stratēģisko vides novērtējumu; tomēr vēlas noskaidrot kritērijus, pēc kuriem Attīstības ģenerāldirektorāts ir lēmis par nesaskanīgu politikas iniciatīvu atcelšanu un prasa starpdienestu konsultāciju iznākumu padarīt pārredzamāku; pieprasa, lai Eiropas Parlamentam ietekmes novērtējumā iegūto informāciju sniegtu saprotamākā veidā, un vēlas, lai Eiropas Parlamentu, valstu un jaunattīstības valstu parlamentus ciešāk iesaistītu šajos mehānismos; |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē Komisijas mehānismus APS uzlabošanai, proti, starpdienestu apspriežu sistēmu, ietekmes novērtējuma procesu, ilgtspējības ietekmes novērtējumu un starpdienestu kvalitātes atbalsta grupu, un attiecīgā gadījumā stratēģisko vides novērtējumu; tomēr vēlas noskaidrot kritērijus, pēc kuriem Attīstības ģenerāldirektorāts ir lēmis par nesaskanīgu politikas iniciatīvu atcelšanu un prasa starpdienestu konsultāciju iznākumu padarīt pārredzamāku; pieprasa, lai Eiropas Parlamentam ietekmes novērtējumā iegūto informāciju sniegtu saprotamākā veidā, un vēlas, lai Eiropas Parlamentu, valstu un jaunattīstības valstu parlamentus ciešāk iesaistītu šajos mehānismos;

| 69. | vēlas, lai tirdzniecības palīdzības stratēģija būtu izdevīga visām jaunattīstības valstīm, nevis tikai tām, kas piekrīt vēl vairāk liberalizēt savus tirgus; tirdzniecības sarunu, jo īpaši sarunu par ekonomiskās partnerības nolīgumiem, sakarībā aicina Komisiju vienpusēji nenoteikt pretēji jaunattīstības valstu vēlmēm sarunu atvēršanu par Singapūras jautājumu un finanšu pakalpojumu nodaļām un neslēgt šāda veida nolīgumus, kamēr šīs valstis nebūs pieņēmušas atbilstošus reglamentējošos un uzraudzības noteikumus; |
| --- | --- |

69.

vēlas, lai tirdzniecības palīdzības stratēģija būtu izdevīga visām jaunattīstības valstīm, nevis tikai tām, kas piekrīt vēl vairāk liberalizēt savus tirgus; tirdzniecības sarunu, jo īpaši sarunu par ekonomiskās partnerības nolīgumiem, sakarībā aicina Komisiju vienpusēji nenoteikt pretēji jaunattīstības valstu vēlmēm sarunu atvēršanu par Singapūras jautājumu un finanšu pakalpojumu nodaļām un neslēgt šāda veida nolīgumus, kamēr šīs valstis nebūs pieņēmušas atbilstošus reglamentējošos un uzraudzības noteikumus;

| 70. | aicina Komisiju tirdzniecības nolīgumos sistemātiski ietvert juridiski saistošus sociālos un vides standartus, sarunas par kuriem ir risinājusi Eiropas Savienība, lai sasniegtu attīstību veicinošās tirdzniecības mērķus; |
| --- | --- |

70.

aicina Komisiju tirdzniecības nolīgumos sistemātiski ietvert juridiski saistošus sociālos un vides standartus, sarunas par kuriem ir risinājusi Eiropas Savienība, lai sasniegtu attīstību veicinošās tirdzniecības mērķus;

| 71. | prasa Komisijai ietekmes novērtējumus veikt agrāk, t.i., vēl pirms politikas iniciatīvu izstrādes process ir pavirzījies pārāk tālu, un tos pamatot ar esošo vai īpaši veiktu, uz pierādījumiem balstītu pētījumu datiem, un regulāri iekļaut sociālos, vides un cilvēktiesību aspektus, jo, ņemot vērā datu trūkumu un APS noteikšanas sarežģītību, uz nākotni vērsta analīze ir lietderīgākais un praktiskākais risinājums; prasa Komisijai ietekmes novērtējumu rezultātus līdz ar ieteikumiem par turpmāko rīcību iekļaut reģionu un valstu stratēģiskajos dokumentos, kas izstrādāti finanšu instrumentam sadarbībai attīstības jomā; |
| --- | --- |

71.

prasa Komisijai ietekmes novērtējumus veikt agrāk, t.i., vēl pirms politikas iniciatīvu izstrādes process ir pavirzījies pārāk tālu, un tos pamatot ar esošo vai īpaši veiktu, uz pierādījumiem balstītu pētījumu datiem, un regulāri iekļaut sociālos, vides un cilvēktiesību aspektus, jo, ņemot vērā datu trūkumu un APS noteikšanas sarežģītību, uz nākotni vērsta analīze ir lietderīgākais un praktiskākais risinājums; prasa Komisijai ietekmes novērtējumu rezultātus līdz ar ieteikumiem par turpmāko rīcību iekļaut reģionu un valstu stratēģiskajos dokumentos, kas izstrādāti finanšu instrumentam sadarbībai attīstības jomā;

| 72. | pauž bažas, ka no 82 Komisijas 2009. gadā veiktajiem ietekmes novērtējumiem tikai viens bija veltīts attīstībai; uzsver nepieciešamību pēc sistemātiskas pieejas APS praktiskā rezultāta novērtēšanai; tāpēc aicina Komisiju piešķirt Attīstības ģenerāldirektorāta perspektīvas pētījumu un politikas saskaņotības struktūrvienībai galveno lomu attiecībā uz labāku APS ievērošanu; |
| --- | --- |

72.

pauž bažas, ka no 82 Komisijas 2009. gadā veiktajiem ietekmes novērtējumiem tikai viens bija veltīts attīstībai; uzsver nepieciešamību pēc sistemātiskas pieejas APS praktiskā rezultāta novērtēšanai; tāpēc aicina Komisiju piešķirt Attīstības ģenerāldirektorāta perspektīvas pētījumu un politikas saskaņotības struktūrvienībai galveno lomu attiecībā uz labāku APS ievērošanu;

| 73. | prasa Komisijai iesaistīt Eiropas Parlamentu Komisijas APS ziņojuma sagatavošanā, piemēram, attiecībā uz anketu, labāku grafiku, kā arī ņemt vērā Parlamenta patstāvīgos ziņojumus; |
| --- | --- |

73.

prasa Komisijai iesaistīt Eiropas Parlamentu Komisijas APS ziņojuma sagatavošanā, piemēram, attiecībā uz anketu, labāku grafiku, kā arī ņemt vērā Parlamenta patstāvīgos ziņojumus;

| 74. | prasa Komisijai APS darbā iesaistīt ES delegācijas, katrā delegācijā izveidojot par APS atbildīgus kontaktpunktus, kas pārraudzītu ES politikas ietekmi partnervalsts līmenī; prasa darbinieku apmācībā iekļaut APS; aicina Komisiju katru gadu publicēt tās apspriešanās rezultātus, kas ES delegācijām ir jāīsteno uz vietas; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, ka ES delegācijām ir pietiekama kapacitāte, lai plaši apspriestos ar vietējām pašvaldībām un parlamentiem un nodrošinātu aktīvas dalības iespējas nevalstiskajiem subjektiem un pilsoniskajai sabiedrībai apspriesties par APS jautājumu; |
| --- | --- |

74.

prasa Komisijai APS darbā iesaistīt ES delegācijas, katrā delegācijā izveidojot par APS atbildīgus kontaktpunktus, kas pārraudzītu ES politikas ietekmi partnervalsts līmenī; prasa darbinieku apmācībā iekļaut APS; aicina Komisiju katru gadu publicēt tās apspriešanās rezultātus, kas ES delegācijām ir jāīsteno uz vietas; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, ka ES delegācijām ir pietiekama kapacitāte, lai plaši apspriestos ar vietējām pašvaldībām un parlamentiem un nodrošinātu aktīvas dalības iespējas nevalstiskajiem subjektiem un pilsoniskajai sabiedrībai apspriesties par APS jautājumu;

| 75. | iesaka apmācīt Eiropas Komisijas darbiniekus un Padomes delegāciju locekļus, kas strādā APS jomā, lai palielinātu informētību par šīs politikas mērķi; |
| --- | --- |

75.

iesaka apmācīt Eiropas Komisijas darbiniekus un Padomes delegāciju locekļus, kas strādā APS jomā, lai palielinātu informētību par šīs politikas mērķi;

| 76. | aicina Komisiju maksājumus valstīm, valsts, reģionālos un tematiskos stratēģijas dokumentu, valsts un daudzgadējo indikatīvo programmu, ikgadējo rīcības programmu izstrādi un palīdzības īstenošanu visās jaunattīstības valstīs uzticēt tikai attīstības komisāram, kas to veiktu ciešā sadarbībā ar augsto pārstāvi un humānās palīdzības komisāru, lai izvairītos no nesaskanīgām pieejām Komisijas kolēģijā un Padomē; |
| --- | --- |

76.

aicina Komisiju maksājumus valstīm, valsts, reģionālos un tematiskos stratēģijas dokumentu, valsts un daudzgadējo indikatīvo programmu, ikgadējo rīcības programmu izstrādi un palīdzības īstenošanu visās jaunattīstības valstīs uzticēt tikai attīstības komisāram, kas to veiktu ciešā sadarbībā ar augsto pārstāvi un humānās palīdzības komisāru, lai izvairītos no nesaskanīgām pieejām Komisijas kolēģijā un Padomē;

| 77. | aicina dalībvalstis un to parlamentus popularizēt APS, īstenojot īpašu darba programmu ar saistošiem grafikiem, lai uzlabotu Eiropas APS darba programmu un atbalsta centienus, nodrošinot, ka šī programma nav pretrunā partnervalstu attīstības stratēģijām; |
| --- | --- |

77.

aicina dalībvalstis un to parlamentus popularizēt APS, īstenojot īpašu darba programmu ar saistošiem grafikiem, lai uzlabotu Eiropas APS darba programmu un atbalsta centienus, nodrošinot, ka šī programma nav pretrunā partnervalstu attīstības stratēģijām;

| 78. | aicina APS vidusposma pārskatā aplūkot arī finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, jo īpaši attiecīgajās tematiskajās programmās; |
| --- | --- |

78.

aicina APS vidusposma pārskatā aplūkot arī finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, jo īpaši attiecīgajās tematiskajās programmās;

| 79. | ierosina konkrētas APS saistības iekļaut ikvienas prezidentūras darba programmā; |
| --- | --- |

79.

ierosina konkrētas APS saistības iekļaut ikvienas prezidentūras darba programmā;

| 80. | ierosina Padomei uzlabot pašreizējo struktūru darbu, lai uzlabotu APS, piemēram, vairāk rīkojot kopīgas darba grupu sanāksmes un darba programmu padarot publiski pieejamu; |
| --- | --- |

80.

ierosina Padomei uzlabot pašreizējo struktūru darbu, lai uzlabotu APS, piemēram, vairāk rīkojot kopīgas darba grupu sanāksmes un darba programmu padarot publiski pieejamu;

| 81. | ierosina izstrādāt divgadēju Eiropas Parlamenta ziņojumu par APS; iesaka visām tā komitejām sagatavot ziņojumus, kuros būtu aplūkotas katras komitejas attīstības perspektīvas; |
| --- | --- |

81.

ierosina izstrādāt divgadēju Eiropas Parlamenta ziņojumu par APS; iesaka visām tā komitejām sagatavot ziņojumus, kuros būtu aplūkotas katras komitejas attīstības perspektīvas;

| 82. | uzsver, cik nozīmīga Eiropas Parlamentā ir starpkomiteju sadarbība; šim nolūkam ierosina, ka jutīgo APS jautājumu apspriež viena no komitejām, cieši iesaistot citas attiecīgās komitejas, un, kad komiteja rīko ekspertu uzklausīšanu par kādu jutīgu jautājumu, kas attiecas uz APS, citām attiecīgajām komitejām jāpiedalās uzklausīšanas rīkošanā; |
| --- | --- |

82.

uzsver, cik nozīmīga Eiropas Parlamentā ir starpkomiteju sadarbība; šim nolūkam ierosina, ka jutīgo APS jautājumu apspriež viena no komitejām, cieši iesaistot citas attiecīgās komitejas, un, kad komiteja rīko ekspertu uzklausīšanu par kādu jutīgu jautājumu, kas attiecas uz APS, citām attiecīgajām komitejām jāpiedalās uzklausīšanas rīkošanā;

| 83. | prasa institucionālu skaidrojumu attiecībā uz Komisijas paziņojumu par politikas saskaņotību (COM(2009)0458), ciktāl tajā ir runa par attīstītāku partnerību un dialogu ar jaunattīstības valstīm par APS; jautā, vai šajā attīstītākajā partnerībā būs ietverts arī jaunattīstības valstīm paredzētais konsultāciju mehānisms par to, ko tās pašas var darīt, lai popularizētu APS, un kapacitātes stiprināšanas plāns, lai APS izvērtētu valsts līmenī; |
| --- | --- |

83.

prasa institucionālu skaidrojumu attiecībā uz Komisijas paziņojumu par politikas saskaņotību (COM(2009)0458), ciktāl tajā ir runa par attīstītāku partnerību un dialogu ar jaunattīstības valstīm par APS; jautā, vai šajā attīstītākajā partnerībā būs ietverts arī jaunattīstības valstīm paredzētais konsultāciju mehānisms par to, ko tās pašas var darīt, lai popularizētu APS, un kapacitātes stiprināšanas plāns, lai APS izvērtētu valsts līmenī;

| 84. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

84.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0039.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0325.

(4)  ĀKK un ES/100.568/09/galīgā redakcija.

(5)  OV C 292 E, 1.12.2006., 121. lpp.

(6)  OV C 250 E, 25.10.2007., 77. lpp.

(7)  OV C 263 E, 16.10.2008., 633. lpp.

(8)  OV C 286 E, 27.11.2009., 5. lpp.

(9)  OV C 297 E, 20.11.2008., 201. lpp.

(10)  OV C 279, 19.11.2009., 100. lpp.

(11)  OV C 102 E, 24.4.2008., 291. lpp.

(12)  OV C 298 E, 8.12.2006., 261. lpp.

(13)  Attīstības politikas saskaņotība – Iestāžu pieejas – Tehnisks seminārs – ESAO seminārs Parīzē 2003. gada 13. oktobrī.

(14)  Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamentā un Komisijā, kopīgā paziņojuma par Eiropas Savienības attīstības politiku 35. pants: “Eiropas konsenss” (2006/C 46/01).

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/58

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsSodi par nopietniem sociālās jomas noteikumu pārkāpumiem autotransporta nozarē

P7_TA(2010)0175

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par sodiem, kas paredzēti par sociālās jomas noteikumu nopietniem pārkāpumiem autotransporta nozarē (2009/2154(INI))

2011/C 161 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas ziņojumu, ar kuru analizē sodus, kas par sociālās jomas noteikumu nopietniem pārkāpumiem autotransporta nozarē paredzēti dalībvalstu tiesību aktos (COM(2009)0225),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0130/2010);

| A. | tā kā pēdējo gadu laikā Eiropas Savienībā, pieņemot Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Regulu (EK) Nr. 561/2006, kā arī Direktīvu 2006/22/EK, ir izveidota sociālās jomas noteikumu sistēma, lai palielinātu drošību uz ceļiem un nodrošinātu godīgu konkurenci autotransporta nozarē; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējo gadu laikā Eiropas Savienībā, pieņemot Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Regulu (EK) Nr. 561/2006, kā arī Direktīvu 2006/22/EK, ir izveidota sociālās jomas noteikumu sistēma, lai palielinātu drošību uz ceļiem un nodrošinātu godīgu konkurenci autotransporta nozarē;

| B. | tā kā sodu sistēmas Eiropas Savienības dalībvalstīs ir izveidojušās vēsturiski un tādēļ tās ir ļoti atšķirīgas; |
| --- | --- |

B.

tā kā sodu sistēmas Eiropas Savienības dalībvalstīs ir izveidojušās vēsturiski un tādēļ tās ir ļoti atšķirīgas;

| C. | tā kā tiesiskā situācija starptautisko pārvadājumu jomā uzņēmējiem un īpaši autovadītājiem ir kļuvusi grūti pārskatāma; tā kā dalībvalstis, transponējot noteikumus, saskaras ar nopietnām problēmām un tā kā pašreizējā situācija nav saderīga ar vienoto tirgu; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiesiskā situācija starptautisko pārvadājumu jomā uzņēmējiem un īpaši autovadītājiem ir kļuvusi grūti pārskatāma; tā kā dalībvalstis, transponējot noteikumus, saskaras ar nopietnām problēmām un tā kā pašreizējā situācija nav saderīga ar vienoto tirgu;

| D. | pauž bažas par ziņojumiem attiecībā uz digitālo tahogrāfu darbības trūkumiem, kas tos padara viegli manipulējamus, |
| --- | --- |

D.

pauž bažas par ziņojumiem attiecībā uz digitālo tahogrāfu darbības trūkumiem, kas tos padara viegli manipulējamus,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu, ar kuru analizē sodus, kas par sociālās jomas noteikumu nopietniem pārkāpumiem autotransporta nozarē paredzēti dalībvalstu tiesību aktos; tomēr pauž nožēlu, ka atsevišķu dalībvalstu datu trūkuma dēļ ziņojumu nevar uzskatīt par pilnīgu Eiropas pašreizējās situācijas analīzi; lūdz Komisiju aicināt dalībvalstis iesniegt trūkstošos datus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas ziņojumu, ar kuru analizē sodus, kas par sociālās jomas noteikumu nopietniem pārkāpumiem autotransporta nozarē paredzēti dalībvalstu tiesību aktos; tomēr pauž nožēlu, ka atsevišķu dalībvalstu datu trūkuma dēļ ziņojumu nevar uzskatīt par pilnīgu Eiropas pašreizējās situācijas analīzi; lūdz Komisiju aicināt dalībvalstis iesniegt trūkstošos datus;

| 2. | atzīmē, ka Komisijas ziņojums pamatojas uz pārkāpumu iedalījumu kategorijās atbilstīgi Direktīvas 2006/22/EK jaunajam III pielikumam, neņemot vērā prasību izpildes termiņu, kas noteikts Komisijas Direktīvas 2009/5/EK 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka Komisijas ziņojums pamatojas uz pārkāpumu iedalījumu kategorijās atbilstīgi Direktīvas 2006/22/EK jaunajam III pielikumam, neņemot vērā prasību izpildes termiņu, kas noteikts Komisijas Direktīvas 2009/5/EK 2. panta 1. punktā;

| 3. | tādēļ aicina Komisiju pirms 2010. gada beigām iesniegt atjauninātu un pilnīgu ziņojumu par Direktīvas 2006/22/EK jaunā III pielikuma izpildi; |
| --- | --- |

3.

tādēļ aicina Komisiju pirms 2010. gada beigām iesniegt atjauninātu un pilnīgu ziņojumu par Direktīvas 2006/22/EK jaunā III pielikuma izpildi;

| 4. | norāda, ka iepriekšējos pārskata periodos tika novērota būtiska kavēšanās, piemēram, jaunākajā 2009. gada 3. augusta ziņojumā (Komisijas 24. ziņojums par sodiem, kas paredzēti par sociālās jomas noteikumu nopietniem pārkāpumiem autotransporta nozarē) ir aplūkoti tikai 2005. un 2006. gada dati, līdz ar to nav iespējams izteikt secinājumus par autoceļu lietotājiem paredzēto sociālās jomas noteikumu saskaņošanu; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka iepriekšējos pārskata periodos tika novērota būtiska kavēšanās, piemēram, jaunākajā 2009. gada 3. augusta ziņojumā (Komisijas 24. ziņojums par sodiem, kas paredzēti par sociālās jomas noteikumu nopietniem pārkāpumiem autotransporta nozarē) ir aplūkoti tikai 2005. un 2006. gada dati, līdz ar to nav iespējams izteikt secinājumus par autoceļu lietotājiem paredzēto sociālās jomas noteikumu saskaņošanu;

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu ātrāku Regulas (EK) Nr. 561/2006 17. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, lai būtu pieejami jaunāki statistikas dati nākotnē paredzēto saskaņošanas pasākumu vajadzībām; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu ātrāku Regulas (EK) Nr. 561/2006 17. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, lai būtu pieejami jaunāki statistikas dati nākotnē paredzēto saskaņošanas pasākumu vajadzībām;

| 6. | norāda, ka arī Regulas (EK) Nr. 1071/2009 IV pielikumā ir uzskaitīti nopietni pārkāpumi šīs regulas izpratnē; tādēļ uzskata, ka ir ļoti vajadzīgs nopietnus sociālās jomas noteikumu pārkāpumus saskaņoti iedalīt kategorijās; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka arī Regulas (EK) Nr. 1071/2009 IV pielikumā ir uzskaitīti nopietni pārkāpumi šīs regulas izpratnē; tādēļ uzskata, ka ir ļoti vajadzīgs nopietnus sociālās jomas noteikumu pārkāpumus saskaņoti iedalīt kategorijās;

Ievērojamas atšķirības starp dalībvalstīm

| 7. | secina, ka par nopietniem sociālās jomas noteikumu pārkāpumiem autotransporta nozarē dalībvalstu tiesību aktos ir paredzēti ļoti atšķirīgi sodi — ne tikai soda naudu apjoma, bet arī sodu veidu un kategoriju ziņā; |
| --- | --- |

7.

secina, ka par nopietniem sociālās jomas noteikumu pārkāpumiem autotransporta nozarē dalībvalstu tiesību aktos ir paredzēti ļoti atšķirīgi sodi — ne tikai soda naudu apjoma, bet arī sodu veidu un kategoriju ziņā;

| 8. | norāda, ka šīs atšķirības var izskaidrot ar ekonomiskiem un ģeogrāfiskiem apsvērumiem, kā arī krimināltiesiskās procesuālās sistēmas atšķirībām dalībvalstīs un dažādu politisko pieeju ceļu satiksmes drošības jautājumos; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka šīs atšķirības var izskaidrot ar ekonomiskiem un ģeogrāfiskiem apsvērumiem, kā arī krimināltiesiskās procesuālās sistēmas atšķirībām dalībvalstīs un dažādu politisko pieeju ceļu satiksmes drošības jautājumos;

| 9. | atzīmē, ka sociālās jomas noteikumi autotransporta nozarē, īpaši Regula (EEK) Nr. 3821/85 un Regula (EK) Nr. 561/2006, kā arī Direktīva 2006/22/EK, dalībvalstīm rada lielas interpretācijas iespējas; izsaka nožēlu, ka daudzie neprecīzie formulējumi Eiropas tiesību aktos nenovēršami izraisa noteikumu nevienveidīgu transponēšanu dalībvalstīs; uzskata, ka, lai panāktu turpmāku saskaņošanu, vispirms ir vajadzīga vienota un saistoša šo regulu un direktīvas interpretācija; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka sociālās jomas noteikumi autotransporta nozarē, īpaši Regula (EEK) Nr. 3821/85 un Regula (EK) Nr. 561/2006, kā arī Direktīva 2006/22/EK, dalībvalstīm rada lielas interpretācijas iespējas; izsaka nožēlu, ka daudzie neprecīzie formulējumi Eiropas tiesību aktos nenovēršami izraisa noteikumu nevienveidīgu transponēšanu dalībvalstīs; uzskata, ka, lai panāktu turpmāku saskaņošanu, vispirms ir vajadzīga vienota un saistoša šo regulu un direktīvas interpretācija;

| 10. | pauž nožēlu, ka atsevišķās dalībvalstīs nav paredzēts sodu iedalījums pēc pārkāpuma nopietnības; aicina dalībvalstis pieņemt tādus valsts tiesību aktus, kas darbojas efektīvi, proporcionāli un preventīvi un kuros ņemta vērā pārkāpuma nopietnība; |
| --- | --- |

10.

pauž nožēlu, ka atsevišķās dalībvalstīs nav paredzēts sodu iedalījums pēc pārkāpuma nopietnības; aicina dalībvalstis pieņemt tādus valsts tiesību aktus, kas darbojas efektīvi, proporcionāli un preventīvi un kuros ņemta vērā pārkāpuma nopietnība;

Turpmāka saskaņošana

| 11. | uzsver, ka efektīva, samērīga un preventīva sodu sistēma var balstīties tikai uz skaidriem, pārredzamiem un salīdzināmiem sodiem dalībvalstīs; aicina dalībvalstis rast juridiskus un praktiskus risinājumus, lai mazinātu dažkārt būtiskās atšķirības piemēroto sodu veidā un apjomā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka efektīva, samērīga un preventīva sodu sistēma var balstīties tikai uz skaidriem, pārredzamiem un salīdzināmiem sodiem dalībvalstīs; aicina dalībvalstis rast juridiskus un praktiskus risinājumus, lai mazinātu dažkārt būtiskās atšķirības piemēroto sodu veidā un apjomā;

| 12. | aicina Eiropas Komisiju pēc apspriešanās ar kontroles iestādēm un transporta nozares pārstāvjiem vienoties par vienotu un saistošu regulas interpretāciju attiecībā uz braukšanas un atpūtas laiku. Kontroles iestādēm ir jāņem vērā šī interpretācija; |
| --- | --- |

12.

aicina Eiropas Komisiju pēc apspriešanās ar kontroles iestādēm un transporta nozares pārstāvjiem vienoties par vienotu un saistošu regulas interpretāciju attiecībā uz braukšanas un atpūtas laiku. Kontroles iestādēm ir jāņem vērā šī interpretācija;

| 13. | uzskata, ka, lai turpinātu tuvināt sodu veidus un soda naudas apjomu, ir jāizveido saikne starp soda naudas un soda kategorijas noteikšanu un jānosaka minimālais un maksimālais soda apjoms par sociālās jomas noteikumu pārkāpumiem autotransporta nozarē; uzsver, ka, veicot sodu racionalizāciju, ir svarīgi pēc objektīviem kritērijiem (piemēram, NKP vai ģeogrāfiskiem aspektiem) proporcionāli noteikt taisnīgu soda naudas apjomu katrā dalībvalstī, bet tam ir jābūt efektīvam soda līdzeklim par nopietniem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka, lai turpinātu tuvināt sodu veidus un soda naudas apjomu, ir jāizveido saikne starp soda naudas un soda kategorijas noteikšanu un jānosaka minimālais un maksimālais soda apjoms par sociālās jomas noteikumu pārkāpumiem autotransporta nozarē; uzsver, ka, veicot sodu racionalizāciju, ir svarīgi pēc objektīviem kritērijiem (piemēram, NKP vai ģeogrāfiskiem aspektiem) proporcionāli noteikt taisnīgu soda naudas apjomu katrā dalībvalstī, bet tam ir jābūt efektīvam soda līdzeklim par nopietniem pārkāpumiem;

| 14. | uzsver, ka ar Komisijas Direktīvu 2009/5/EK ieviestais jaunais Direktīvas 2006/22/EK III pielikums būtu uzskatāms par pamatu, pēc kā vienoti iedalīt kategorijās dalībvalstu tiesību aktos paredzētos sociālās jomas pārkāpumus autotransporta nozarē; mudina dalībvalstis pieņemt tādus normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai ātri transponētu Komisijas Direktīvu 2009/5/EK; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ar Komisijas Direktīvu 2009/5/EK ieviestais jaunais Direktīvas 2006/22/EK III pielikums būtu uzskatāms par pamatu, pēc kā vienoti iedalīt kategorijās dalībvalstu tiesību aktos paredzētos sociālās jomas pārkāpumus autotransporta nozarē; mudina dalībvalstis pieņemt tādus normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai ātri transponētu Komisijas Direktīvu 2009/5/EK;

| 15. | turklāt atgādina, ka ar Lisabonas līgumu Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir iekļauts jauns 83. panta 2. punkts par krimināltiesisko normatīvo aktu tuvināšanu dalībvalstīs; aicina Komisiju izpētīt šos jaunos juridiskos instrumentus tiesu sadarbības jomā krimināllietās un divpadsmit mēnešu laikā nosūtīt Padomei un Eiropas Parlamentam ziņojumu par iespējamiem saskaņošanas pasākumiem, tostarp aspektiem attiecībā uz autoceļu drošību un soda naudu pārrobežu piemērošanu, ja tas vēl nav izdarīts; |
| --- | --- |

15.

turklāt atgādina, ka ar Lisabonas līgumu Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir iekļauts jauns 83. panta 2. punkts par krimināltiesisko normatīvo aktu tuvināšanu dalībvalstīs; aicina Komisiju izpētīt šos jaunos juridiskos instrumentus tiesu sadarbības jomā krimināllietās un divpadsmit mēnešu laikā nosūtīt Padomei un Eiropas Parlamentam ziņojumu par iespējamiem saskaņošanas pasākumiem, tostarp aspektiem attiecībā uz autoceļu drošību un soda naudu pārrobežu piemērošanu, ja tas vēl nav izdarīts;

| 16. | atzinīgi novērtē, ka Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 561/2006 22. panta 4. punktu ir izstrādājusi pamatnostādnes, lai atbalstītu dalībvalstis šīs regulas interpretācijā un piemērošanā valstu līmenī; tomēr atzīmē, ka tās nav juridiski saistošas un tādēļ nav sasniegts to mērķis par vienotu īstenošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi novērtē, ka Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 561/2006 22. panta 4. punktu ir izstrādājusi pamatnostādnes, lai atbalstītu dalībvalstis šīs regulas interpretācijā un piemērošanā valstu līmenī; tomēr atzīmē, ka tās nav juridiski saistošas un tādēļ nav sasniegts to mērķis par vienotu īstenošanu dalībvalstīs;

| 17. | uzskata, ka, lai izveidotu iekšējo tirgu autotransporta nozarē un palielinātu juridisko noteiktību autovadītājiem un pārvadātājiem, ir jāsaskaņo sociālās jomas tiesību aktu piemērošanas interpretācija; paturot to prātā, aicina Komisiju sadarbībā ar Corte, Tispol un Euro Contrôle Route iesniegt priekšlikumus, lai pārtrauktu diskriminējošu sociālās jomas tiesību aktu piemērošanu autotransporta nozarē; šajā sakarībā uzsver vajadzību izstrādāt kopēju Regulas (EK) Nr. 561/2006 un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 piemērošanas interpretāciju pantu pa pantam; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka, lai izveidotu iekšējo tirgu autotransporta nozarē un palielinātu juridisko noteiktību autovadītājiem un pārvadātājiem, ir jāsaskaņo sociālās jomas tiesību aktu piemērošanas interpretācija; paturot to prātā, aicina Komisiju sadarbībā ar Corte, Tispol un Euro Contrôle Route iesniegt priekšlikumus, lai pārtrauktu diskriminējošu sociālās jomas tiesību aktu piemērošanu autotransporta nozarē; šajā sakarībā uzsver vajadzību izstrādāt kopēju Regulas (EK) Nr. 561/2006 un Regulas (EEK) Nr. 3821/85 piemērošanas interpretāciju pantu pa pantam;

| 18. | aicina dalībvalstis izmantot šīs pamatnostādnes sociālās jomas noteikumu piemērošanā, lai panāktu noteikumu saskaņotu transponēšanu; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis izmantot šīs pamatnostādnes sociālās jomas noteikumu piemērošanā, lai panāktu noteikumu saskaņotu transponēšanu;

Kontroles pasākumi

| 19. | uzsver, ka izvairīties no negodīgas konkurences un nodrošināt ceļu satiksmes drošību var tikai tad, ja konsekventi un nediskriminējoši piemēro spēkā esošos tiesību aktus; uzsver, ka, lai transponētu sociālās jomas noteikumus autotransporta nozarē, ir svarīgi izmantot saskaņotu un efektīvu pieeju pārbaudēm; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka izvairīties no negodīgas konkurences un nodrošināt ceļu satiksmes drošību var tikai tad, ja konsekventi un nediskriminējoši piemēro spēkā esošos tiesību aktus; uzsver, ka, lai transponētu sociālās jomas noteikumus autotransporta nozarē, ir svarīgi izmantot saskaņotu un efektīvu pieeju pārbaudēm;

| 20. | vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga situācija attiecībā uz infrastruktūru, satiksmes apjomu un satiksmes noslogotību, un uzsver, ka šos faktorus cita starpā drīkst izmantot pārbaužu biežuma noteikšanā, ņemot vērā, ka viens no galvenajiem mērķiem ir nodrošināt atbilstību sociālās labklājības normām; |
| --- | --- |

20.

vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga situācija attiecībā uz infrastruktūru, satiksmes apjomu un satiksmes noslogotību, un uzsver, ka šos faktorus cita starpā drīkst izmantot pārbaužu biežuma noteikšanā, ņemot vērā, ka viens no galvenajiem mērķiem ir nodrošināt atbilstību sociālās labklājības normām;

| 21. | ir pārliecināts, ka Komisijai būtu jāizstrādā un jāveicina šāda saskaņota pieeja pārbaudēm un jāveic regulatīvi pasākumi, lai novērstu šķēršļus Eiropas vienotajā tirgū un uzlabotu autoceļu drošību; aicina Komisiju šo mērķu sasniegšanai izstrādāt efektīvu un atbilstīgu Eiropas mēroga koordinācijas instrumentu; |
| --- | --- |

21.

ir pārliecināts, ka Komisijai būtu jāizstrādā un jāveicina šāda saskaņota pieeja pārbaudēm un jāveic regulatīvi pasākumi, lai novērstu šķēršļus Eiropas vienotajā tirgū un uzlabotu autoceļu drošību; aicina Komisiju šo mērķu sasniegšanai izstrādāt efektīvu un atbilstīgu Eiropas mēroga koordinācijas instrumentu;

| 22. | aicina Komisiju izstrādāt ieteikumus un minimālās Eiropas Savienības prasības kontroles iestāžu apmācībai un kontroles iestāžu sadarbības koordinācijai; turklāt aicina Komisiju uzlabot statistisko datu vākšanu, lai varētu veikt pilnvērtīgāku piemērošanas efektivitātes analīzi, un veicināt dalībvalstu saskaņotu pieeju noteikumu piemērošanas jautājumiem; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju izstrādāt ieteikumus un minimālās Eiropas Savienības prasības kontroles iestāžu apmācībai un kontroles iestāžu sadarbības koordinācijai; turklāt aicina Komisiju uzlabot statistisko datu vākšanu, lai varētu veikt pilnvērtīgāku piemērošanas efektivitātes analīzi, un veicināt dalībvalstu saskaņotu pieeju noteikumu piemērošanas jautājumiem;

| 23. | aicina dalībvalstis visu laiku informēt izpildiestādes par jauninājumiem datu apkopošanā un, piemērojot kopējās normas, cieši sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai veicinātu saskaņotu pieeju pārbaudēm, tādējādi nodrošinot juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis visu laiku informēt izpildiestādes par jauninājumiem datu apkopošanā un, piemērojot kopējās normas, cieši sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai veicinātu saskaņotu pieeju pārbaudēm, tādējādi nodrošinot juridisko noteiktību;

| 24. | uzskata, ka uz autoceļiem un uzņēmumu teritorijā pārbaudes ir jāveic biežāk un pamatīgāk; aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis ievēro veicamo pārbaužu daudzumu saskaņā ar Direktīvas 2006/22/EK 2. panta 3. punktu; aicina Komisiju informēt Eiropas Parlamentu par turpmāko rīcību attiecībā uz minētajām pārbaudēm; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka uz autoceļiem un uzņēmumu teritorijā pārbaudes ir jāveic biežāk un pamatīgāk; aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis ievēro veicamo pārbaužu daudzumu saskaņā ar Direktīvas 2006/22/EK 2. panta 3. punktu; aicina Komisiju informēt Eiropas Parlamentu par turpmāko rīcību attiecībā uz minētajām pārbaudēm;

| 25. | aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt ziņojumu par pārbaudēm attiecībā uz trūkumiem, kas ietekmē digitālo tahogrāfu darbību, un veiktajiem pasākumiem, lai novērstu iespēju manipulēt ar tiem; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt ziņojumu par pārbaudēm attiecībā uz trūkumiem, kas ietekmē digitālo tahogrāfu darbību, un veiktajiem pasākumiem, lai novērstu iespēju manipulēt ar tiem;

| 26. | uzsver, ka, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 3821/85, digitālajam tahogrāfam ir jāpiemēro pārbaudes instrumenta statuss — Komisijai ir jāizpēta, kā kontroles iestādes varētu pēc iespējas ātrāk veikt datu lejupielādi no digitālā tahogrāfa; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 3821/85, digitālajam tahogrāfam ir jāpiemēro pārbaudes instrumenta statuss — Komisijai ir jāizpēta, kā kontroles iestādes varētu pēc iespējas ātrāk veikt datu lejupielādi no digitālā tahogrāfa;

| 27. | vērš uzmanību uz Euro Contrôle Route izveidoto sūdzību reģistru par nesamērīgām soda naudām un aicina autovadītājus un pārvadātājus pieteikties šajā sūdzību reģistrā gadījumā, ja tiek nesamērīgi piemēroti sociālās jomas noteikumi autotransporta nozarē; |
| --- | --- |

27.

vērš uzmanību uz Euro Contrôle Route izveidoto sūdzību reģistru par nesamērīgām soda naudām un aicina autovadītājus un pārvadātājus pieteikties šajā sūdzību reģistrā gadījumā, ja tiek nesamērīgi piemēroti sociālās jomas noteikumi autotransporta nozarē;

Citas iniciatīvas

| 28. | uzskata, ka uzņēmumu un kravas transportlīdzekļu vadītāju vajadzībām būtu lietderīgi visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās sagatavot viegli saprotamu brošūru; uzsver, ka šādai brošūrai būtu labāk jāinformē autovadītāji un uzņēmumi par dažādās dalībvalstīs spēkā esošajiem sociālās jomas noteikumiem un ar tiem saistītajiem sodiem; uzskata, ka šādai informācijai būtu jābūt pieejamai arī trešo valstu uzņēmumiem un autovadītājiem; vērš uzmanību uz inteliģento transporta sistēmu izmantošanu, lai nodrošinātu autovadītājus ar šādu informāciju reālajā laikā; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka uzņēmumu un kravas transportlīdzekļu vadītāju vajadzībām būtu lietderīgi visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās sagatavot viegli saprotamu brošūru; uzsver, ka šādai brošūrai būtu labāk jāinformē autovadītāji un uzņēmumi par dažādās dalībvalstīs spēkā esošajiem sociālās jomas noteikumiem un ar tiem saistītajiem sodiem; uzskata, ka šādai informācijai būtu jābūt pieejamai arī trešo valstu uzņēmumiem un autovadītājiem; vērš uzmanību uz inteliģento transporta sistēmu izmantošanu, lai nodrošinātu autovadītājus ar šādu informāciju reālajā laikā;

| 29. | pauž pārliecību, ka mūsdienu informācijas un saziņas tehnoloģiju un inteliģento transporta sistēmu izmantošanas kontekstā ir jāparedz iespēja uzņēmumiem un autovadītājiem iegūt informāciju par spēkā esošajiem sociālās jomas noteikumiem un sodiem to pārkāpuma gadījumā; |
| --- | --- |

29.

pauž pārliecību, ka mūsdienu informācijas un saziņas tehnoloģiju un inteliģento transporta sistēmu izmantošanas kontekstā ir jāparedz iespēja uzņēmumiem un autovadītājiem iegūt informāciju par spēkā esošajiem sociālās jomas noteikumiem un sodiem to pārkāpuma gadījumā;

| 30. | aicina visas dalībvalstis pastiprināt sadarbību, izmantojot esošās struktūras, piemēram, Euro Contrôle Route, un šādā veidā uzlabot kopējo pārbaužu koordinēšanu, paraugprakses apmaiņu un kontroles iestāžu apmācības programmu organizēšanu; |
| --- | --- |

30.

aicina visas dalībvalstis pastiprināt sadarbību, izmantojot esošās struktūras, piemēram, Euro Contrôle Route, un šādā veidā uzlabot kopējo pārbaužu koordinēšanu, paraugprakses apmaiņu un kontroles iestāžu apmācības programmu organizēšanu;

| 31. | uzskata, ka ir jāizmanto visas pieejamās tehnoloģijas, lai reālajā laikā, piemēram, izmantojot GPS vai citus pieejamos rīkus, informētu smago automašīnu vadītājus par attiecīgajiem sociālās jomas noteikumiem un sodiem, kas tiek piemēroti dažādās dalībvalstīs par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ir jāizmanto visas pieejamās tehnoloģijas, lai reālajā laikā, piemēram, izmantojot GPS vai citus pieejamos rīkus, informētu smago automašīnu vadītājus par attiecīgajiem sociālās jomas noteikumiem un sodiem, kas tiek piemēroti dažādās dalībvalstīs par pārkāpumiem;

| 32. | aicina dalībvalstis rūpēties par atbilstīgu infrastruktūru Eiropas autoceļu tīklā, lai autovadītāji patiešām varētu ievērot noteikumus par braukšanas un atpūtas laikiem un lai tādējādi varētu efektīvi veikt pārbaudes; uzsver, ka šādos objektos īpaša vērība jāpievērš drošības aspektam; aicina Komisiju regulāri publicēt informāciju atbilstīgākajā formātā par gan valsts, gan privātajiem objektiem, kas pieejami Eiropas autoceļu tīklā, sniedzot ziņas par pakalpojumiem, kas tiek piedāvāti profesionāļiem autotransporta jomā; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis rūpēties par atbilstīgu infrastruktūru Eiropas autoceļu tīklā, lai autovadītāji patiešām varētu ievērot noteikumus par braukšanas un atpūtas laikiem un lai tādējādi varētu efektīvi veikt pārbaudes; uzsver, ka šādos objektos īpaša vērība jāpievērš drošības aspektam; aicina Komisiju regulāri publicēt informāciju atbilstīgākajā formātā par gan valsts, gan privātajiem objektiem, kas pieejami Eiropas autoceļu tīklā, sniedzot ziņas par pakalpojumiem, kas tiek piedāvāti profesionāļiem autotransporta jomā;

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt un finansēt sistēmas drošu autostāvvietu zonu izbūvei, jo tās ir neaizstājamas, lai autovadītāji varētu ievērot Regulas (EK) Nr. 561/2006 noteikumus; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt un finansēt sistēmas drošu autostāvvietu zonu izbūvei, jo tās ir neaizstājamas, lai autovadītāji varētu ievērot Regulas (EK) Nr. 561/2006 noteikumus;

*

* *

| 34. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

34.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/62 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/62

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsEiropas Savienības centieni korupcijas apkarošanā

P7_TA(2010)0176

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija deklarācija par Eiropas Savienības centieniem korupcijas apkarošanā

2011/C 161 E/09

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | ir nobažījies, ka korupcija mazina tiesiskumu, izraisa nodokļu maksātāju nodrošināto ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu un izkropļo tirgu, kam ir bijusi zināma ietekme uz pašreizējo ekonomisko krīzi; |
| --- | --- |

A.

ir nobažījies, ka korupcija mazina tiesiskumu, izraisa nodokļu maksātāju nodrošināto ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu un izkropļo tirgu, kam ir bijusi zināma ietekme uz pašreizējo ekonomisko krīzi;

| B. | tā kā Eiropas Savienība ir ratificējusi ANO Pretkorupcijas konvenciju un 78 % ES pilsoņu piekrīt, ka korupcija viņu valstī izraisa nopietnas bažas (Eirobarometrs, 2009. gada decembris); |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienība ir ratificējusi ANO Pretkorupcijas konvenciju un 78 % ES pilsoņu piekrīt, ka korupcija viņu valstī izraisa nopietnas bažas (Eirobarometrs, 2009. gada decembris);

| C. | ņemot vērā uzsvaru uz korupcijas apkarošanu Parlamenta rezolūcijā par Stokholmas programmu par brīvību, drošību un tiesiskumu; |
| --- | --- |

C.

ņemot vērā uzsvaru uz korupcijas apkarošanu Parlamenta rezolūcijā par Stokholmas programmu par brīvību, drošību un tiesiskumu;

| D. | atgādinot par Starptautisko Pretkorupcijas dienu (9. decembri), kurā šī deklarācija ir publicēta; |
| --- | --- |

D.

atgādinot par Starptautisko Pretkorupcijas dienu (9. decembri), kurā šī deklarācija ir publicēta;

| 1. | mudina Eiropas iestādes pieņemt vispusīgu pretkorupcijas politiku un izveidot pārskatāmu mehānismu regulārai situācijas uzraudzībai dalībvalstīs; |
| --- | --- |

1.

mudina Eiropas iestādes pieņemt vispusīgu pretkorupcijas politiku un izveidot pārskatāmu mehānismu regulārai situācijas uzraudzībai dalībvalstīs;

| 2. | aicina Komisiju nodrošināt visus šī uzraudzības mehānisma ieviešanai nepieciešamos resursus un rūpēties, lai secinājumi un rezultāti tiktu efektīvi izvērtēti; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju nodrošināt visus šī uzraudzības mehānisma ieviešanai nepieciešamos resursus un rūpēties, lai secinājumi un rezultāti tiktu efektīvi izvērtēti;

| 3. | aicina Komisiju un attiecīgās Eiropas Savienības aģentūras veikt visus nepieciešamos pasākumus un paredzēt pietiekami daudz līdzekļu, lai nepieļautu korupciju ES līdzekļu izmantošanā, un nodrošināt preventīvu sodu gadījumos, kad tiek konstatēta korupcija un krāpniecība; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju un attiecīgās Eiropas Savienības aģentūras veikt visus nepieciešamos pasākumus un paredzēt pietiekami daudz līdzekļu, lai nepieļautu korupciju ES līdzekļu izmantošanā, un nodrošināt preventīvu sodu gadījumos, kad tiek konstatēta korupcija un krāpniecība;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

---

(1)  Parakstītāju saraksts publicēts 2010. gada 18. maija protokola 1. pielikumā (P7_PV(2010)05-18(ANN1)).

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijs

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/63 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/63

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsPārtikas piedevas, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (liellopu un/vai cūku trombīns)

P7_TA(2010)0182

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par projektu Komisijas direktīvai, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un atceļ Lēmumu 2004/374/EK

2011/C 161 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (1) un jo īpaši tās 31. pantu un 28. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 20. februāra Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (3), un Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/107/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (4), kuras atcēla un aizstāja ar iepriekšminēto Regulu (EK) Nr. 1333/2008,

ņemot vērā projektu Komisijas direktīvai, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un atceļ Lēmumu 2004/374/EK,

ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5),

ņemot vērā Reglamenta 88. panta 2. punktu un 4. punkta b) apakšpunktu,

| A. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 31. pantu līdz brīdim, kamēr nav pabeigta šīs regulas 30. pantā paredzēto Kopienas pārtikas piedevu sarakstu izveide, Komisija var pieņemt pasākumus, lai cita starpā grozītu Direktīvas 95/2/EK pielikumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 31. pantu līdz brīdim, kamēr nav pabeigta šīs regulas 30. pantā paredzēto Kopienas pārtikas piedevu sarakstu izveide, Komisija var pieņemt pasākumus, lai cita starpā grozītu Direktīvas 95/2/EK pielikumus;

| B. | tā kā Direktīvas 95/2/EK IV pielikumā minēts Eiropas Savienībā atļauto pārtikas piedevu saraksts un norādīti šo piedevu lietošanas nosacījumi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Direktīvas 95/2/EK IV pielikumā minēts Eiropas Savienībā atļauto pārtikas piedevu saraksts un norādīti šo piedevu lietošanas nosacījumi;

| C. | turklāt tā kā Direktīvas 89/107/EEK II pielikumā bija izklāstīti vispārējie kritēriji pārtikas piedevu lietošanai un tā kā šo direktīvu atcēla un aizstāja ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008, attiecīgie kritēriji cita starpā tagad ir atrodami šīs regulas 6. pantā, kas attiecas uz vispārīgiem noteikumiem par pārtikas piedevu un to lietojuma iekļaušanu Kopienas sarakstos; |
| --- | --- |

C.

turklāt tā kā Direktīvas 89/107/EEK II pielikumā bija izklāstīti vispārējie kritēriji pārtikas piedevu lietošanai un tā kā šo direktīvu atcēla un aizstāja ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008, attiecīgie kritēriji cita starpā tagad ir atrodami šīs regulas 6. pantā, kas attiecas uz vispārīgiem noteikumiem par pārtikas piedevu un to lietojuma iekļaušanu Kopienas sarakstos;

| D. | tā kā minētās regulas 6. pantā ir noteikts, ka pārtikas piedevu var atļaut lietot ES tikai tad, ja tā atbilst zināmiem noteikumiem, tostarp 1. punkta c) apakšpunktam par to, ka tās lietošana nemaldina patērētāju, un 2. punktam par to, ka patērētājiem no tās jāgūst priekšrocības un labums; |
| --- | --- |

D.

tā kā minētās regulas 6. pantā ir noteikts, ka pārtikas piedevu var atļaut lietot ES tikai tad, ja tā atbilst zināmiem noteikumiem, tostarp 1. punkta c) apakšpunktam par to, ka tās lietošana nemaldina patērētāju, un 2. punktam par to, ka patērētājiem no tās jāgūst priekšrocības un labums;

| E. | tā kā minētās regulas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā arī noteikts, ka pārtikas piedevu var atļaut lietot vienīgi tad, ja tā nerada bažas par kaitīgumu patērētāju veselībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā minētās regulas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā arī noteikts, ka pārtikas piedevu var atļaut lietot vienīgi tad, ja tā nerada bažas par kaitīgumu patērētāju veselībai;

| F. | turklāt tā kā Regulā (EK) Nr. 178/2002 (pazīstama kā “Vispārējā pārtikas aprites tiesību aktu regula”) un jo īpaši tās 8. pantā cita starpā ir noteikts, ka pārtikas aprites tiesību aktu mērķis ir aizsargāt patērētāju intereses, un ar tiem patērētājiem nodrošina pamatu, lai izdarītu uz informāciju balstītu izvēli attiecībā uz pārtikas produktiem, ko viņi lieto uzturā, un ka to mērķis ir novērst praksi, kas var maldināt patērētāju; |
| --- | --- |

F.

turklāt tā kā Regulā (EK) Nr. 178/2002 (pazīstama kā “Vispārējā pārtikas aprites tiesību aktu regula”) un jo īpaši tās 8. pantā cita starpā ir noteikts, ka pārtikas aprites tiesību aktu mērķis ir aizsargāt patērētāju intereses, un ar tiem patērētājiem nodrošina pamatu, lai izdarītu uz informāciju balstītu izvēli attiecībā uz pārtikas produktiem, ko viņi lieto uzturā, un ka to mērķis ir novērst praksi, kas var maldināt patērētāju;

| G. | tā kā Komisijas direktīvas projektā un jo īpaši tās 25. apsvērumā un pielikuma 3. punkta h) apakšpunktā ir paredzēts Direktīvas 95/2/EK IV pielikumā kā pārtikas piedevu pārtikas formas atjaunošanai iekļaut fermentu preparātu uz trombīna un fibrinogēna savienojuma bāzes; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas direktīvas projektā un jo īpaši tās 25. apsvērumā un pielikuma 3. punkta h) apakšpunktā ir paredzēts Direktīvas 95/2/EK IV pielikumā kā pārtikas piedevu pārtikas formas atjaunošanai iekļaut fermentu preparātu uz trombīna un fibrinogēna savienojuma bāzes;

| H. | tā kā trombīns, kas iegūts no pārtikā izmantojamām dzīvnieku daļām, ir “gaļas līme” un to izmanto kā pārtikas piedevu, lai savienotu atsevišķus gaļas gabalus vienā nekombinētas gaļas produktā; |
| --- | --- |

H.

tā kā trombīns, kas iegūts no pārtikā izmantojamām dzīvnieku daļām, ir “gaļas līme” un to izmanto kā pārtikas piedevu, lai savienotu atsevišķus gaļas gabalus vienā nekombinētas gaļas produktā;

| I. | tā kā šādas trombīna izmantošanas mērķis ir radīt patērētājam iespaidu, ka atsevišķi gaļas gabali ir viens nekombinētas gaļas produkts, un tādējādi pastāv acīmredzams patērētāja maldināšanas risks; |
| --- | --- |

I.

tā kā šādas trombīna izmantošanas mērķis ir radīt patērētājam iespaidu, ka atsevišķi gaļas gabali ir viens nekombinētas gaļas produkts, un tādējādi pastāv acīmredzams patērētāja maldināšanas risks;

| J. | tā kā Komisijas direktīvas projekta 25. apsvērumā arī tiek atzīts, ka trombīna un fibrinogēna savienojuma kā pārtikas piedevas izmantošana varētu maldināt patērētāju par galaprodukta formu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijas direktīvas projekta 25. apsvērumā arī tiek atzīts, ka trombīna un fibrinogēna savienojuma kā pārtikas piedevas izmantošana varētu maldināt patērētāju par galaprodukta formu;

| K. | tā kā Komisijas direktīvas projekta pielikuma 3. punkta h) apakšpunktā ir paredzēts Direktīvas 95/2/EK IV pielikumā minētajā atļauto pārtikas piedevu sarakstā iekļaut liellopu un/vai cūku trombīnu, ko ar devu ne lielāku par 1 mg/kg pievieno galapatērētājam paredzētiem fasētiem gaļas izstrādājumiem un fasētiem gaļas produktiem un ko lieto savienojumā ar fibrinogēnu ar nosacījumu, ka blakus pārtikas produkta pārdošanas nosaukumam ir pievienota norāde “kombinēti gaļas gabali”; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisijas direktīvas projekta pielikuma 3. punkta h) apakšpunktā ir paredzēts Direktīvas 95/2/EK IV pielikumā minētajā atļauto pārtikas piedevu sarakstā iekļaut liellopu un/vai cūku trombīnu, ko ar devu ne lielāku par 1 mg/kg pievieno galapatērētājam paredzētiem fasētiem gaļas izstrādājumiem un fasētiem gaļas produktiem un ko lieto savienojumā ar fibrinogēnu ar nosacījumu, ka blakus pārtikas produkta pārdošanas nosaukumam ir pievienota norāde “kombinēti gaļas gabali”;

| L. | tā kā, lai arī saskaņā ar Komisijas direktīvas projektu trombīnu kā pārtikas piedevu nebūtu ļauts izmantot restorānos vai citās sabiedriskās ēdināšanas iestādēs pasniegtajos gaļas produktos, pastāv acīmredzams risks, ka šāda gaļa restorānos vai citās sabiedriskās ēdināšanas iestādēs pasniegtajos gaļas produktos tomēr nonāktu, ņemot vērā, ka gaļas gabaliem, kurus pasniedz kā nekombinētas gaļas produktu, var uzlikt augstāku cenu; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai arī saskaņā ar Komisijas direktīvas projektu trombīnu kā pārtikas piedevu nebūtu ļauts izmantot restorānos vai citās sabiedriskās ēdināšanas iestādēs pasniegtajos gaļas produktos, pastāv acīmredzams risks, ka šāda gaļa restorānos vai citās sabiedriskās ēdināšanas iestādēs pasniegtajos gaļas produktos tomēr nonāktu, ņemot vērā, ka gaļas gabaliem, kurus pasniedz kā nekombinētas gaļas produktu, var uzlikt augstāku cenu;

| M. | tā kā līdz ar to nav skaidrs, vai aizliegums izmantot trombīnu restorānos vai citās sabiedriskās ēdināšanas iestādēs pasniegtajos gaļas produktos patiesi nepieļaus, ka šādus gaļas produktus lieto restorānos un citās sabiedriskās ēdināšanas iestādēs un pārdod patērētājiem kā nekombinētas gaļas produktu; |
| --- | --- |

M.

tā kā līdz ar to nav skaidrs, vai aizliegums izmantot trombīnu restorānos vai citās sabiedriskās ēdināšanas iestādēs pasniegtajos gaļas produktos patiesi nepieļaus, ka šādus gaļas produktus lieto restorānos un citās sabiedriskās ēdināšanas iestādēs un pārdod patērētājiem kā nekombinētas gaļas produktu;

| N. | tā kā šie Komisijas direktīvas projektā paredzētie marķēšanas nosacījumi nepasargās no tā, lai patērētājiem netiktu radīts nepareizs un maldinošs priekšstats par nekombinētas gaļas produktu, un līdz ar to pastāv risks, ka patērētāji tiks maldināti un nevarēs izdarīt apzinātu izvēli par to, vai uzturā lietot gaļas produktus, kas satur trombīnu; |
| --- | --- |

N.

tā kā šie Komisijas direktīvas projektā paredzētie marķēšanas nosacījumi nepasargās no tā, lai patērētājiem netiktu radīts nepareizs un maldinošs priekšstats par nekombinētas gaļas produktu, un līdz ar to pastāv risks, ka patērētāji tiks maldināti un nevarēs izdarīt apzinātu izvēli par to, vai uzturā lietot gaļas produktus, kas satur trombīnu;

| O. | tā kā vēl nav pierādītas priekšrocības un labums, ko patērētāji gūs no trombīna; |
| --- | --- |

O.

tā kā vēl nav pierādītas priekšrocības un labums, ko patērētāji gūs no trombīna;

| P. | tā kā vairāku atsevišķu gaļas gabalu savienošanas process ievērojami palielina virsmas platību, kas var būt inficēta ar patogēnajām baktērijām (piemēram, klostrīdiju un salmonellu), kuras šādā veidā var izdzīvot un tikt pavairotas arī bez skābekļa; |
| --- | --- |

P.

tā kā vairāku atsevišķu gaļas gabalu savienošanas process ievērojami palielina virsmas platību, kas var būt inficēta ar patogēnajām baktērijām (piemēram, klostrīdiju un salmonellu), kuras šādā veidā var izdzīvot un tikt pavairotas arī bez skābekļa;

| Q. | tā kā risks inficēties ar patogēnajām baktērijām ir īpaši liels, jo savienošanas procesā var izmantot auksto saistīšanu, nepievienojot sāli un pēc tam nekarsējot, līdz ar to nevar garantēt galaprodukta nekaitīgumu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā risks inficēties ar patogēnajām baktērijām ir īpaši liels, jo savienošanas procesā var izmantot auksto saistīšanu, nepievienojot sāli un pēc tam nekarsējot, līdz ar to nevar garantēt galaprodukta nekaitīgumu;

| R. | tā kā šo apsvērumu dēļ Komisijas direktīvas projekts neatbilst kritērijiem par pārtikas piedevu iekļaušanu Direktīvas 95/2/EK IV pielikuma sarakstā, |
| --- | --- |

R.

tā kā šo apsvērumu dēļ Komisijas direktīvas projekts neatbilst kritērijiem par pārtikas piedevu iekļaušanu Direktīvas 95/2/EK IV pielikuma sarakstā,

| 1. | uzskata, ka šis Komisijas direktīvas projekts neatbilst Regulas (EK) Nr. 1333/2008 mērķim un saturam; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka šis Komisijas direktīvas projekts neatbilst Regulas (EK) Nr. 1333/2008 mērķim un saturam;

| 2. | iebilst pret to, lai tiktu pieņemts projekts Komisijas direktīvai, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un atceļ Lēmumu 2004/374/EK; |
| --- | --- |

2.

iebilst pret to, lai tiktu pieņemts projekts Komisijas direktīvai, ar ko groza pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un atceļ Lēmumu 2004/374/EK;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.

(2)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

(3)  OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.

(4)  OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp.

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/65 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/65

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsRīcības plāns orgānu ziedošanas un transplantācijas jomā (2009-2015)

P7_TA(2010)0183

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par Komisijas paziņojumu par rīcības plānu orgānu ziedošanas un transplantācijas jomā (2009-2015) (2009/2104(INI))

2011/C 161 E/11

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 184. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem (COM(2008)0818),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns orgānu ziedošanas un transplantācijas jomā (2009–2015). Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm” (COM(2008)0819),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004 /23/EK par kvalitātes un drošības standartu noteikšanu cilvēka audu un šūnu ziedošanai, ieguvei, testēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai (1),

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas pamatprincipus par cilvēku orgānu transplantāciju,

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu un tās papildprotokolu par cilvēka orgānu un audu transplantāciju,

ņemot vērā konferenci par orgānu ziedošanas un transplantācijas drošību un kvalitāti Eiropas Savienībā, kas notika Venēcijā 2003. gada 17.–18. septembrī,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7–0103/2010),

| A. | tā kā pašlaik Eiropas Savienībā 56 000 pacientu gaida, kad būs pieejams piemērots orgāna donors, un tiek lēsts, ka ik dienu 12 cilvēku mirst, gaidot piemērotu orgāna transplantātu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašlaik Eiropas Savienībā 56 000 pacientu gaida, kad būs pieejams piemērots orgāna donors, un tiek lēsts, ka ik dienu 12 cilvēku mirst, gaidot piemērotu orgāna transplantātu;

| B. | tā kā Eiropas pacientu vajadzības pēc transplantācijas netiek apmierinātas, jo ir pieejams pārāk maz orgānu gan no mirušiem, gan brīvprātīgiem dzīviem donoriem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas pacientu vajadzības pēc transplantācijas netiek apmierinātas, jo ir pieejams pārāk maz orgānu gan no mirušiem, gan brīvprātīgiem dzīviem donoriem;

| C. | tā kā dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs mirušu donoru orgānu ziedošanas īpatsvars, svārstoties no 34,2 donoriem no viena miljona iedzīvotāju Spānijā līdz 1,1 donoram no viena miljona Bulgārijā, turklāt orgānu trūkums ir galvenais faktors, kas ietekmē transplantācijas programmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs mirušu donoru orgānu ziedošanas īpatsvars, svārstoties no 34,2 donoriem no viena miljona iedzīvotāju Spānijā līdz 1,1 donoram no viena miljona Bulgārijā, turklāt orgānu trūkums ir galvenais faktors, kas ietekmē transplantācijas programmas;

| D. | tā kā dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras orgānu ziedošanas un transplantācijas politika un reglamentējošie noteikumi, jo tajās ir atšķirīgi juridiskie, kultūras, administratīvie un organizatoriskie nosacījumi; |
| --- | --- |

D.

tā kā dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras orgānu ziedošanas un transplantācijas politika un reglamentējošie noteikumi, jo tajās ir atšķirīgi juridiskie, kultūras, administratīvie un organizatoriskie nosacījumi;

| E. | tā kā orgānu ziedošana un transplantācija ir delikāti un daudzšķautņaini jautājumi ar ļoti nozīmīgu ētisko aspektu, kuru risināšanai ir nepieciešama plaša sabiedrības iesaiste un visu attiecīgo ieinteresēto personu dalība; |
| --- | --- |

E.

tā kā orgānu ziedošana un transplantācija ir delikāti un daudzšķautņaini jautājumi ar ļoti nozīmīgu ētisko aspektu, kuru risināšanai ir nepieciešama plaša sabiedrības iesaiste un visu attiecīgo ieinteresēto personu dalība;

| F. | tā kā orgānu transplantācija sniedz iespēju glābt dzīvības, nodrošina labāku dzīves kvalitāti un (nieru transplantācijas gadījumā) vislabāko izmaksu un ieguvumu attiecību salīdzinājumā ar citām aizvietošanas terapijām, kā arī paplašina pacientu iespējas iesaistīties sociālajā un darba dzīvē; |
| --- | --- |

F.

tā kā orgānu transplantācija sniedz iespēju glābt dzīvības, nodrošina labāku dzīves kvalitāti un (nieru transplantācijas gadījumā) vislabāko izmaksu un ieguvumu attiecību salīdzinājumā ar citām aizvietošanas terapijām, kā arī paplašina pacientu iespējas iesaistīties sociālajā un darba dzīvē;

| G. | tā kā orgānu apmaiņa starp dalībvalstīm jau kļuvusi par ierastu praksi, kaut arī orgānu pārrobežas apmaiņas biežums dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras; tā kā orgānu apmaiņu starp dalībvalstīm atvieglina starptautiskās apmaiņas organizācijas, piemēram, “Eurotransplant” un “Scandiatransplant”; |
| --- | --- |

G.

tā kā orgānu apmaiņa starp dalībvalstīm jau kļuvusi par ierastu praksi, kaut arī orgānu pārrobežas apmaiņas biežums dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras; tā kā orgānu apmaiņu starp dalībvalstīm atvieglina starptautiskās apmaiņas organizācijas, piemēram, “Eurotransplant” un “Scandiatransplant”;

| H. | tā kā pašlaik nav ne Eiropas Savienības mēroga datubāzes ar informāciju par ziedošanai un transplantācijai paredzētajiem orgāniem vai dzīviem vai mirušiem donoriem, ne arī Eiropas mēroga sertifikācijas sistēmas, kas nodrošinātu apstiprinājumu, ka cilvēku orgāni un audi ir iegūti likumīgi; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašlaik nav ne Eiropas Savienības mēroga datubāzes ar informāciju par ziedošanai un transplantācijai paredzētajiem orgāniem vai dzīviem vai mirušiem donoriem, ne arī Eiropas mēroga sertifikācijas sistēmas, kas nodrošinātu apstiprinājumu, ka cilvēku orgāni un audi ir iegūti likumīgi;

| I. | tā kā tikai Spānijā un dažās citās dalībvalstīs ir sekmīgi izdevies būtiski palielināt mirušu donoru orgānu ziedojumu skaitu, turklāt pierādījies, ka šāds pieaugums saistāms ar noteiktu organizatorisku pasākumu ieviešanu, ar kuriem nodrošina, ka sistēmās var identificēt iespējamos donorus un palielināt to gadījumu skaitu, kad mirušus cilvēkus var izmantot par donoriem; |
| --- | --- |

I.

tā kā tikai Spānijā un dažās citās dalībvalstīs ir sekmīgi izdevies būtiski palielināt mirušu donoru orgānu ziedojumu skaitu, turklāt pierādījies, ka šāds pieaugums saistāms ar noteiktu organizatorisku pasākumu ieviešanu, ar kuriem nodrošina, ka sistēmās var identificēt iespējamos donorus un palielināt to gadījumu skaitu, kad mirušus cilvēkus var izmantot par donoriem;

| J. | tā kā ar Direktīvu 2004/23/EK tiks radīts precīzs juridiskais regulējums orgānu ziedošanai un transplantācijai Eiropas Savienībā, nodrošinot kompetentās iestādes izveidi vai norīkošanu ikvienā dalībvalstī, lai panāktu atbilstību ES kvalitātes un drošības standartiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā ar Direktīvu 2004/23/EK tiks radīts precīzs juridiskais regulējums orgānu ziedošanai un transplantācijai Eiropas Savienībā, nodrošinot kompetentās iestādes izveidi vai norīkošanu ikvienā dalībvalstī, lai panāktu atbilstību ES kvalitātes un drošības standartiem;

| K. | tā kā orgānu tirdzniecība un cilvēku tirdzniecība orgānu iegūšanai ir smags cilvēktiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

K.

tā kā orgānu tirdzniecība un cilvēku tirdzniecība orgānu iegūšanai ir smags cilvēktiesību pārkāpums;

| L. | tā kā pastāv cieša saistība starp nelegālo orgānu tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību orgānu iegūšanai, no vienas puses, un orgānu ziedošanas likumīgo sistēmu, no otras puses, jo, pirmkārt, orgānu nepieejamība likumīgajā sistēmā stimulē nelikumīgas darbības un, otrkārt, nelikumīgas darbības būtiski vājina likumīgās orgānu ziedošanas sistēmas uzticamību; |
| --- | --- |

L.

tā kā pastāv cieša saistība starp nelegālo orgānu tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību orgānu iegūšanai, no vienas puses, un orgānu ziedošanas likumīgo sistēmu, no otras puses, jo, pirmkārt, orgānu nepieejamība likumīgajā sistēmā stimulē nelikumīgas darbības un, otrkārt, nelikumīgas darbības būtiski vājina likumīgās orgānu ziedošanas sistēmas uzticamību;

| M. | tā kā dažādās Eiropas valstīs ir ļoti dažāds orgānu ziedošanas atteikumu skaits un šādas atšķirības var izskaidrot ar speciālistu apmācības un zināšanu līmeni saziņas un ģimenes aprūpes jomā, atšķirīgu likumdošanas pieeju attiecībā uz piekrišanu orgānu ziedošanai un tā praktisko īstenošanu, kā arī citiem svarīgiem kultūras, ekonomiskiem vai sociāliem apstākļiem, kas ietekmē sabiedrības uzskatus par ieguvumiem no orgānu ziedošanas un transplantācijas; |
| --- | --- |

M.

tā kā dažādās Eiropas valstīs ir ļoti dažāds orgānu ziedošanas atteikumu skaits un šādas atšķirības var izskaidrot ar speciālistu apmācības un zināšanu līmeni saziņas un ģimenes aprūpes jomā, atšķirīgu likumdošanas pieeju attiecībā uz piekrišanu orgānu ziedošanai un tā praktisko īstenošanu, kā arī citiem svarīgiem kultūras, ekonomiskiem vai sociāliem apstākļiem, kas ietekmē sabiedrības uzskatus par ieguvumiem no orgānu ziedošanas un transplantācijas;

| N. | tā kā dzīvu donoru orgānu ziedojumi var būt noderīgs papildu pasākums pacientiem, kuriem vajadzīgos orgānus nevar iegūt pēcnāves transplantācijas ceļā, taču uzsverot, ka dzīvu donoru orgānu ziedošanu drīkst apsvērt tikai tad, ja jebkādas nelikumīgas darbības un maksa par ziedojumu tikušas izslēgtas; |
| --- | --- |

N.

tā kā dzīvu donoru orgānu ziedojumi var būt noderīgs papildu pasākums pacientiem, kuriem vajadzīgos orgānus nevar iegūt pēcnāves transplantācijas ceļā, taču uzsverot, ka dzīvu donoru orgānu ziedošanu drīkst apsvērt tikai tad, ja jebkādas nelikumīgas darbības un maksa par ziedojumu tikušas izslēgtas;

| O. | tā kā medicīnisku iejaukšanos var veikt tikai tad, ja attiecīgā persona ir par to informēta un piekritusi tai no brīvas gribas; tā kā šai personai pirms tam ir jāsniedz attiecīga informācija gan par darbību mērķi un raksturu, gan arī par to sekām un ar tām saistītajiem riskiem; un tā kā attiecīgā persona jebkurā brīdī var brīvi atteikties no iepriekš sniegtās piekrišanas; |
| --- | --- |

O.

tā kā medicīnisku iejaukšanos var veikt tikai tad, ja attiecīgā persona ir par to informēta un piekritusi tai no brīvas gribas; tā kā šai personai pirms tam ir jāsniedz attiecīga informācija gan par darbību mērķi un raksturu, gan arī par to sekām un ar tām saistītajiem riskiem; un tā kā attiecīgā persona jebkurā brīdī var brīvi atteikties no iepriekš sniegtās piekrišanas;

| P. | tā kā dalībvalstīm jānodrošina, ka transplantācijai paredzētos orgānus neizņem no miruša cilvēka līdz brīdim, kamēr šī cilvēka nāve nav apliecināta atbilstoši valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā dalībvalstīm jānodrošina, ka transplantācijai paredzētos orgānus neizņem no miruša cilvēka līdz brīdim, kamēr šī cilvēka nāve nav apliecināta atbilstoši valsts tiesību aktiem;

| Q. | tā kā dzīvu donoru orgānu ziedojumiem vajadzētu papildināt mirušu donoru orgānu ziedojumus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dzīvu donoru orgānu ziedojumiem vajadzētu papildināt mirušu donoru orgānu ziedojumus;

| R. | tā kā orgānu izmantošana ārstēšanā ir saistīta ar infekcijas slimību un citu slimību pārnešanas risku; |
| --- | --- |

R.

tā kā orgānu izmantošana ārstēšanā ir saistīta ar infekcijas slimību un citu slimību pārnešanas risku;

| S. | tā kā mūža ilguma pieaugums mazina pieejamo orgānu kvalitāti, kas savukārt samazina transplantātu skaitu, tai skaitā tajās dalībvalstīs, kurās donoru skaits palielinās; |
| --- | --- |

S.

tā kā mūža ilguma pieaugums mazina pieejamo orgānu kvalitāti, kas savukārt samazina transplantātu skaitu, tai skaitā tajās dalībvalstīs, kurās donoru skaits palielinās;

| T. | tā kā sabiedrības izpratne un viedoklis ir ļoti svarīgs, lai palielinātu orgānu ziedojumu skaitu; |
| --- | --- |

T.

tā kā sabiedrības izpratne un viedoklis ir ļoti svarīgs, lai palielinātu orgānu ziedojumu skaitu;

| U. | tā kā nevalstisko organizāciju un citu brīvprātīgo organizāciju dalībvalstīs veiktā darbība vairo informētību par orgānu ziedošanu un tā kā organizāciju centieni kopumā vairo par orgānu donoriem reģistrējušos cilvēku skaitu, |
| --- | --- |

U.

tā kā nevalstisko organizāciju un citu brīvprātīgo organizāciju dalībvalstīs veiktā darbība vairo informētību par orgānu ziedošanu un tā kā organizāciju centieni kopumā vairo par orgānu donoriem reģistrējušos cilvēku skaitu,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 2008. gada decembrī pieņemto rīcības plānu orgānu ziedošanas un transplantācijas jomā (2009–2015), kurā noteikta dalībvalstu sadarbības pieeja, īstenojot vairākus prioritārās rīcības pasākumus, kuru pamatā ir kopīgu mērķu noteikšana un to attīstīšana, kā arī orgānu ziedošanas un transplantācijas darbību novērtēšana atbilstoši noteiktiem rādītājiem, kas var palīdzēt noteikt standartus un paraugpraksi; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas 2008. gada decembrī pieņemto rīcības plānu orgānu ziedošanas un transplantācijas jomā (2009–2015), kurā noteikta dalībvalstu sadarbības pieeja, īstenojot vairākus prioritārās rīcības pasākumus, kuru pamatā ir kopīgu mērķu noteikšana un to attīstīšana, kā arī orgānu ziedošanas un transplantācijas darbību novērtēšana atbilstoši noteiktiem rādītājiem, kas var palīdzēt noteikt standartus un paraugpraksi;

| 2. | pauž bažas par to, ka nepietiek transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu pacientu vajadzību apmierināšanai; atzīst, ka izteiktā donoru orgānu nepietiekamība ir galvenais šķērslis, kas kavē orgānu transplantācijas pakalpojumu pilnvērtīgu attīstību, un arī svarīgākais uzdevums, kas dalībvalstīm jārisina orgānu transplantācijas jomā; |
| --- | --- |

2.

pauž bažas par to, ka nepietiek transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu pacientu vajadzību apmierināšanai; atzīst, ka izteiktā donoru orgānu nepietiekamība ir galvenais šķērslis, kas kavē orgānu transplantācijas pakalpojumu pilnvērtīgu attīstību, un arī svarīgākais uzdevums, kas dalībvalstīm jārisina orgānu transplantācijas jomā;

| 3. | atzīmē panākumus, kas gūti shēmās, kur iedzīvotāji orgānu donoru reģistram var pievienoties tieši, veicot noteiktas administratīvas procedūras, piemēram, iesniedzot pieteikumu par pases vai vadītāja apliecības saņemšanu; rosina dalībvalstis apsvērt šādu shēmu pieņemšanu nolūkā vairot donoru reģistru dalībnieku skaitu; |
| --- | --- |

3.

atzīmē panākumus, kas gūti shēmās, kur iedzīvotāji orgānu donoru reģistram var pievienoties tieši, veicot noteiktas administratīvas procedūras, piemēram, iesniedzot pieteikumu par pases vai vadītāja apliecības saņemšanu; rosina dalībvalstis apsvērt šādu shēmu pieņemšanu nolūkā vairot donoru reģistru dalībnieku skaitu;

| 4. | uzskata, ka ir svarīgi, lai orgānu izmantošanā būtu skaidri definēts tiesiskais regulējums un lai sabiedrība uzticētos orgānu ziedošanas un transplantācijas sistēmai, jo tā var novērst, ka ārstēšanā izmantojami orgāni iet zudumā; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir svarīgi, lai orgānu izmantošanā būtu skaidri definēts tiesiskais regulējums un lai sabiedrība uzticētos orgānu ziedošanas un transplantācijas sistēmai, jo tā var novērst, ka ārstēšanā izmantojami orgāni iet zudumā;

| 5. | atzīmē organizatorisko aspektu nozīmi orgānu ieguvē un uzsver, ka informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm palīdzēs valstīm ar zemu orgānu pieejamības līmeni uzlabot ziedošanas apjomu, ko apliecina, piemēram, Spānijas modeļa elementu ieviešana dažādās ES un ārpuskopienas valstīs, kurās orgānu ziedošanas apjomu izdevies palielināt; |
| --- | --- |

5.

atzīmē organizatorisko aspektu nozīmi orgānu ieguvē un uzsver, ka informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm palīdzēs valstīm ar zemu orgānu pieejamības līmeni uzlabot ziedošanas apjomu, ko apliecina, piemēram, Spānijas modeļa elementu ieviešana dažādās ES un ārpuskopienas valstīs, kurās orgānu ziedošanas apjomu izdevies palielināt;

| 6. | uzsver, cik nozīmīgi ir donoru koordinātori, un to, cik svarīgi ir iecelt donoru koordinatorus slimnīcu līmenī; donoru koordinatora loma būtu jāatzīst par galveno faktoru, lai uzlabotu ne tikai ziedošanas un transplantācijas norises efektivitāti, bet arī transplantācijai paredzēto orgānu kvalitāti un drošību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, cik nozīmīgi ir donoru koordinātori, un to, cik svarīgi ir iecelt donoru koordinatorus slimnīcu līmenī; donoru koordinatora loma būtu jāatzīst par galveno faktoru, lai uzlabotu ne tikai ziedošanas un transplantācijas norises efektivitāti, bet arī transplantācijai paredzēto orgānu kvalitāti un drošību;

| 7. | uzsver, ka ar pārmaiņām orgānu ziedošanas un ieguves organizācijā var būtiski palielināt orgānu ziedošanas apjomu un saglabāt to augstā līmenī; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ar pārmaiņām orgānu ziedošanas un ieguves organizācijā var būtiski palielināt orgānu ziedošanas apjomu un saglabāt to augstā līmenī;

| 8. | uzsver, ka iespējamo donoru identifikācija tikusi uzskatīta par vienu no svarīgākajiem pasākumiem mirušo donoru orgānu ziedošanas procesā; uzsver, ka svarīgākais pasākums donoru apzināšanas un orgānu ziedošanas uzlabošanā ir slimnīcā iecelt par orgānu ziedošanu atbildīgu personu (transplantātu donoru koordinatoru), kuras galvenais pienākums ir izstrādāt donoru apzināšanas proaktīvu programmu un optimizēt orgānu ziedošanas procesu kopumā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka iespējamo donoru identifikācija tikusi uzskatīta par vienu no svarīgākajiem pasākumiem mirušo donoru orgānu ziedošanas procesā; uzsver, ka svarīgākais pasākums donoru apzināšanas un orgānu ziedošanas uzlabošanā ir slimnīcā iecelt par orgānu ziedošanu atbildīgu personu (transplantātu donoru koordinatoru), kuras galvenais pienākums ir izstrādāt donoru apzināšanas proaktīvu programmu un optimizēt orgānu ziedošanas procesu kopumā;

| 9. | atzīmē orgānu pārrobežas apmaiņas nozīmi, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt orgānu donoru un saņēmēju atbilstību, un ar to saistīto liela pieejamo donoru daudzuma nozīmi, lai varētu apmierināt visu gaidīšanas sarakstos iekļauto pacientu vajadzības; uzskata, ka bez orgānu apmaiņas starp dalībvalstīm saņēmējiem, kuriem vajag retu saderību, ir ļoti mazas izredzes orgānu atrast, turklāt tai pašā laikā dažus īpašus donorus nepieņems, jo gaidīšanas sarakstos nebūs atbilstošu saņēmēju; |
| --- | --- |

9.

atzīmē orgānu pārrobežas apmaiņas nozīmi, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt orgānu donoru un saņēmēju atbilstību, un ar to saistīto liela pieejamo donoru daudzuma nozīmi, lai varētu apmierināt visu gaidīšanas sarakstos iekļauto pacientu vajadzības; uzskata, ka bez orgānu apmaiņas starp dalībvalstīm saņēmējiem, kuriem vajag retu saderību, ir ļoti mazas izredzes orgānu atrast, turklāt tai pašā laikā dažus īpašus donorus nepieņems, jo gaidīšanas sarakstos nebūs atbilstošu saņēmēju;

| 10. | atzinīgi vērtē sistēmu “Eurotransplant” un “Scandiatransplant” darbību, taču atzīmē, ka orgānu apmaiņu ārpus tām un to starpā iespējams būtiski uzlabot, kas būtu īpaši izdevīgi mazo valstu pacientiem; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē sistēmu “Eurotransplant” un “Scandiatransplant” darbību, taču atzīmē, ka orgānu apmaiņu ārpus tām un to starpā iespējams būtiski uzlabot, kas būtu īpaši izdevīgi mazo valstu pacientiem;

| 11. | uzsver, ka kopēju saistošu kvalitātes un drošības standartu izstrāde būs vienīgais mehānisms, ar kuru visā ES var nodrošināt augstu veselības aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka kopēju saistošu kvalitātes un drošības standartu izstrāde būs vienīgais mehānisms, ar kuru visā ES var nodrošināt augstu veselības aizsardzības līmeni;

| 12. | uzsver, ka ziedojumiem vajadzētu būt brīvprātīgiem un bezmaksas un ziedošanai jānotiek atbilstoši skaidri noteiktiem tiesiskiem un ētiskiem principiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ziedojumiem vajadzētu būt brīvprātīgiem un bezmaksas un ziedošanai jānotiek atbilstoši skaidri noteiktiem tiesiskiem un ētiskiem principiem;

| 13. | aicina dalībvalstis nodrošināt orgānu piešķiršanu saņēmējiem bez diskriminācijas un atbilstīgi pārredzamiem un zinātniskiem kritērijiem; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis nodrošināt orgānu piešķiršanu saņēmējiem bez diskriminācijas un atbilstīgi pārredzamiem un zinātniskiem kritērijiem;

| 14. | aicina dalībvalstis nodrošināt precīzu juridisko pamatu, lai no donora pirms nāves vai viņa tuviniekiem būtu iespējams saņemt pilntiesīgu apliecinājumu vai noraidījumu viņa orgānu ziedošanai un dalībvalstis nodrošina, ka orgānu paņemšana no mirušas personas notiek tikai tādā gadījumā, ja minētās personas nāve ir apstiprināta atbilstīgi valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis nodrošināt precīzu juridisko pamatu, lai no donora pirms nāves vai viņa tuviniekiem būtu iespējams saņemt pilntiesīgu apliecinājumu vai noraidījumu viņa orgānu ziedošanai un dalībvalstis nodrošina, ka orgānu paņemšana no mirušas personas notiek tikai tādā gadījumā, ja minētās personas nāve ir apstiprināta atbilstīgi valsts tiesību aktiem;

| 15. | atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir dzīvo donoru aizsardzība un nesavtīgas un brīvprātīgas orgānu ziedošanas nodrošināšana, nepieļaujot nekādus citus maksājumus kā tikai precīzi noteiktu kompensāciju par izdevumiem orgāna ziedošanas procesā, piemēram, ceļojuma izdevumiem, bērnu pieskatīšanas izdevumiem, ieņēmumu zaudējumiem un atveseļošanās izmaksām, un aizliedzot radīt jebkādus finansiālus stimulus vai zaudējumus iespējamajam donoram; mudina dalībvalstis izstrādāt nosacījumus kompensācijas piešķiršanai; |
| --- | --- |

15.

atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir dzīvo donoru aizsardzība un nesavtīgas un brīvprātīgas orgānu ziedošanas nodrošināšana, nepieļaujot nekādus citus maksājumus kā tikai precīzi noteiktu kompensāciju par izdevumiem orgāna ziedošanas procesā, piemēram, ceļojuma izdevumiem, bērnu pieskatīšanas izdevumiem, ieņēmumu zaudējumiem un atveseļošanās izmaksām, un aizliedzot radīt jebkādus finansiālus stimulus vai zaudējumus iespējamajam donoram; mudina dalībvalstis izstrādāt nosacījumus kompensācijas piešķiršanai;

| 16. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju nodrošināt to, ka dzīvie donori ir likumīgi apdrošināti visās dalībvalstīs; aicina Komisiju analizēt dažādas veselības aprūpes apmaksāšanas iespējas dzīvajiem donoriem visās dalībvalstīs, lai atklātu, kādas ir labākās prakses ES; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju izvērtēt iespēju nodrošināt to, ka dzīvie donori ir likumīgi apdrošināti visās dalībvalstīs; aicina Komisiju analizēt dažādas veselības aprūpes apmaksāšanas iespējas dzīvajiem donoriem visās dalībvalstīs, lai atklātu, kādas ir labākās prakses ES;

| 17. | uzsver, ka dalībvalstis nodrošina, ka dzīvos donorus izvēlas, pamatojoties uz viņu veselību un slimības vēsturi, vajadzības gadījumā ietverot psiholoģisko vērtējumu, ko veic kvalificēts vai apmācīts un kompetents speciālists; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka dalībvalstis nodrošina, ka dzīvos donorus izvēlas, pamatojoties uz viņu veselību un slimības vēsturi, vajadzības gadījumā ietverot psiholoģisko vērtējumu, ko veic kvalificēts vai apmācīts un kompetents speciālists;

| 18. | uzsver, ka ārkārtīgi svarīga ir labi strukturētu darbības sistēmu izveide un veiksmīgu modeļu veicināšana valstu līmenī; ierosina, ka darbības sistēmām vajadzētu sastāvēt no piemērota un tiesiska pamata, tehniskās un loģistikas infrastruktūras un organizatoriska atbalsta apvienojumā ar efektīvu piešķiršanas sistēmu; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ārkārtīgi svarīga ir labi strukturētu darbības sistēmu izveide un veiksmīgu modeļu veicināšana valstu līmenī; ierosina, ka darbības sistēmām vajadzētu sastāvēt no piemērota un tiesiska pamata, tehniskās un loģistikas infrastruktūras un organizatoriska atbalsta apvienojumā ar efektīvu piešķiršanas sistēmu;

| 19. | aicina dalībvalstis veicināt kvalitātes uzlabošanas programmu attīstību orgānu ziedošanas jomā ikvienā slimnīcā, kurā šāda ziedošana varētu notikt, turklāt šajā procesā pirmām kārtām īstenojot visa orgānu ziedošanas procesa pašnovērtēšanu, kuru veiktu katras slimnīcas intensīvās aprūpes speciālisti un transplantātu koordinatori, bet pēc tam — ja tas nepieciešams un iespējams — centriem piesaistīta ārēja revīzija; |
| --- | --- |

19.

aicina dalībvalstis veicināt kvalitātes uzlabošanas programmu attīstību orgānu ziedošanas jomā ikvienā slimnīcā, kurā šāda ziedošana varētu notikt, turklāt šajā procesā pirmām kārtām īstenojot visa orgānu ziedošanas procesa pašnovērtēšanu, kuru veiktu katras slimnīcas intensīvās aprūpes speciālisti un transplantātu koordinatori, bet pēc tam — ja tas nepieciešams un iespējams — centriem piesaistīta ārēja revīzija;

| 20. | uzsver, ka nepārtrauktai izglītošanai vajadzētu būt vienam no svarīgākajiem elementiem dalībvalstu saziņas stratēģijās par šo tematu; jo īpaši ierosina, ka par orgānu ziedošanu cilvēkus vajadzētu labāk informēt, iedrošināt par to runāt un paust tuviniekiem savas vēlmes attiecībā uz ziedošanu; atzīmē, ka tikai 41 % Eiropas iedzīvotāju varētu būt ģimenes lokā runājuši par orgānu ziedošanu; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka nepārtrauktai izglītošanai vajadzētu būt vienam no svarīgākajiem elementiem dalībvalstu saziņas stratēģijās par šo tematu; jo īpaši ierosina, ka par orgānu ziedošanu cilvēkus vajadzētu labāk informēt, iedrošināt par to runāt un paust tuviniekiem savas vēlmes attiecībā uz ziedošanu; atzīmē, ka tikai 41 % Eiropas iedzīvotāju varētu būt ģimenes lokā runājuši par orgānu ziedošanu;

| 21. | mudina dalībvalstis radīt iespējas, lai iedzīvotājiem būtu vieglāk nepārprotami apliecināt vēlmi ziedot orgānus, un šajā nolūkā piedāvāt iespēju tiešsaistē pieteikties valstu un/vai Eiropas donoru reģistrā, kas paātrinātu orgānu ziedošanas piekrišanas pārbaudes procedūru; |
| --- | --- |

21.

mudina dalībvalstis radīt iespējas, lai iedzīvotājiem būtu vieglāk nepārprotami apliecināt vēlmi ziedot orgānus, un šajā nolūkā piedāvāt iespēju tiešsaistē pieteikties valstu un/vai Eiropas donoru reģistrā, kas paātrinātu orgānu ziedošanas piekrišanas pārbaudes procedūru;

| 22. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un attiecīgām ieinteresētām personām izvērtēt iespēju izveidot sistēmu, ar kuras palīdzību iespējami lielākā skaitā dalībvalstu ņemtu vērā to pilsoņu paustās vēlmes, kuri pēc nāves piekrīt ziedot savus orgānus; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un attiecīgām ieinteresētām personām izvērtēt iespēju izveidot sistēmu, ar kuras palīdzību iespējami lielākā skaitā dalībvalstu ņemtu vērā to pilsoņu paustās vēlmes, kuri pēc nāves piekrīt ziedot savus orgānus;

| 23. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pilnībā izstrādātas sistēmas un saistītie reģistri, kuri būtu viegli pieejami, lai reģistrētu nākotnes donoru pausto gribu; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pilnībā izstrādātas sistēmas un saistītie reģistri, kuri būtu viegli pieejami, lai reģistrētu nākotnes donoru pausto gribu;

| 24. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus, veicinot tādu atzīmju vai simbolu iekļaušanu valsts identifikācijas kartē vai vadītāja apliecībā, kas dokumenta īpašnieku identificētu kā orgānu donoru; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis veikt pasākumus, veicinot tādu atzīmju vai simbolu iekļaušanu valsts identifikācijas kartē vai vadītāja apliecībā, kas dokumenta īpašnieku identificētu kā orgānu donoru;

| 25. | tādēļ aicina dalībvalstis uzlabot veselības aizsardzības nozares speciālistu un pacientu atbalsta grupu dalībnieku zināšanas un saziņas prasmes par orgānu transplantācijas jautājumiem; aicina Komisiju, dalībvalstis un pilsoniskās sabiedrības organizācijas iesaistīties centienos palielināt sabiedrības informētību par orgānu ziedošanas iespējamību, ņemot vērā katras dalībvalsts kultūras īpatnības; |
| --- | --- |

25.

tādēļ aicina dalībvalstis uzlabot veselības aizsardzības nozares speciālistu un pacientu atbalsta grupu dalībnieku zināšanas un saziņas prasmes par orgānu transplantācijas jautājumiem; aicina Komisiju, dalībvalstis un pilsoniskās sabiedrības organizācijas iesaistīties centienos palielināt sabiedrības informētību par orgānu ziedošanas iespējamību, ņemot vērā katras dalībvalsts kultūras īpatnības;

| 26. | aicina dalībvalstis pilnā apjomā izmantot orgānu ziedojumus no mirušiem donoriem, veidojot efektīvas sistēmas orgānu donoru identifikācijai un veicinot transplantātu donoru koordinatoru darbību slimnīcās visā Eiropā; aicina dalībvalstis izvērtēt un biežāk izmantot orgānus no tādiem donoriem, attiecībā uz kuriem kritēriji ir paplašināti (proti, gados vecākiem donoriem vai donoriem, kuri slimo ar noteiktām slimībām), uzturot visaugstākos kvalitātes un drošības standartus, jo īpaši izmantojot jaunākos biotehnoloģijas sasniegumus, ar kuriem ierobežo transplantēto orgānu atgrūšanas risku; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis pilnā apjomā izmantot orgānu ziedojumus no mirušiem donoriem, veidojot efektīvas sistēmas orgānu donoru identifikācijai un veicinot transplantātu donoru koordinatoru darbību slimnīcās visā Eiropā; aicina dalībvalstis izvērtēt un biežāk izmantot orgānus no tādiem donoriem, attiecībā uz kuriem kritēriji ir paplašināti (proti, gados vecākiem donoriem vai donoriem, kuri slimo ar noteiktām slimībām), uzturot visaugstākos kvalitātes un drošības standartus, jo īpaši izmantojot jaunākos biotehnoloģijas sasniegumus, ar kuriem ierobežo transplantēto orgānu atgrūšanas risku;

| 27. | uzskata, ka pienācīgi jālīdzsvaro donora aizsardzība, nodrošinot anonimitāti un konfidencialitāti, un iespēja izsekot medicīniskām vajadzībām ziedotos orgānus, lai novērstu orgānu ziedošanu pret atlīdzību, to pārdošanu un kontrabandu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka pienācīgi jālīdzsvaro donora aizsardzība, nodrošinot anonimitāti un konfidencialitāti, un iespēja izsekot medicīniskām vajadzībām ziedotos orgānus, lai novērstu orgānu ziedošanu pret atlīdzību, to pārdošanu un kontrabandu;

| 28. | uzsver, ka dzīvo donoru aprūpē jāievēro paši augstākie medicīniskie standarti, un nedrīkstētu pieļaut, ka parādoties medicīniskajām problēmām, piemēram, hipertonijai, nieru mazspējai un to sekām, kuras iespējams izraisījis transplantācijas process, tiem rastos finansiāls slogs, iztikas līdzekļu zaudējums vai ar transplantāciju saistītas medicīniskas problēmas. Donori būtu jāaizsargā pret diskriminēšanu sociālajā sistēmā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka dzīvo donoru aprūpē jāievēro paši augstākie medicīniskie standarti, un nedrīkstētu pieļaut, ka parādoties medicīniskajām problēmām, piemēram, hipertonijai, nieru mazspējai un to sekām, kuras iespējams izraisījis transplantācijas process, tiem rastos finansiāls slogs, iztikas līdzekļu zaudējums vai ar transplantāciju saistītas medicīniskas problēmas. Donori būtu jāaizsargā pret diskriminēšanu sociālajā sistēmā;

| 29. | uzskata, ka visus transplantācijas sistēmas noteikumus (piešķiršana, piekļuve transplantācijas pakalpojumiem, dati par darbībām u. c.) vajadzētu publiskot un atbilstīgi kontrolēt, lai izvairītos no jebkādas nepamatotas diskriminācijas attiecībā uz iekļaušanu transplantātu gaidīšanas sarakstā un/vai piekļuvi ārstniecības procedūrām; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka visus transplantācijas sistēmas noteikumus (piešķiršana, piekļuve transplantācijas pakalpojumiem, dati par darbībām u. c.) vajadzētu publiskot un atbilstīgi kontrolēt, lai izvairītos no jebkādas nepamatotas diskriminācijas attiecībā uz iekļaušanu transplantātu gaidīšanas sarakstā un/vai piekļuvi ārstniecības procedūrām;

| 30. | atzīmē, ka, lai gan vairākas dalībvalstis ir ieviesušas transplantācijas darbību obligāto reģistrāciju un ir izveidoti arī daži brīvprātīgi reģistri, nav visaptverošas sistēmas, kurā tiktu apkopoti dati par dažāda veida transplantācijām un to rezultātiem; |
| --- | --- |

30.

atzīmē, ka, lai gan vairākas dalībvalstis ir ieviesušas transplantācijas darbību obligāto reģistrāciju un ir izveidoti arī daži brīvprātīgi reģistri, nav visaptverošas sistēmas, kurā tiktu apkopoti dati par dažāda veida transplantācijām un to rezultātiem;

| 31. | tāpēc īpaši atbalsta valstu un ES mēroga reģistru izveidi, kā arī metodikas izstrādi to rezultātu salīdzināšanai, kuri iekļauti pastāvošajos pēctransplantācijas pārraudzības reģistros par orgānu saņēmējiem, turklāt šajos pasākumos nodrošinot atbilstību spēkā esošajam Eiropas juridiskajam regulējumam personas datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

31.

tāpēc īpaši atbalsta valstu un ES mēroga reģistru izveidi, kā arī metodikas izstrādi to rezultātu salīdzināšanai, kuri iekļauti pastāvošajos pēctransplantācijas pārraudzības reģistros par orgānu saņēmējiem, turklāt šajos pasākumos nodrošinot atbilstību spēkā esošajam Eiropas juridiskajam regulējumam personas datu aizsardzības jomā;

| 32. | atbalsta īpašu protokolu izveidošanu, kuros noteiktas operāciju un pēcoperāciju posma procedūras, par kurām ir atbildīgs attiecīgais ārstējošais personāls, ārsts-patologs un citu nepieciešamo jomu speciālisti; |
| --- | --- |

32.

atbalsta īpašu protokolu izveidošanu, kuros noteiktas operāciju un pēcoperāciju posma procedūras, par kurām ir atbildīgs attiecīgais ārstējošais personāls, ārsts-patologs un citu nepieciešamo jomu speciālisti;

| 33. | atbalsta valstu un ES mēroga pēctransplantācijas pārraudzības reģistru izveidi par dzīvajiem donoriem, lai varētu labāk nodrošināt viņu veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

33.

atbalsta valstu un ES mēroga pēctransplantācijas pārraudzības reģistru izveidi par dzīvajiem donoriem, lai varētu labāk nodrošināt viņu veselības aizsardzību;

| 34. | uzsver, ka jebkāda komerciāla orgānu izmantošana, kas liedz vienlīdzīgu piekļuvi transplantācijai, ir neētiska, pretrunā ar lielāko daļu cilvēcisko pamatvērtību, pārkāpj Konvencijas par cilvēktiesībām un biomedicīnu 21. pantu un ir aizliegta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 3. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka jebkāda komerciāla orgānu izmantošana, kas liedz vienlīdzīgu piekļuvi transplantācijai, ir neētiska, pretrunā ar lielāko daļu cilvēcisko pamatvērtību, pārkāpj Konvencijas par cilvēktiesībām un biomedicīnu 21. pantu un ir aizliegta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 3. panta 2. punktā;

| 35. | norāda, ka orgānu trūkums, orgānu tirdzniecība un cilvēku tirdzniecība orgānu iegūšanai ir saistīti divos veidos: pirmkārt, lielāka orgānu pieejamība dalībvalstīs palīdzētu šīs darbības labāk uzraudzīt, aiztaupot ES iedzīvotājiem jebkādu vajadzību apsvērt orgānu meklēšanu ārpus ES, un, otrkārt, nelikumīgas darbības nopietni mazina uzticēšanos legālajai orgānu ziedošanas sistēmai; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka orgānu trūkums, orgānu tirdzniecība un cilvēku tirdzniecība orgānu iegūšanai ir saistīti divos veidos: pirmkārt, lielāka orgānu pieejamība dalībvalstīs palīdzētu šīs darbības labāk uzraudzīt, aiztaupot ES iedzīvotājiem jebkādu vajadzību apsvērt orgānu meklēšanu ārpus ES, un, otrkārt, nelikumīgas darbības nopietni mazina uzticēšanos legālajai orgānu ziedošanas sistēmai;

| 36. | atkārto A. Adamou ziņojumā par orgānu ziedošanu un transplantāciju minētos ieteikumus cīņai pret orgānu tirdzniecību (2) un pauž uzskatu, ka Komisijai tie būtu pilnībā jāņem vērā darbības plāna izstrādē; uzstāj, ka aktīvāk jāpievērš Komisijas un Eiropola uzmanība šai problēmai; |
| --- | --- |

36.

atkārto A. Adamou ziņojumā par orgānu ziedošanu un transplantāciju minētos ieteikumus cīņai pret orgānu tirdzniecību (2) un pauž uzskatu, ka Komisijai tie būtu pilnībā jāņem vērā darbības plāna izstrādē; uzstāj, ka aktīvāk jāpievērš Komisijas un Eiropola uzmanība šai problēmai;

| 37. | uzsver Pasaules Veselības asamblejas 2010. gada maija sesijas nozīmi un mudina Komisiju un Padomi PVO līmenī apņēmīgi cīnīties par brīvprātīgas bezmaksas ziedošanas principu; |
| --- | --- |

37.

uzsver Pasaules Veselības asamblejas 2010. gada maija sesijas nozīmi un mudina Komisiju un Padomi PVO līmenī apņēmīgi cīnīties par brīvprātīgas bezmaksas ziedošanas principu;

| 38. | atzinīgi vērtē Eiropas Padomes un ANO pētījumu par orgānu, audu un šūnu tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību orgānu iegūšanai; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Eiropas Padomes un ANO pētījumu par orgānu, audu un šūnu tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību orgānu iegūšanai;

| 39. | atzīmē D. Matas un D. Kilgour ziņojumu par Falung Gong piekritēju nonāvēšanu orgānu iegūšanai un prasa Komisijai iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu gan par šiem apgalvojumiem, gan citiem līdzīgiem gadījumiem; |
| --- | --- |

39.

atzīmē D. Matas un D. Kilgour ziņojumu par Falung Gong piekritēju nonāvēšanu orgānu iegūšanai un prasa Komisijai iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu gan par šiem apgalvojumiem, gan citiem līdzīgiem gadījumiem;

| 40. | aicina dalībvalstis izstrādāt mehānismus, lai izvairītos no situācijām, kad veselības aprūpes speciālisti, iestādes vai apdrošināšanas sabiedrības mudina Savienības iedzīvotājus iegūt orgānus trešās valstīs ar tādām darbībām, kas saistītas ar orgānu tirdzniecību vai arī cilvēku tirdzniecību orgānu iegūšanai; mudina dalībvalstis uzraudzīt šādus gadījumus, ja tie notiek to teritorijā; aicina dalībvalstis novērtēt iespēju ieviest juridiskus pasākumus, tostarp sankcijas pret personām, kuras popularizē šādas darbības un/vai piedalās tajās; |
| --- | --- |

40.

aicina dalībvalstis izstrādāt mehānismus, lai izvairītos no situācijām, kad veselības aprūpes speciālisti, iestādes vai apdrošināšanas sabiedrības mudina Savienības iedzīvotājus iegūt orgānus trešās valstīs ar tādām darbībām, kas saistītas ar orgānu tirdzniecību vai arī cilvēku tirdzniecību orgānu iegūšanai; mudina dalībvalstis uzraudzīt šādus gadījumus, ja tie notiek to teritorijā; aicina dalībvalstis novērtēt iespēju ieviest juridiskus pasākumus, tostarp sankcijas pret personām, kuras popularizē šādas darbības un/vai piedalās tajās;

| 41. | stingri noraida dažu veselības apdrošināšanas organizāciju rīcību, mudinot pacientus piedalīties transplantācijas tūrismā, un pieprasa dalībvalstīm šādu rīcību cieši uzraudzīt un sodīt; |
| --- | --- |

41.

stingri noraida dažu veselības apdrošināšanas organizāciju rīcību, mudinot pacientus piedalīties transplantācijas tūrismā, un pieprasa dalībvalstīm šādu rīcību cieši uzraudzīt un sodīt;

| 42. | uzsver, ka pacientiem, kuri saņēmuši orgānu nelikumīgos apstākļos, nedrīkst liegt veselības aprūpi Eiropas Savienībā; norāda, ka arī šajā gadījumā sods par nelikumīgu darbību jāšķir no ārstēšanas vajadzības; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka pacientiem, kuri saņēmuši orgānu nelikumīgos apstākļos, nedrīkst liegt veselības aprūpi Eiropas Savienībā; norāda, ka arī šajā gadījumā sods par nelikumīgu darbību jāšķir no ārstēšanas vajadzības;

| 43. | uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu pastiprināt Interpola un Eiropola vadītu sadarbību orgānu tirdzniecības problēmas efektīvākai risināšanai; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu pastiprināt Interpola un Eiropola vadītu sadarbību orgānu tirdzniecības problēmas efektīvākai risināšanai;

| 44. | atzīst, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot orgānu ziedošanas un transplantācijas kvalitāti un drošību; norāda, ka tas samazinātu ar transplantātu izmantošanu saistīto risku un tā rezultātā samazinātos transplantāciju blaknes; atzīst, ka kvalitātes un drošības uzlabošanas pasākumi varētu ietekmēt orgānu pieejamību un otrādi; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm uzlabot to spēju izstrādāt un pilnveidot reglamentējošos noteikumus, lai paaugstinātu transplantāciju kvalitāti un drošību; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot orgānu ziedošanas un transplantācijas kvalitāti un drošību; norāda, ka tas samazinātu ar transplantātu izmantošanu saistīto risku un tā rezultātā samazinātos transplantāciju blaknes; atzīst, ka kvalitātes un drošības uzlabošanas pasākumi varētu ietekmēt orgānu pieejamību un otrādi; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm uzlabot to spēju izstrādāt un pilnveidot reglamentējošos noteikumus, lai paaugstinātu transplantāciju kvalitāti un drošību;

| 45. | uzsver, ka laba sadarbība starp veselības aprūpes speciālistiem un valstu iestādēm vai citām likumīgām organizācijām ir nepieciešama un rada pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka laba sadarbība starp veselības aprūpes speciālistiem un valstu iestādēm vai citām likumīgām organizācijām ir nepieciešama un rada pievienoto vērtību;

| 46. | atzīst svarīgo nozīmi, kāda veiksmīgas transplantācijas nodrošināšanā ir pēctransplantācijas aprūpei, tai skaitā tādu terapijas veidu pareizai izmantošanai, ar kuriem novērš orgānu atgrūšanu; atzīst, ka optimāli pielietojot terapijas veidus, ar kuriem novērš atgrūšanu, var uzlabot pacientu veselību ilglaikā, sekmēt orgāna izdzīvošanu pēc transplantācijas un tādējādi paplašināt orgānu pieejamību, jo mazināsies vajadzība pēc atkārtotas transplantācijas, un apstiprina, ka dalībvalstīm vajadzētu pacientiem nodrošināt piekļuvi labākajiem pieejamajiem terapijas veidiem; |
| --- | --- |

46.

atzīst svarīgo nozīmi, kāda veiksmīgas transplantācijas nodrošināšanā ir pēctransplantācijas aprūpei, tai skaitā tādu terapijas veidu pareizai izmantošanai, ar kuriem novērš orgānu atgrūšanu; atzīst, ka optimāli pielietojot terapijas veidus, ar kuriem novērš atgrūšanu, var uzlabot pacientu veselību ilglaikā, sekmēt orgāna izdzīvošanu pēc transplantācijas un tādējādi paplašināt orgānu pieejamību, jo mazināsies vajadzība pēc atkārtotas transplantācijas, un apstiprina, ka dalībvalstīm vajadzētu pacientiem nodrošināt piekļuvi labākajiem pieejamajiem terapijas veidiem;

| 47. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

47.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 102, 7.4.2004., 48. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa rezolūcija par orgānu ziedošanu un transplantāciju — politikas pasākumi ES līmenī (Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0130).

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/72 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/72

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsInstitucionālie aspekti saistībā ar Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai

P7_TA(2010)0184

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par institucionālajiem aspektiem saistībā ar Eiropas Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (2009/2241(INI))

2011/C 161 E/12

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 216. panta 2. punktu, 218. panta 6., 8. un 10. punktu, kā arī Protokolu par Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu, kas attiecas uz Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (turpmāk — ECTK),

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2010. gada 14. janvāra lēmumu (1), ar kuru atļauj piemērot Reglamenta 50. pantu (komiteju iesaistīšanas procedūra),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Ārlietu komitejas atzinumus (A7-0144/2010),

| A. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa pastāvīgā judikatūrā kopš 1970. gada 17. decembra sprieduma lietā Internationale Handelsgesellschaft mbH
   (2) un 1974. gada 14. maija sprieduma lietā Nold, Recueil
   (3), 491. lpp. ir konstatējusi, ka pamattiesības ir to vispārējo principu neatņemama sastāvdaļa, par kuru ievērošanu tā rūpējas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa pastāvīgā judikatūrā kopš 1970. gada 17. decembra sprieduma lietā Internationale Handelsgesellschaft mbH
   (2) un 1974. gada 14. maija sprieduma lietā Nold, Recueil
   (3), 491. lpp. ir konstatējusi, ka pamattiesības ir to vispārējo principu neatņemama sastāvdaļa, par kuru ievērošanu tā rūpējas;

| B. | uzskata, ka, šādi rīkojoties, Eiropas Kopienu Tiesa ir ievērojusi dalībvalstu kopējās konstitucionālajās tradīcijas un tādus dalībvalstu atbalstītus starptautiskos cilvēktiesību aizsardzības instrumentus kā ECTK; |
| --- | --- |

B.

uzskata, ka, šādi rīkojoties, Eiropas Kopienu Tiesa ir ievērojusi dalībvalstu kopējās konstitucionālajās tradīcijas un tādus dalībvalstu atbalstītus starptautiskos cilvēktiesību aizsardzības instrumentus kā ECTK;

| C. | tā kā šī judikatūra ar 1993. gada Māstrihtas līgumu par Eiropas Savienību ir iekļauta primārajās tiesībās; |
| --- | --- |

C.

tā kā šī judikatūra ar 1993. gada Māstrihtas līgumu par Eiropas Savienību ir iekļauta primārajās tiesībās;

| D. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa īpašu uzmanību pievērš Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses attīstībai, ko apliecina pieaugošais tādu spriedumu skaits, kuros ir atsauces uz ECTK noteikumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa īpašu uzmanību pievērš Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses attīstībai, ko apliecina pieaugošais tādu spriedumu skaits, kuros ir atsauces uz ECTK noteikumiem;

| E. | tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa parasti par pamatu izmanto “pieņēmumu par saderību” starp Savienības dalībvalsts rīcību un ECTK, ja šī dalībvalsts tikai īsteno Eiropas Savienības tiesības; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa parasti par pamatu izmanto “pieņēmumu par saderību” starp Savienības dalībvalsts rīcību un ECTK, ja šī dalībvalsts tikai īsteno Eiropas Savienības tiesības;

| F. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa 1996. gada 28. marta atzinumā konstatēja, ka Eiropas Kopiena, neizdarot grozījumus līgumā, nav pilnvarota pievienoties ECTK, jo Kopienai nav tādai rīcībai nepieciešamās skaidri noteiktās vai netiešās kompetences; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa 1996. gada 28. marta atzinumā konstatēja, ka Eiropas Kopiena, neizdarot grozījumus līgumā, nav pilnvarota pievienoties ECTK, jo Kopienai nav tādai rīcībai nepieciešamās skaidri noteiktās vai netiešās kompetences;

| G. | tā kā pievienojoties ir jāievēro Lisabonas līgumā un tam pievienotajos protokolos noteiktie ierobežojumi un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punkts un Lisabonas līguma 8. protokols; tā kā šie noteikumi nenozīmē vien Savienības iespēju pievienoties, bet arī pienākumu Savienības iestādēm šādi rīkoties, tā kā nolīgumā par Savienības pievienošanos ECTK ir jāatspoguļo nepieciešamība saglabāt Savienības un tās tiesību raksturīpatnības; |
| --- | --- |

G.

tā kā pievienojoties ir jāievēro Lisabonas līgumā un tam pievienotajos protokolos noteiktie ierobežojumi un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punkts un Lisabonas līguma 8. protokols; tā kā šie noteikumi nenozīmē vien Savienības iespēju pievienoties, bet arī pienākumu Savienības iestādēm šādi rīkoties, tā kā nolīgumā par Savienības pievienošanos ECTK ir jāatspoguļo nepieciešamība saglabāt Savienības un tās tiesību raksturīpatnības;

| H. | tā kā pēc 14. protokola pieņemšanas, ar ko groza ECTK, Savienības pievienošanās iespēja ir atrisināta tām valstīm, kas ir ECTK dalībvalstis, un tā kā par pievienošanās noteikumiem un kārtību ir jāvienojas starp Savienību, no vienas puses, un ECTK dalībvalstīm, no otras puses; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc 14. protokola pieņemšanas, ar ko groza ECTK, Savienības pievienošanās iespēja ir atrisināta tām valstīm, kas ir ECTK dalībvalstis, un tā kā par pievienošanās noteikumiem un kārtību ir jāvienojas starp Savienību, no vienas puses, un ECTK dalībvalstīm, no otras puses;

| I. | tā kā nolīgumā būtu jāizskata arī administratīvie un tehniskie jautājumi, piemēram, princips par Savienības iemaksām ECT izmaksu segšanai; tā kā šajā kontekstā ir jāparedz autonoma Eiropas Cilvēktiesību tiesas budžeta izveide, lai vienkāršotu attiecīgo iemaksu noteikšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā nolīgumā būtu jāizskata arī administratīvie un tehniskie jautājumi, piemēram, princips par Savienības iemaksām ECT izmaksu segšanai; tā kā šajā kontekstā ir jāparedz autonoma Eiropas Cilvēktiesību tiesas budžeta izveide, lai vienkāršotu attiecīgo iemaksu noteikšanu;

| J. | tā kā, pievienojoties ECTK, Savienība tiks iekļauta tās pamattiesību aizsardzības sistēmā un papildus iekšējai Eiropas Savienības Tiesas judikatūras nodrošinātajai tiesību aizsardzībai tās rīcībā būs arī ārēja starptautiska līmeņa aizsardzības iestāde; |
| --- | --- |

J.

tā kā, pievienojoties ECTK, Savienība tiks iekļauta tās pamattiesību aizsardzības sistēmā un papildus iekšējai Eiropas Savienības Tiesas judikatūras nodrošinātajai tiesību aizsardzībai tās rīcībā būs arī ārēja starptautiska līmeņa aizsardzības iestāde;

| K. | tā kā ECTK ir izstrādāta ne tikai ar papildprotokolu palīdzību, bet arī ar citu konvenciju, hartu un nolīgumu palīdzību, un tādējādi ir izveidota par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības sistēmu, kas nepārtraukti attīstās; |
| --- | --- |

K.

tā kā ECTK ir izstrādāta ne tikai ar papildprotokolu palīdzību, bet arī ar citu konvenciju, hartu un nolīgumu palīdzību, un tādējādi ir izveidota par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības sistēmu, kas nepārtraukti attīstās;

| 1. | uzsver šādus svarīgākos argumentus, kuri liecina par labu tam, ka Savienībai ir jāpievienojas ECTK:






  — | pievienošanās ir solis uz priekšu Eiropas integrācijas procesā un ir vēl viens solis ceļā uz politisku savienību; |
| --- | --- | --- |

1.

uzsver šādus svarīgākos argumentus, kuri liecina par labu tam, ka Savienībai ir jāpievienojas ECTK:

—

pievienošanās ir solis uz priekšu Eiropas integrācijas procesā un ir vēl viens solis ceļā uz politisku savienību;

| — | tā kā Savienības pamattiesību aizsardzības sistēma ir papildināta un nostiprināta, Pamattiesību hartu iekļaujot pamattiesību lokā, Savienības pievienošanās ECTK skaidri apliecinās tās saskaņu ar Eiropas Padomes valstīm un tās visu Eiropu aptverošā cilvēktiesību sistēmu; šī pievienošanās palielinās arī Savienības ticamību to trešo valstu acīs, kuras Savienība divpusējo attiecību kontekstā regulāri aicina ievērot ECTK; |
| --- | --- |

—

tā kā Savienības pamattiesību aizsardzības sistēma ir papildināta un nostiprināta, Pamattiesību hartu iekļaujot pamattiesību lokā, Savienības pievienošanās ECTK skaidri apliecinās tās saskaņu ar Eiropas Padomes valstīm un tās visu Eiropu aptverošā cilvēktiesību sistēmu; šī pievienošanās palielinās arī Savienības ticamību to trešo valstu acīs, kuras Savienība divpusējo attiecību kontekstā regulāri aicina ievērot ECTK;

| — | pievienošanās ECTK pilsoņiem nodrošinās tādu aizsardzību Savienības darbības sakarībā, kas ir līdzvērtīga aizsardzībai, kas viņiem jau ir nodrošināta attiecībās ar visām dalībvalstīm; tas ir īpaši svarīgi, jo dalībvalstis ir nodevušas Savienībai nozīmīgas kompetences; |
| --- | --- |

—

pievienošanās ECTK pilsoņiem nodrošinās tādu aizsardzību Savienības darbības sakarībā, kas ir līdzvērtīga aizsardzībai, kas viņiem jau ir nodrošināta attiecībās ar visām dalībvalstīm; tas ir īpaši svarīgi, jo dalībvalstis ir nodevušas Savienībai nozīmīgas kompetences;

| — | Savienības un ECTK tiesību sistēmas tiesību aktu un judikatūras saskaņošana cilvēktiesību jomā veicinās saskanīgu abu Eiropas tiesu judikatūras attīstību cilvēktiesību jomā, īpaši pastāvot palielinātai dialoga un sadarbības nepieciešamībai un izveidos visaptverošu sistēmu, kurā abas tiesas strādās vienoti; |
| --- | --- |

—

Savienības un ECTK tiesību sistēmas tiesību aktu un judikatūras saskaņošana cilvēktiesību jomā veicinās saskanīgu abu Eiropas tiesu judikatūras attīstību cilvēktiesību jomā, īpaši pastāvot palielinātai dialoga un sadarbības nepieciešamībai un izveidos visaptverošu sistēmu, kurā abas tiesas strādās vienoti;

| — | pievienošanās zināmā mērā novērsīs arī to, ka Eiropas Savienības Tiesas darbība tādos jautājumos kā ārpolitika un drošības politika un policijas un drošības politika ir nedaudz ierobežota un nodrošinās visu ES aktivitāšu efektīvu ārējo tiesisko uzraudzību; |
| --- | --- |

—

pievienošanās zināmā mērā novērsīs arī to, ka Eiropas Savienības Tiesas darbība tādos jautājumos kā ārpolitika un drošības politika un policijas un drošības politika ir nedaudz ierobežota un nodrošinās visu ES aktivitāšu efektīvu ārējo tiesisko uzraudzību;

| — | pievienošanās neierobežos Savienības tiesību autonomijas principu, jo Eiropas Savienības Tiesa arī turpmāk būs augstākais un vienīgais tiesnesis to jautājumu sakarībā, kas saistīti ar Savienības tiesībām un tās tiesību aktu spēkā esamību, jo Eiropas Cilvēktiesību tiesa uzskatāma par iestādi, kas tikai nodrošina ārēju kontroli pār to, kā Savienība ievēro starptautisko tiesību pienākumus, kuri tai ir saistoši pēc pievienošanās ECTK; abu šo Eiropas tiesu attiecības nenoteiks hierarhija, bet gan katras tiesas specializācija; tādējādi Eiropas Savienības Tiesas statuss būs līdzīgs tam, kāds pašlaik ir dalībvalstu tiesām salīdzinājumā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesu; |
| --- | --- |

—

pievienošanās neierobežos Savienības tiesību autonomijas principu, jo Eiropas Savienības Tiesa arī turpmāk būs augstākais un vienīgais tiesnesis to jautājumu sakarībā, kas saistīti ar Savienības tiesībām un tās tiesību aktu spēkā esamību, jo Eiropas Cilvēktiesību tiesa uzskatāma par iestādi, kas tikai nodrošina ārēju kontroli pār to, kā Savienība ievēro starptautisko tiesību pienākumus, kuri tai ir saistoši pēc pievienošanās ECTK; abu šo Eiropas tiesu attiecības nenoteiks hierarhija, bet gan katras tiesas specializācija; tādējādi Eiropas Savienības Tiesas statuss būs līdzīgs tam, kāds pašlaik ir dalībvalstu tiesām salīdzinājumā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesu;

| 2. | atgādina, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu un 8. protokolu pievienošanās neizraisa Savienības kompetenču paplašināšanos un jo īpaši neizveido vispārēju Savienības kompetenci cilvēktiesību jomā un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 2. punktu un 6. panta 3. punktu ir jāievēro dalībvalstu tradīcijas un konstitucionālā identitāte; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu un 8. protokolu pievienošanās neizraisa Savienības kompetenču paplašināšanos un jo īpaši neizveido vispārēju Savienības kompetenci cilvēktiesību jomā un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 2. punktu un 6. panta 3. punktu ir jāievēro dalībvalstu tradīcijas un konstitucionālā identitāte;

| 3. | apliecina, ka saskaņā ar Lisabonas līguma 8. protokola 2. pantu nolīgumam par Eiropas Savienības pievienošanos ECTK ir jānodrošina, lai pievienošanās neietekmētu dalībvalstu īpašo iekšējo stāvokli saistībā ar ECTK un tās protokoliem vispār, kā arī saistībā ar dalībvalstu iespējamām atkāpēm un atrunām konkrēti, un ka tas nedrīkst ietekmēt Savienības nostāju pret ECTK; |
| --- | --- |

3.

apliecina, ka saskaņā ar Lisabonas līguma 8. protokola 2. pantu nolīgumam par Eiropas Savienības pievienošanos ECTK ir jānodrošina, lai pievienošanās neietekmētu dalībvalstu īpašo iekšējo stāvokli saistībā ar ECTK un tās protokoliem vispār, kā arī saistībā ar dalībvalstu iespējamām atkāpēm un atrunām konkrēti, un ka tas nedrīkst ietekmēt Savienības nostāju pret ECTK;

| 4. | konstatē, ka ECTK sistēma ir papildināta ar virkni papildprotokolu par tādu tiesību aizsardzību, uz kurām neattiecas ECTK, un iesaka Komisiju pilnvarot sarunām arī par pievienošanos visiem tiem protokoliem, kuri attiecas uz tiesībām, kuras atbilst Pamattiesību hartai neatkarīgi no ratifikācijas Savienības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

4.

konstatē, ka ECTK sistēma ir papildināta ar virkni papildprotokolu par tādu tiesību aizsardzību, uz kurām neattiecas ECTK, un iesaka Komisiju pilnvarot sarunām arī par pievienošanos visiem tiem protokoliem, kuri attiecas uz tiesībām, kuras atbilst Pamattiesību hartai neatkarīgi no ratifikācijas Savienības dalībvalstīs;

| 5. | uzsver — tā kā ES pievienošanās ECTK ir tādas puses, kas nav valsts pievienošanās juridiskam, valstīm paredzētam instrumentam, tā ir jāīsteno, nepārveidojot ECTK raksturīgās iezīmes un pēc iespējas mazāk izmainot tās tiesu sistēmu; uzskata, ka gan no Eiropas Savienībā, gan no trešās valstīs dzīvojošu personu, kas ir vērsušās tiesā, viedokļa ir svarīgi, lai priekšroka tiktu dota tādiem pievienošanās pasākumiem, kuriem būs vismazākā ietekme uz Eiropas Cilvēktiesību tiesas darba apjomu; |
| --- | --- |

5.

uzsver — tā kā ES pievienošanās ECTK ir tādas puses, kas nav valsts pievienošanās juridiskam, valstīm paredzētam instrumentam, tā ir jāīsteno, nepārveidojot ECTK raksturīgās iezīmes un pēc iespējas mazāk izmainot tās tiesu sistēmu; uzskata, ka gan no Eiropas Savienībā, gan no trešās valstīs dzīvojošu personu, kas ir vērsušās tiesā, viedokļa ir svarīgi, lai priekšroka tiktu dota tādiem pievienošanās pasākumiem, kuriem būs vismazākā ietekme uz Eiropas Cilvēktiesību tiesas darba apjomu;

| 6. | uzsver, ka līdzās politiskajām saistībām ir ārkārtīgi svarīgi rast piemērotas atbildes un risinājumus galvenajiem tehniskajiem jautājumiem, lai ES pievienošanās ECTK būtu pilsoņiem izdevīga; norāda, ka neatrisināti un neskaidri aspekti var izraisīt pārpratumus un apdraudēt pašu pievienošanās jēgu; tomēr uzsver, ka nav pieļaujama procesa iekavēšana tehnisku šķēršļu dēļ; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka līdzās politiskajām saistībām ir ārkārtīgi svarīgi rast piemērotas atbildes un risinājumus galvenajiem tehniskajiem jautājumiem, lai ES pievienošanās ECTK būtu pilsoņiem izdevīga; norāda, ka neatrisināti un neskaidri aspekti var izraisīt pārpratumus un apdraudēt pašu pievienošanās jēgu; tomēr uzsver, ka nav pieļaujama procesa iekavēšana tehnisku šķēršļu dēļ;

| 7. | uzsver, ka, pievienojoties ECTK, Savienība nekļūst par Eiropas Padomes locekli, taču tai vismaz daļēji ir jāiesaistās konvencijas struktūrās, lai nodrošinātu veiksmīgu Savienības integrāciju šīs konvencijas sistēmā, un ka tāpēc Savienībai būtu nepieciešamas noteiktas tiesības, īpaši:






  — | tiesības iesniegt triju tiesneša amata kandidātu sarakstu, lai Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja vienu no viņiem ievēlētu par Savienības pārstāvi, kam jāpiedalās Tiesas darbā vienlīdzīgi ar pārējiem tiesnešiem, ievērojot ECTK 27. panta 2. punktu; Eiropas Parlaments kandidātu saraksta sastādīšanā piedalās saskaņā ar procedūru, kas ir tāda pati kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā paredzētā procedūra, kuru piemēro kandidātiem uz Eiropas Kopienu tiesas tiesneša vietu; |
| --- | --- | --- |

7.

uzsver, ka, pievienojoties ECTK, Savienība nekļūst par Eiropas Padomes locekli, taču tai vismaz daļēji ir jāiesaistās konvencijas struktūrās, lai nodrošinātu veiksmīgu Savienības integrāciju šīs konvencijas sistēmā, un ka tāpēc Savienībai būtu nepieciešamas noteiktas tiesības, īpaši:

—

tiesības iesniegt triju tiesneša amata kandidātu sarakstu, lai Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja vienu no viņiem ievēlētu par Savienības pārstāvi, kam jāpiedalās Tiesas darbā vienlīdzīgi ar pārējiem tiesnešiem, ievērojot ECTK 27. panta 2. punktu; Eiropas Parlaments kandidātu saraksta sastādīšanā piedalās saskaņā ar procedūru, kas ir tāda pati kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā paredzētā procedūra, kuru piemēro kandidātiem uz Eiropas Kopienu tiesas tiesneša vietu;

| — | tiesības ar Eiropas Komisijas starpniecību piedalīties ar tiesībām balsot ES vārdā Ministru komitejas sanāksmēs, kad tā darbojas kā Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu izpildes kontroliere vai kad tā lemj par nepieciešamību lūgt ECT atzinumu, kā arī tiesības būt pārstāvētai Cilvēktiesību koordinācijas komitejā (Ministru komitejas apakšstruktūra); |
| --- | --- |

—

tiesības ar Eiropas Komisijas starpniecību piedalīties ar tiesībām balsot ES vārdā Ministru komitejas sanāksmēs, kad tā darbojas kā Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu izpildes kontroliere vai kad tā lemj par nepieciešamību lūgt ECT atzinumu, kā arī tiesības būt pārstāvētai Cilvēktiesību koordinācijas komitejā (Ministru komitejas apakšstruktūra);

| — | Eiropas Parlamenta tiesības izvirzīt/nosūtīt noteiktu skaitu pārstāvju uz Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju Eiropas Cilvēktiesību Tiesas tiesnešu ievēlēšanas laikā; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta tiesības izvirzīt/nosūtīt noteiktu skaitu pārstāvju uz Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju Eiropas Cilvēktiesību Tiesas tiesnešu ievēlēšanas laikā;

| 8. | uzskata, ka dalībvalstīm, pievienojoties ECTK, būtu jāapņemas savā starpā un attiecībās ar Savienību neizmantot ECTK 33. pantā paredzētās tiesības iesniegt starpvalstu pieteikumu par pārkāpumu, ja šī strīda pamatā esošā rīcība vai bezdarbība ir Savienības tiesību piemērošanas jomā, jo tāda rīcība būtu pretrunā Līguma par Eiropas Savienības darbību 344. pantam; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka dalībvalstīm, pievienojoties ECTK, būtu jāapņemas savā starpā un attiecībās ar Savienību neizmantot ECTK 33. pantā paredzētās tiesības iesniegt starpvalstu pieteikumu par pārkāpumu, ja šī strīda pamatā esošā rīcība vai bezdarbība ir Savienības tiesību piemērošanas jomā, jo tāda rīcība būtu pretrunā Līguma par Eiropas Savienības darbību 344. pantam;

| 9. | uzskata, ka galvenā pievienotā vērtība, ko sniegs ES pievienošanās ECTK, ir individuāla vēršanās pret Savienības iestāžu vai dalībvalstu rīcību, īstenojot Savienības tiesības, un ka tāpēc jebkura fiziskas vai juridiskas personas prasība par kādas Savienības iestādes vai struktūras rīcību vai pārkāpumu ir jāvērš tikai pret to; tāpat jebkura prasība, kas attiecas uz Savienības tiesību īstenošanas pasākumiem kādā no dalībvalstīm, ir jāvērš tikai pret konkrēto dalībvalsti, taču tas nevar kļūt par šķērsli prasības iesniegšanai vienlaikus pret Savienību un dalībvalsti tajos gadījumos, kad varētu rasties šaubas par atbildības sadalījumu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka galvenā pievienotā vērtība, ko sniegs ES pievienošanās ECTK, ir individuāla vēršanās pret Savienības iestāžu vai dalībvalstu rīcību, īstenojot Savienības tiesības, un ka tāpēc jebkura fiziskas vai juridiskas personas prasība par kādas Savienības iestādes vai struktūras rīcību vai pārkāpumu ir jāvērš tikai pret to; tāpat jebkura prasība, kas attiecas uz Savienības tiesību īstenošanas pasākumiem kādā no dalībvalstīm, ir jāvērš tikai pret konkrēto dalībvalsti, taču tas nevar kļūt par šķērsli prasības iesniegšanai vienlaikus pret Savienību un dalībvalsti tajos gadījumos, kad varētu rasties šaubas par atbildības sadalījumu;

| 10. | uzskata, ka, lai izpildītu ECTK 35. panta prasības par visu valsts iekšējo jautājuma atrisināšanas iespēju izsmelšanu, iesniedzējam ir jābūt izsmēlušam visas attiecīgajā valstī pieejamās jautājuma risināšanas tiesiskās iespējas, tostarp jāsaņem arī prejudiciāls nolēmums no Eiropas Kopienu tiesas Luksemburgā. Prejudiciāla nolēmuma saņemšanas procedūra tiks uzskatīta par izpildītu, ja pēc iesniedzēja pieprasījuma attiecīgās valsts tiesa neuzskata, ka šāds prejudiciāls nolēmums būtu nepieciešams; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka, lai izpildītu ECTK 35. panta prasības par visu valsts iekšējo jautājuma atrisināšanas iespēju izsmelšanu, iesniedzējam ir jābūt izsmēlušam visas attiecīgajā valstī pieejamās jautājuma risināšanas tiesiskās iespējas, tostarp jāsaņem arī prejudiciāls nolēmums no Eiropas Kopienu tiesas Luksemburgā. Prejudiciāla nolēmuma saņemšanas procedūra tiks uzskatīta par izpildītu, ja pēc iesniedzēja pieprasījuma attiecīgās valsts tiesa neuzskata, ka šāds prejudiciāls nolēmums būtu nepieciešams;

| 11. | konstatē, ka pēc ES pievienošanās ECTK varētu gadīties, ka atsevišķas lietas ir gan Eiropas Cilvēktiesību tiesas, gan Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā, un norāda, ka nebūs atļauts ar vienu un to pašu lietu vienlaikus vērsties abās divās tiesās; |
| --- | --- |

11.

konstatē, ka pēc ES pievienošanās ECTK varētu gadīties, ka atsevišķas lietas ir gan Eiropas Cilvēktiesību tiesas, gan Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā, un norāda, ka nebūs atļauts ar vienu un to pašu lietu vienlaikus vērsties abās divās tiesās;

| 12. | uzskata, ka pareizas tiesvedības nolūkā un neskarot ECTK 36. panta 2. punktu visās lietās, kas Eiropas Cilvēktiesību tiesā vērstas pret kādu no dalībvalstīm un kas var radīt ar Savienības tiesībām saistītus jautājumus, būtu nepieciešams, lai Savienībai būtu iespēja iestāties kā līdzatbildētājai un lai visās lietās, kas saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem vērstas pret Savienību jebkurai no dalībvalstīm būtu iespēja iestāties kā līdzatbildētājai; šī iespēja ir jānosaka, pievienošanās līgumā iekļaujot skaidrus un arī pietiekami elastīgus noteikumus; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka pareizas tiesvedības nolūkā un neskarot ECTK 36. panta 2. punktu visās lietās, kas Eiropas Cilvēktiesību tiesā vērstas pret kādu no dalībvalstīm un kas var radīt ar Savienības tiesībām saistītus jautājumus, būtu nepieciešams, lai Savienībai būtu iespēja iestāties kā līdzatbildētājai un lai visās lietās, kas saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem vērstas pret Savienību jebkurai no dalībvalstīm būtu iespēja iestāties kā līdzatbildētājai; šī iespēja ir jānosaka, pievienošanās līgumā iekļaujot skaidrus un arī pietiekami elastīgus noteikumus;

| 13. | uzskata, ka līdzatbildētāja statusa pieņemšana neliedz izmantot citas ECTK sniegtās netiešās iespējas (36. panta 1. punkts), piemēram, Savienības tiesības iestāties kā trešai pusei gadījumos, kad Savienības pilsonis ir iesniedzis prasību; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka līdzatbildētāja statusa pieņemšana neliedz izmantot citas ECTK sniegtās netiešās iespējas (36. panta 1. punkts), piemēram, Savienības tiesības iestāties kā trešai pusei gadījumos, kad Savienības pilsonis ir iesniedzis prasību;

| 14. | uzskata — tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir atzinusi ECTK piemērojamību ārpus ES teritorijas, Savienībai ir jācenšas pilnībā ņemt vērā šīs saistības savās ārējās attiecībās un darbībās; |
| --- | --- |

14.

uzskata — tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir atzinusi ECTK piemērojamību ārpus ES teritorijas, Savienībai ir jācenšas pilnībā ņemt vērā šīs saistības savās ārējās attiecībās un darbībās;

| 15. | uzskata, ka nebūtu apdomīgi formalizēt Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas attiecības, tajā ieviešot prejudiciālu procedūru vai izveidojot struktūru vai speciālistu grupu, kas pieņemtu lēmumu tajos gadījumos, kad kāda no šīm abām tiesām gatavojas pieņemt tādu ECTK interpretāciju, kas atšķiras no otras tiesas pieņemtās interpretācijas; šajā sakarībā atgādina Līguma par Eiropas Savienību 2. Deklarāciju attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu, un to, ka šajā deklarācijā starp Eiropas Savienības Tiesu un Eiropas Cilvēktiesību tiesu konstatē pastāvīgu dialogu, kam būtu jāpastiprinās līdz ar Eiropas Savienības pievienošanos ECTK; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka nebūtu apdomīgi formalizēt Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas attiecības, tajā ieviešot prejudiciālu procedūru vai izveidojot struktūru vai speciālistu grupu, kas pieņemtu lēmumu tajos gadījumos, kad kāda no šīm abām tiesām gatavojas pieņemt tādu ECTK interpretāciju, kas atšķiras no otras tiesas pieņemtās interpretācijas; šajā sakarībā atgādina Līguma par Eiropas Savienību 2. Deklarāciju attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu, un to, ka šajā deklarācijā starp Eiropas Savienības Tiesu un Eiropas Cilvēktiesību tiesu konstatē pastāvīgu dialogu, kam būtu jāpastiprinās līdz ar Eiropas Savienības pievienošanos ECTK;

| 16. | skaidri apzinās to, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa var konstatēt pārkāpumu lietā, kurā Eiropas Savienības Tiesa jau ir pieņēmusi spriedumu, un uzsver, ka tas nekādā gadījumā nenozīmē, ka tiek apšaubīts Eiropas Kopienu Tiesas kā ES tiesu sistēmas augstākās tiesneses statuss; |
| --- | --- |

16.

skaidri apzinās to, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa var konstatēt pārkāpumu lietā, kurā Eiropas Savienības Tiesa jau ir pieņēmusi spriedumu, un uzsver, ka tas nekādā gadījumā nenozīmē, ka tiek apšaubīts Eiropas Kopienu Tiesas kā ES tiesu sistēmas augstākās tiesneses statuss;

| 17. | uzsver, ka pēc ES pievienošanās Konvencijai tā kļūs par minimālo Eiropas cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības standartu un sevišķi liela nozīme tai būs īpaši tajos gadījumos, kad ES nodrošinātā aizsardzība nav tik spēcīga kā Konvencijas garantētais aizsardzības līmenis; norāda, ka ECTK stiprina Pamattiesību hartā atzīto tiesību aizsardzību, kuras ietilpst tās piemērošanas jomā, un ka Hartā ir atzītas arī citas tiesības un principi, kas nav iekļauti vis Konvencijā, bet tās papildprotokolos, kā arī ar ECTK saistītos instrumentos; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka pēc ES pievienošanās Konvencijai tā kļūs par minimālo Eiropas cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības standartu un sevišķi liela nozīme tai būs īpaši tajos gadījumos, kad ES nodrošinātā aizsardzība nav tik spēcīga kā Konvencijas garantētais aizsardzības līmenis; norāda, ka ECTK stiprina Pamattiesību hartā atzīto tiesību aizsardzību, kuras ietilpst tās piemērošanas jomā, un ka Hartā ir atzītas arī citas tiesības un principi, kas nav iekļauti vis Konvencijā, bet tās papildprotokolos, kā arī ar ECTK saistītos instrumentos;

| 18. | atgādina, ka ES pamatvērtības — cilvēktiesību — ievērošana ir ietverta tās dibināšanas līgumā, veidojot kopīgu pamatu ES attiecībām ar trešām valstīm; tādēļ uzskata, ka pievienošanās vairos pilsoņu uzticēšanos Savienībai un palielinās uzticamību Eiropas Savienībai cilvēktiesību dialogā ar trešām valstīm; turklāt uzsver, ka Pamattiesību hartas vienveidīga un pilnīga piemērošana ES līmenī ir vienlīdz nozīmīga, lai nodrošinātu uzticamību Eiropas Savienībai minētajā dialogā; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka ES pamatvērtības — cilvēktiesību — ievērošana ir ietverta tās dibināšanas līgumā, veidojot kopīgu pamatu ES attiecībām ar trešām valstīm; tādēļ uzskata, ka pievienošanās vairos pilsoņu uzticēšanos Savienībai un palielinās uzticamību Eiropas Savienībai cilvēktiesību dialogā ar trešām valstīm; turklāt uzsver, ka Pamattiesību hartas vienveidīga un pilnīga piemērošana ES līmenī ir vienlīdz nozīmīga, lai nodrošinātu uzticamību Eiropas Savienībai minētajā dialogā;

| 19. | konstatē, ka Pamattiesību hartas interpretēšanas jomā ECTK ir īpaša loma, ja tās ar šo hartu garantētas tiesības, kas atbilst ar ECTK atzītajām tiesībām, ir jāinterpretē saskaņā ar šo hartu, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 3. punktu ECTK ir viens no avotiem, ko Eiropas Savienības Tiesa izmanto, lai formulētu Savienības tiesību pamatprincipus; konstatē arī, ka ECTK saskaņā ar tās 53. pantu nevar interpretēt kā tādu, kas ierobežo vai ietekmē Pamattiesību hartā atzītās tiesības, jo hartai ir jāsaglabā visa sava juridiskā vērtība; |
| --- | --- |

19.

konstatē, ka Pamattiesību hartas interpretēšanas jomā ECTK ir īpaša loma, ja tās ar šo hartu garantētas tiesības, kas atbilst ar ECTK atzītajām tiesībām, ir jāinterpretē saskaņā ar šo hartu, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 3. punktu ECTK ir viens no avotiem, ko Eiropas Savienības Tiesa izmanto, lai formulētu Savienības tiesību pamatprincipus; konstatē arī, ka ECTK saskaņā ar tās 53. pantu nevar interpretēt kā tādu, kas ierobežo vai ietekmē Pamattiesību hartā atzītās tiesības, jo hartai ir jāsaglabā visa sava juridiskā vērtība;

| 20. | uzsver ECTK un Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses nozīmi tiesiskā regulējuma un pamatnostādņu veidošanā pašreizējai un turpmākai Eiropas Savienības darbībai pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu jomā, it īpaši ņemot vērā pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu jomas jaunos integrācijas un harmonizācijas veidus, kurai izriet no Lisabonas līguma stāšanās spēkā un Stokholmas programmas pieņemšanas; |
| --- | --- |

20.

uzsver ECTK un Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses nozīmi tiesiskā regulējuma un pamatnostādņu veidošanā pašreizējai un turpmākai Eiropas Savienības darbībai pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu jomā, it īpaši ņemot vērā pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu jomas jaunos integrācijas un harmonizācijas veidus, kurai izriet no Lisabonas līguma stāšanās spēkā un Stokholmas programmas pieņemšanas;

| 21. | uzsver, ka pievienošanās Konvencijai pirmkārt un galvenokārt veicinās saskaņotas cilvēktiesību sistēmas izveidi pašā Eiropas Savienībā; uzskata, ka pievienošanās fakts arī Eiropas Savienības iedzīvotāju vidū nostiprinās ticību Eiropas Savienības veikumam cilvēktiesību aizsardzības jomā, jo tad, kad tiks izmantoti ES tiesību akti, vienmēr būs garantēta pilnīga un efektīva pamattiesību ievērošana; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka pievienošanās Konvencijai pirmkārt un galvenokārt veicinās saskaņotas cilvēktiesību sistēmas izveidi pašā Eiropas Savienībā; uzskata, ka pievienošanās fakts arī Eiropas Savienības iedzīvotāju vidū nostiprinās ticību Eiropas Savienības veikumam cilvēktiesību aizsardzības jomā, jo tad, kad tiks izmantoti ES tiesību akti, vienmēr būs garantēta pilnīga un efektīva pamattiesību ievērošana;

| 22. | uzsver, ka pēc pievienošanās Konvencijai Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci attiecībā uz lietu izskatīšanu, kas ietilpst ECTK darbības jomā, nebūs iespējams apstrīdēt, pamatojoties uz ES tiesību iekšējo struktūru; uzsver arī to, ka Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci nedrīkst attiecināt tikai uz Eiropas pilsoņiem vai tikai Eiropas Savienības ģeogrāfisko teritoriju (piemēram, misiju vai delegāciju gadījumā); |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka pēc pievienošanās Konvencijai Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci attiecībā uz lietu izskatīšanu, kas ietilpst ECTK darbības jomā, nebūs iespējams apstrīdēt, pamatojoties uz ES tiesību iekšējo struktūru; uzsver arī to, ka Eiropas Kopienu Tiesas kompetenci nedrīkst attiecināt tikai uz Eiropas pilsoņiem vai tikai Eiropas Savienības ģeogrāfisko teritoriju (piemēram, misiju vai delegāciju gadījumā);

| 23. | konstatē, ka Eiropas Savienības pievienošanās ECTK radīs papildu cilvēktiesību īstenošanas mehānismu, proti, iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Cilvēktiesību tiesā par kādas ES iestādes vai kādas dalībvalsts, kura īsteno ES tiesību aktus un ietilpst ECTK darbības jomā, rīcību vai bezdarbību; tomēr uzsver, ka šī pievienošanās neradīs izmaiņas nedz Eiropas Savienības Tiesas, nedz arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas pašreizējā jurisdikcijas sistēmā un ka attiecībā uz prasību pieņemamību joprojām paliks spēkā nosacījums, ka vispirms jāizmanto visi attiecīgajā valstī pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi; prasa, lai prasības un sūdzības tiktu izskatītas saprātīgā termiņā; mudina Komisiju, lai tā, konsultējoties ar Eiropas Savienības Tiesu un Eiropas Cilvēktiesību tiesu, sniedz norādes par Savienībā pastāvošiem piemērotiem iekšējās tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un par Savienības tiesību prejudiciālajiem nolēmumiem; šajā sakarībā uzsver, ka būs nepieciešams nodrošināt, lai dalībvalstu tiesas, saskaroties ar strīdīgiem pamattiesību jautājumiem, nosūtītu lietu Eiropas Savienības Tiesai; |
| --- | --- |

23.

konstatē, ka Eiropas Savienības pievienošanās ECTK radīs papildu cilvēktiesību īstenošanas mehānismu, proti, iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Cilvēktiesību tiesā par kādas ES iestādes vai kādas dalībvalsts, kura īsteno ES tiesību aktus un ietilpst ECTK darbības jomā, rīcību vai bezdarbību; tomēr uzsver, ka šī pievienošanās neradīs izmaiņas nedz Eiropas Savienības Tiesas, nedz arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas pašreizējā jurisdikcijas sistēmā un ka attiecībā uz prasību pieņemamību joprojām paliks spēkā nosacījums, ka vispirms jāizmanto visi attiecīgajā valstī pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi; prasa, lai prasības un sūdzības tiktu izskatītas saprātīgā termiņā; mudina Komisiju, lai tā, konsultējoties ar Eiropas Savienības Tiesu un Eiropas Cilvēktiesību tiesu, sniedz norādes par Savienībā pastāvošiem piemērotiem iekšējās tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un par Savienības tiesību prejudiciālajiem nolēmumiem; šajā sakarībā uzsver, ka būs nepieciešams nodrošināt, lai dalībvalstu tiesas, saskaroties ar strīdīgiem pamattiesību jautājumiem, nosūtītu lietu Eiropas Savienības Tiesai;

| 24. | uzsver, ka sakarā ar pievienošanos Konvencijai būs nepieciešams arī uzlabot dalībvalstu tiesu, Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas sadarbību pamattiesību aizsardzības jomā; norāda, ka sadarbība starp abām šīm Eiropas tiesām veicinās saskaņotas tiesu prakses sistēmas attīstību cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka sakarā ar pievienošanos Konvencijai būs nepieciešams arī uzlabot dalībvalstu tiesu, Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas sadarbību pamattiesību aizsardzības jomā; norāda, ka sadarbība starp abām šīm Eiropas tiesām veicinās saskaņotas tiesu prakses sistēmas attīstību cilvēktiesību jomā;

| 25. | turklāt atzinīgi vērtē to, ka ECTK 1. pants aizsargā ne tikai Savienības pilsoņus un citu ES teritorijā esošas personas, bet arī tās personas, kuras ir Savienības jurisdikcijā, lai gan neatrodas tās teritorijā; |
| --- | --- |

25.

turklāt atzinīgi vērtē to, ka ECTK 1. pants aizsargā ne tikai Savienības pilsoņus un citu ES teritorijā esošas personas, bet arī tās personas, kuras ir Savienības jurisdikcijā, lai gan neatrodas tās teritorijā;

| 26. | apzinās, ka pievienošanās pati no sevis neatrisinās ārkārtīgi smagās problēmas, kas skar ECTK sistēmu, kas no vienas puses, ir pārmērīgi lielā darba slodze, ko izraisa arvien pieaugošais individuālo prasību skaits, un, no otras puses, ECT struktūras un darbības reforma, kuras mērķis ir tās novērst; ņem vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas atzinumu, ka tā strādā sarežģītā juridiskā un politiskā vidē un konstatē, ka pēc 14. protokola stāšanās spēkā 2010. gada 1. jūnijā, protams, samazināsies nepabeigto tiesas procesu skaits, bet šī problēma vēl neizzudīs; Eiropas Cilvēktiesību tiesas reformu kontekstā uzsver Interlakenas deklarācijas nozīmību, īpaši tās 4. punktu, kurā tiek aicināts piemērot vienotus un stingrus kritērijus attiecībā uz pieņemamību un Tiesas jurisdikciju; |
| --- | --- |

26.

apzinās, ka pievienošanās pati no sevis neatrisinās ārkārtīgi smagās problēmas, kas skar ECTK sistēmu, kas no vienas puses, ir pārmērīgi lielā darba slodze, ko izraisa arvien pieaugošais individuālo prasību skaits, un, no otras puses, ECT struktūras un darbības reforma, kuras mērķis ir tās novērst; ņem vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas atzinumu, ka tā strādā sarežģītā juridiskā un politiskā vidē un konstatē, ka pēc 14. protokola stāšanās spēkā 2010. gada 1. jūnijā, protams, samazināsies nepabeigto tiesas procesu skaits, bet šī problēma vēl neizzudīs; Eiropas Cilvēktiesību tiesas reformu kontekstā uzsver Interlakenas deklarācijas nozīmību, īpaši tās 4. punktu, kurā tiek aicināts piemērot vienotus un stingrus kritērijus attiecībā uz pieņemamību un Tiesas jurisdikciju;

| 27. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi saglabāt Eiropas Cilvēktiesību tiesas neatkarību tās personāla un budžeta politikas jautājumos; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi saglabāt Eiropas Cilvēktiesību tiesas neatkarību tās personāla un budžeta politikas jautājumos;

| 28. | vērš uzmanību uz to, ka, ņemot vērā, cik konstitucionāli nozīmīga Savienības pievienošanās ECTK, Līgumā par Eiropas Savienības darbību šā procesa sakarībā ir paredzēti stingri nosacījumi — Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par nolīguma noslēgšanu, un šis nolīgums stāsies spēkā tikai tad, kad to būs apstiprinājušas visas dalībvalstis, ievērojot attiecīgās konstitucionālās prasības; |
| --- | --- |

28.

vērš uzmanību uz to, ka, ņemot vērā, cik konstitucionāli nozīmīga Savienības pievienošanās ECTK, Līgumā par Eiropas Savienības darbību šā procesa sakarībā ir paredzēti stingri nosacījumi — Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par nolīguma noslēgšanu, un šis nolīgums stāsies spēkā tikai tad, kad to būs apstiprinājušas visas dalībvalstis, ievērojot attiecīgās konstitucionālās prasības;

| 29. | mudina ES dalībvalstu parlamentus skaidri paust vēlmi un gatavību veicināt pievienošanās procesu, iesaistot valstu tiesas un tieslietu ministrijas; |
| --- | --- |

29.

mudina ES dalībvalstu parlamentus skaidri paust vēlmi un gatavību veicināt pievienošanās procesu, iesaistot valstu tiesas un tieslietu ministrijas;

| 30. | norāda, ka Savienības pievienošanās ECTK liek ES kopumā atzīt cilvēktiesību aizsardzības sistēmu, kas ir pilnveidota un kodificēta daudzos Eiropas Padomes dokumentos un struktūrvienībās; tāpēc Savienības pievienošanās ECTK ir pirmais būtiskais notikums, kuru pēc tam citu starpā vajadzētu papildināt ar Savienības pievienošanos Eiropas Sociālajai hartai, kas ir parakstīta 1961. gada 18. oktobrī Turīnā un pārskatīta 1996. gada 3. maijā Strasbūrā saskaņā ar Pamattiesību hartā un Savienības tiesību aktos sociālajā jomā nostiprinātajiem sasniegumiem; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka Savienības pievienošanās ECTK liek ES kopumā atzīt cilvēktiesību aizsardzības sistēmu, kas ir pilnveidota un kodificēta daudzos Eiropas Padomes dokumentos un struktūrvienībās; tāpēc Savienības pievienošanās ECTK ir pirmais būtiskais notikums, kuru pēc tam citu starpā vajadzētu papildināt ar Savienības pievienošanos Eiropas Sociālajai hartai, kas ir parakstīta 1961. gada 18. oktobrī Turīnā un pārskatīta 1996. gada 3. maijā Strasbūrā saskaņā ar Pamattiesību hartā un Savienības tiesību aktos sociālajā jomā nostiprinātajiem sasniegumiem;

| 31. | turklāt aicina Eiropas Savienību pievienoties tādām Eiropas Padomes iestādēm kā Spīdzināšanas novēršanas komiteja (CPT), Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību (ECRI) un Eiropas Komisija tiesiskuma efektivitātei (CEPEJ); uzsver arī, ka Savienībai ir jāiesaistās par cilvēktiesību jautājumiem atbildīgā komisāra, Eiropas Sociālo tiesību komitejas (ESTK), Sociālās hartas starpvaldību komitejas un Eiropas Migrācijas komitejas darbā, un prasa, lai Parlaments tiktu pienācīgi informēts par minēto struktūru secinājumiem un lēmumiem; |
| --- | --- |

31.

turklāt aicina Eiropas Savienību pievienoties tādām Eiropas Padomes iestādēm kā Spīdzināšanas novēršanas komiteja (CPT), Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību (ECRI) un Eiropas Komisija tiesiskuma efektivitātei (CEPEJ); uzsver arī, ka Savienībai ir jāiesaistās par cilvēktiesību jautājumiem atbildīgā komisāra, Eiropas Sociālo tiesību komitejas (ESTK), Sociālās hartas starpvaldību komitejas un Eiropas Migrācijas komitejas darbā, un prasa, lai Parlaments tiktu pienācīgi informēts par minēto struktūru secinājumiem un lēmumiem;

| 32. | uzskata, ka no pilsoņu, demokrātijas un cilvēktiesību ieguvuma viedokļa Eiropā un ES un lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību, ir jāuzlabo Eiropas Savienības iestāžu un Eiropas Padomes specializēto struktūru sadarbība, lai visā Eiropā uzlabotu saskaņotību un papildināmību cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka no pilsoņu, demokrātijas un cilvēktiesību ieguvuma viedokļa Eiropā un ES un lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību, ir jāuzlabo Eiropas Savienības iestāžu un Eiropas Padomes specializēto struktūru sadarbība, lai visā Eiropā uzlabotu saskaņotību un papildināmību cilvēktiesību jomā;

| 33. | lai iedzīvotāju vidū uzlabotu izpratni par pievienošanās “pievienoto vērtību”, ierosina, ka Eiropas Padomei un ES būtu jāizstrādā pamatnostādnes ar izsmeļošiem skaidrojumiem par visām pievienošanās sekām un ietekmi; uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsniedz ES iedzīvotājiem informācija, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji pilnībā izprot šā papildu mehānisma nozīmi un to, kā tas pienācīgi izmantojams; |
| --- | --- |

33.

lai iedzīvotāju vidū uzlabotu izpratni par pievienošanās “pievienoto vērtību”, ierosina, ka Eiropas Padomei un ES būtu jāizstrādā pamatnostādnes ar izsmeļošiem skaidrojumiem par visām pievienošanās sekām un ietekmi; uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsniedz ES iedzīvotājiem informācija, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji pilnībā izprot šā papildu mehānisma nozīmi un to, kā tas pienācīgi izmantojams;

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi, lai pastāvētu neoficiāla struktūra, kas koordinē informācijas apmaiņu starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir svarīgi, lai pastāvētu neoficiāla struktūra, kas koordinē informācijas apmaiņu starp Eiropas Parlamentu un Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju;

| 35. | uzsver — tā kā pievienošanās ECTK attiecas ne vien uz Eiropas Savienības iestādēm, bet arī uz tās iedzīvotājiem, šis jautājums ir jāapspriež ar Eiropas Parlamentu, tas ir jāiesaista visā sarunu procesā un, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 218. panta 10. punktā, tas visos sarunu posmos nekavējoties un pilnībā jāinformē par visām norisēm; |
| --- | --- |

35.

uzsver — tā kā pievienošanās ECTK attiecas ne vien uz Eiropas Savienības iestādēm, bet arī uz tās iedzīvotājiem, šis jautājums ir jāapspriež ar Eiropas Parlamentu, tas ir jāiesaista visā sarunu procesā un, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 218. panta 10. punktā, tas visos sarunu posmos nekavējoties un pilnībā jāinformē par visām norisēm;

| 36. | atzinīgi vērtē pašreizējās prezidentvalsts Spānijas apņēmību, jo tā pievienošanos uzlūko kā steidzamu jautājumu, kā arī pozitīvo un uz sadarbību vērsto Eiropas Padomes attieksmi šajā jautājumā; aicina Beļģiju un Ungāriju savā prezidentūras laikā darīt visu iespējamo, lai pabeigtu pievienošanos, tiklīdz rodas piemērota iespēja, un veikt to iespējami vienkāršā un pieejamā veidā, lai Eiropas Savienības iedzīvotāji varētu iespējami drīz gūt labumu no Eiropas Savienības pievienošanās ECTK; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē pašreizējās prezidentvalsts Spānijas apņēmību, jo tā pievienošanos uzlūko kā steidzamu jautājumu, kā arī pozitīvo un uz sadarbību vērsto Eiropas Padomes attieksmi šajā jautājumā; aicina Beļģiju un Ungāriju savā prezidentūras laikā darīt visu iespējamo, lai pabeigtu pievienošanos, tiklīdz rodas piemērota iespēja, un veikt to iespējami vienkāršā un pieejamā veidā, lai Eiropas Savienības iedzīvotāji varētu iespējami drīz gūt labumu no Eiropas Savienības pievienošanās ECTK;

| 37. | prasa, lai Parlaments tiktu pienācīgi informēts par sarunu mandātu attiecībā uz pievienošanos ECTK un lai tas tiktu aktīvi iesaistīts sākotnējās sarunās, kā arī sarunu par šo līgumu īstenošanā atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta noteikumiem, ņemot vērā nozīmīgo lomu, kas Eiropas Parlamentam ir piešķirta ar Lisabonas līgumu attiecībā uz pievienošanās līguma slēgšanu; |
| --- | --- |

37.

prasa, lai Parlaments tiktu pienācīgi informēts par sarunu mandātu attiecībā uz pievienošanos ECTK un lai tas tiktu aktīvi iesaistīts sākotnējās sarunās, kā arī sarunu par šo līgumu īstenošanā atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta noteikumiem, ņemot vērā nozīmīgo lomu, kas Eiropas Parlamentam ir piešķirta ar Lisabonas līgumu attiecībā uz pievienošanās līguma slēgšanu;

| 38. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

38.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Priekšsēdētāju konferences sanāksmes protokola PE 432.390/CPG 9. punkta 1. apakšpunkts.

(2)  Tiesu prakses krājums 1970, 1125. lpp.

(3)  Tiesu prakses krājums 1974, 491. lpp.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/78 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/78

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsStarptautiskās krimināltiesas Romas statūtu pārskatīšanas konference Kampalā (Uganda)

P7_TA(2010)0185

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu pārskatīšanas konferenci Kampalā, Ugandā

2011/C 161 E/13

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Dalībvalstu asamblejas 8. plenārsēdē pieņemto 2009. gada 26. novembra lēmumu (1) sasaukt Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu pārskatīšanas konferenci Kampalā, Ugandā no 2010. gada 31. maija līdz 11. jūnijam,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par pārskatīšanas konferenci un jo īpaši Rezolūciju ICC-ASP/7/Res.2 par Starptautiskās Krimināltiesas tiesnešu, prokurora un prokurora vietnieku izvirzīšanu un ievēlēšanu,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Starptautisko Krimināltiesu, jo īpaši 1998. gada 19. novembra (2), 2001. gada 18. janvāra (3), 2002. gada 28. februāra (4) rezolūcijas un 2002. gada 4. jūlija rezolūciju par Amerikas militārpersonu aizsardzības akta projektu (5) un 2002. gada 26. septembra
   (6)
  , kā arī 2008. gada 22. maija
   (7)
  rezolūcijas,

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus un to stāšanos spēkā 2002. gada 1. jūlijā,

ņemot vērā Padomes prezidentvalsts 2002. gada 1. jūlija deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par Starptautisko Krimināltiesu,

ņemot vērā to, ka Starptautiskā Krimināltiesa un ES piešķir fundamentālu nozīmi tiesiskuma nostiprināšanai un cilvēktiesību un humanitāro tiesību ievērošanai, kā arī miera saglabāšanai un starptautiskās drošības stiprināšanai atbilstīgi Apvienoto Nāciju Statūtiem un kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 2. punkta b) apakšpunktā,

ņemot vērā to, ka ES Padome 2003. gada 16. jūnijā pieņēma Kopējo nostāju 2003/444/KĀDP (8) par Starptautisko Krimināltiesu, kurā teikts, ka smagie noziegumi, kas ir krimināltiesas jurisdikcijā, rada bažas visām dalībvalstīm, kas ir apņēmušās sadarboties šo noziegumu novēršanā un izbeigt likumpārkāpēju nesodīšanu un šīs Kopējās nostājas mērķis ir atbalstīt efektīvu krimināltiesas darbību un sekmēt tās vispārēju atbalstu, veicinot iespējami plašāku līdzdalību Romas Statūtos,

ņemot vērā rīcības plānu attiecībā uz Kopējās nostājas (9), kuras galīgo versiju ES pieņēma 2004. gada 4. februārī, izpildes pārraudzību, lai koordinētu ES rīcību, veicinātu Romas Statūtu universālismu un integritāti, kā arī Starptautiskas Krimināltiesas neatkarīgu un efektīvu darbību,

ņemot vērā ES pieņemtos pamatprincipus (10), kuros noteikti obligātie kritēriji, kas jāievēro Starptautiskās Krimināltiesas dalībvalstīm, ja tās slēdz divpusējus nolīgumus par personu neizdošanu,

ņemot vērā vairākus ES Padomes pieņemtos lēmumus (11) tiesiskuma, brīvības un drošības jomā, ar mērķi veicināt dalībvalstu sadarbību, valstu līmenī izmeklējot genocīda gadījumus, noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus, kā arī saucot pie atbildības par tiem,

ņemot vērā Stokholmas programmu, kurā ES iestādes aicinātas atbalstīt un sekmēt ES un dalībvalstu rīcību, vēršoties pret nesodāmību, un cīnoties pret genocīda noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, un šajā sakarā veicināt sadarbību starp dalībvalstīm un Starptautisko Krimināltiesu,

ņemot vērā būtiskos sasniegumus, kas panākti kopš pirmo Starptautiskās Krimināltiesas tiesnešu un prokurora ievēlēšanas, un ņemot vērā to, ka Starptautiskā Krimināltiesa patlaban veic izmeklēšanas piecās valstīs (Kenijā, Kongo Demokrātiskajā Republikā, Sudānā/Dārfūrā, Ugandā un Centrālāfrikas Republikā),

ņemot vērā to, ka Starptautiskās Krimināltiesas pārskatīšanas konference ir izdevīgs moments, lai izvērtētu tās progresu un darbību, atturot no bruņotiem konfliktiem un rodot tiem atrisinājumu, jo īpaši ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību,

ņemot vērā Romas Statūtu paskaidrojuma rakstu, kurā noteikta Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcija, kas izvarošanu, seksuālu paverdzināšanu, piespiedu prostitūciju, piespiedu grūtniecību, piespiedu sterilizāciju vai jebkura citu līdzīgas pakāpes seksuālu vardarbību kvalificē kā noziegumu pret cilvēci,

ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus par Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu pārskatīšanas konferenci Kampalā, Ugandā,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES pilnībā atbalsta Starptautisko Krimināltiesu un iestājas par tās universālismu un aizstāv Romas Statūtu integritāti, lai aizsargātu un veicinātu starptautiskā tiesas procesa neatkarību, leģitimitāti un efektivitāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES pilnībā atbalsta Starptautisko Krimināltiesu un iestājas par tās universālismu un aizstāv Romas Statūtu integritāti, lai aizsargātu un veicinātu starptautiskā tiesas procesa neatkarību, leģitimitāti un efektivitāti;

| B. | tā kā panākt Romas Statūtu iespējami plašu ratifikāciju un īstenošanu arī ir ES mērķis paplašināšanās sarunās un jaunu ES dalībvalstu pievienošanās procesā un tā kā Romas statūtu ratifikācijai un īstenošanai ir jābūt arī nozīmīgam ES mērķim tās attiecībās ar citām valstīm, jo īpaši ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Ķīnu, Krieviju un Izraēlu; |
| --- | --- |

B.

tā kā panākt Romas Statūtu iespējami plašu ratifikāciju un īstenošanu arī ir ES mērķis paplašināšanās sarunās un jaunu ES dalībvalstu pievienošanās procesā un tā kā Romas statūtu ratifikācijai un īstenošanai ir jābūt arī nozīmīgam ES mērķim tās attiecībās ar citām valstīm, jo īpaši ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Ķīnu, Krieviju un Izraēlu;

| C. | tā kā ES sistemātiski raugās, lai klauzulu attiecībā uz Starptautisko Krimināltiesu iekļautu sarunu pilnvarojumos un nolīgumos ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES sistemātiski raugās, lai klauzulu attiecībā uz Starptautisko Krimināltiesu iekļautu sarunu pilnvarojumos un nolīgumos ar trešām valstīm;

| D. | tā kā cilvēktiesību universāluma veicināšanas un aizsardzības princips ir Eiropas Savienības ētikas noteikumu un tiesību aktu kopuma neatņemama daļa un viens no Eiropas vienotības un integritātes stūrakmeņiem (12); |
| --- | --- |

D.

tā kā cilvēktiesību universāluma veicināšanas un aizsardzības princips ir Eiropas Savienības ētikas noteikumu un tiesību aktu kopuma neatņemama daļa un viens no Eiropas vienotības un integritātes stūrakmeņiem (12);

| E. | tā kā iepriekšējās desmitgadēs ES nozīmība pasaules mērogā ir ievērojami pieaugusi; |
| --- | --- |

E.

tā kā iepriekšējās desmitgadēs ES nozīmība pasaules mērogā ir ievērojami pieaugusi;

| F. | tā kā ES īpašie pārstāvji veicina tās politikas virzienus un intereses apdraudētos reģionos un valstīs un tie aktīvi atbalsta miera stiprināšanas, stabilitātes un tiesiskuma veidošanas centienus; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES īpašie pārstāvji veicina tās politikas virzienus un intereses apdraudētos reģionos un valstīs un tie aktīvi atbalsta miera stiprināšanas, stabilitātes un tiesiskuma veidošanas centienus;

| G. | tā kā 2006. gada aprīlī ES kļuva par pirmo reģionālo organizāciju, kas parakstīja nolīgumu ar Starptautisko Krimināltiesu par sadarbību un palīdzību (13); |
| --- | --- |

G.

tā kā 2006. gada aprīlī ES kļuva par pirmo reģionālo organizāciju, kas parakstīja nolīgumu ar Starptautisko Krimināltiesu par sadarbību un palīdzību (13);

| H. | tā kā ES desmit gadu laikā no EIDHR finanšu instrumenta ir piešķīrusi vairāk nekā 40 miljonus eiro projektiem, kuru mērķis ir atbalstīt Starptautisko Krimināltiesu un starptautisko kriminālo tiesvedību; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES desmit gadu laikā no EIDHR finanšu instrumenta ir piešķīrusi vairāk nekā 40 miljonus eiro projektiem, kuru mērķis ir atbalstīt Starptautisko Krimināltiesu un starptautisko kriminālo tiesvedību;

| I. | tā kā ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja ir aktīvi strādājusi, lai nodrošinātu, ka starptautiskā kriminālā tiesvedība ir iekļauta pārskatītajā ĀKK–EU partnerattiecību nolīgumā (Kotonū nolīgumā) un tā ir pieņēmusi vairākas rezolūcijas, kuru mērķis ir panākt, lai cīņa pret nesodāmību tiktu iekļauta starptautiskajā attīstības sadarbībā un attiecīgajā politiskajā dialogā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja ir aktīvi strādājusi, lai nodrošinātu, ka starptautiskā kriminālā tiesvedība ir iekļauta pārskatītajā ĀKK–EU partnerattiecību nolīgumā (Kotonū nolīgumā) un tā ir pieņēmusi vairākas rezolūcijas, kuru mērķis ir panākt, lai cīņa pret nesodāmību tiktu iekļauta starptautiskajā attīstības sadarbībā un attiecīgajā politiskajā dialogā;

| J. | tā kā šī pārskatīšanas konference ir izšķiroša iespēja statūtu dalībvalstīm, kā arī tām valstīm, kas nav dalībvalstis, pilsoniskajai sabiedrībai un citām iesaistītajām pusēm no jauna pārliecinoši apliecināt savu apņemšanos aizstāvēt tiesiskumu un panākt vainīgo saukšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

J.

tā kā šī pārskatīšanas konference ir izšķiroša iespēja statūtu dalībvalstīm, kā arī tām valstīm, kas nav dalībvalstis, pilsoniskajai sabiedrībai un citām iesaistītajām pusēm no jauna pārliecinoši apliecināt savu apņemšanos aizstāvēt tiesiskumu un panākt vainīgo saukšanu pie atbildības;

| K. | tā kā statūtu dalībvalstis ir izmantojušas iespēju, lai pārskatīšanas konferencē ne tikai izskatītu ierosinātos Romas Statūtu grozījumus, bet arī novērtētu Starptautiskās Krimināltiesas vairāk nekā 10 gados kopš tās izveidošanas paveikto un plašākā perspektīvā izvērtētu stāvokli starptautiskās kriminālās tiesvedības jomā, īpašu uzmanību pievēršot četriem galvenajiem jautājumiem, proti — komplementaritātei, sadarbībai un Romas statūtu sistēmas ietekmei uz cietušajām personām un cietušajām kopienām, kā arī uz mieru un tiesiskumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā statūtu dalībvalstis ir izmantojušas iespēju, lai pārskatīšanas konferencē ne tikai izskatītu ierosinātos Romas Statūtu grozījumus, bet arī novērtētu Starptautiskās Krimināltiesas vairāk nekā 10 gados kopš tās izveidošanas paveikto un plašākā perspektīvā izvērtētu stāvokli starptautiskās kriminālās tiesvedības jomā, īpašu uzmanību pievēršot četriem galvenajiem jautājumiem, proti — komplementaritātei, sadarbībai un Romas statūtu sistēmas ietekmei uz cietušajām personām un cietušajām kopienām, kā arī uz mieru un tiesiskumu;

| L. | tā kā Starptautiskās Krimināltiesas 111 dalībvalstu vidū daži reģioni, piemēram, Tuvie Austrumi, Ziemeļāfrika un Āzija vēl joprojām nav pietiekami pārstāvēti; |
| --- | --- |

L.

tā kā Starptautiskās Krimināltiesas 111 dalībvalstu vidū daži reģioni, piemēram, Tuvie Austrumi, Ziemeļāfrika un Āzija vēl joprojām nav pietiekami pārstāvēti;

| M. | tā kā valstu, starptautisko organizāciju un Starptautiskās Krimināltiesas sadarbība ir izšķiroši svarīga, lai starptautiskā kriminālās tiesvedības sistēma strādātu efektīvi un veiksmīgi, jo īpaši tiesībaizsardzības jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā valstu, starptautisko organizāciju un Starptautiskās Krimināltiesas sadarbība ir izšķiroši svarīga, lai starptautiskā kriminālās tiesvedības sistēma strādātu efektīvi un veiksmīgi, jo īpaši tiesībaizsardzības jomā;

| N. | tā kā kopš 2010. gada 19. aprīļa — pirmo reizi kopš Starptautiskās Krimināltiesas izveidošanas, tai tika iesniegta prasība konstatēt faktu par valsts atteikšanos sadarboties; |
| --- | --- |

N.

tā kā kopš 2010. gada 19. aprīļa — pirmo reizi kopš Starptautiskās Krimināltiesas izveidošanas, tai tika iesniegta prasība konstatēt faktu par valsts atteikšanos sadarboties;

| O. | tā kā komplemetaritātes principa, kas ir Romas statūtu pamatā, priekšnoteikums ir tas, ka valstij pašai ir jāveic izmeklēšana un attiecīgā gadījumā jāsauc pie atbildības personas, kuras turamas aizdomās par starptautiskajos tiesību aktos noteiktajiem noziegumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā komplemetaritātes principa, kas ir Romas statūtu pamatā, priekšnoteikums ir tas, ka valstij pašai ir jāveic izmeklēšana un attiecīgā gadījumā jāsauc pie atbildības personas, kuras turamas aizdomās par starptautiskajos tiesību aktos noteiktajiem noziegumiem;

| P. | tā kā lielākajā daļā konflikta situāciju, kuru miera atjaunošanas procesā netika iekļauti tiesiskuma jautājumi, vardarbība atkal atkārtojās, |
| --- | --- |

P.

tā kā lielākajā daļā konflikta situāciju, kuru miera atjaunošanas procesā netika iekļauti tiesiskuma jautājumi, vardarbība atkal atkārtojās,

| 1. | atkārtoti pauž stingru atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai un tās mērķiem; uzsver to, ka Romas statūtus ir ratificējušas visas ES dalībvalstis, kā būtisku Eiropas Savienības demokrātijas principu un vērtību daļu, un tāpēc aicina dalībvalstis panākt pilnīgu atbilstību šiem statūtiem, kā ES acquis daļai; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž stingru atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai un tās mērķiem; uzsver to, ka Romas statūtus ir ratificējušas visas ES dalībvalstis, kā būtisku Eiropas Savienības demokrātijas principu un vērtību daļu, un tāpēc aicina dalībvalstis panākt pilnīgu atbilstību šiem statūtiem, kā ES acquis daļai;

| 2. | uzsver, cik nozīmīgs ir Āfrikas valsts Ugandas lēmums uzņemt savā zemē pārskatīšanas konferenci, un pauž atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas prasībai atvērt sadarbības ar Āfrikas Savienību koordinācijas biroju Adisabebā, vienlaicīgi atzīstot Romas statūtu sistēmas universāluma dimensiju; |
| --- | --- |

2.

uzsver, cik nozīmīgs ir Āfrikas valsts Ugandas lēmums uzņemt savā zemē pārskatīšanas konferenci, un pauž atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas prasībai atvērt sadarbības ar Āfrikas Savienību koordinācijas biroju Adisabebā, vienlaicīgi atzīstot Romas statūtu sistēmas universāluma dimensiju;

| 3. | uzsver Romas statūtu universāluma principu un aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos aktīvi veicināt pievienošanos statūtiem un to ratifikāciju; |
| --- | --- |

3.

uzsver Romas statūtu universāluma principu un aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos aktīvi veicināt pievienošanos statūtiem un to ratifikāciju;

| 4. | atkārtoti pauž savu nostāju, ka neviens nolīgums par neaizskaramību nedrīkt pieļaut kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā apsūdzētu personu nesodamību; apsveic ASV administrācijas paziņojumu, ka netiks slēgts neviens jauns nolīgums par neaizskaramību, kā arī aicina ASV un tās partnervalstis atteikties no jau noslēgtajiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž savu nostāju, ka neviens nolīgums par neaizskaramību nedrīkt pieļaut kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā apsūdzētu personu nesodamību; apsveic ASV administrācijas paziņojumu, ka netiks slēgts neviens jauns nolīgums par neaizskaramību, kā arī aicina ASV un tās partnervalstis atteikties no jau noslēgtajiem nolīgumiem;

| 5. | mudina dalībvalstis aktīvi piedalīties pārskatīšanas konferencē, cik vien iespējams augstā līmenī, tostarp valstu un valdību vadītāju līmenī un publiski no jauna apstiprināt savu apņemšanos sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu; |
| --- | --- |

5.

mudina dalībvalstis aktīvi piedalīties pārskatīšanas konferencē, cik vien iespējams augstā līmenī, tostarp valstu un valdību vadītāju līmenī un publiski no jauna apstiprināt savu apņemšanos sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu;

| 6. | mudina dalībvalstis uzņemties saistības, no jauna apstiprinot savu apņemšanos sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu un norādīt uz praktiskiem pasākumiem, ko tās plāno veikt, lai šo krimināltiesu atbalstītu, cita starpā uzņemoties saistības īstenot Romas statūtus, ratificēt un īstenot nolīgumu par tiesas privilēģijām un neaizskaramību (APIC), strādāt sadarbībā ar tām valstīm, kurām ir mazāk iespēju veicināt Starptautiskās Krimināltiesas universālu atzīšanu un apliecināt savu ieguldījumu komplementaritātes un sadarbības principu sistēmas stiprināšanā, īpaši attiecībā uz cietušajām personām un kopienām, kā arī citās Romas statūtu jomās; |
| --- | --- |

6.

mudina dalībvalstis uzņemties saistības, no jauna apstiprinot savu apņemšanos sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu un norādīt uz praktiskiem pasākumiem, ko tās plāno veikt, lai šo krimināltiesu atbalstītu, cita starpā uzņemoties saistības īstenot Romas statūtus, ratificēt un īstenot nolīgumu par tiesas privilēģijām un neaizskaramību (APIC), strādāt sadarbībā ar tām valstīm, kurām ir mazāk iespēju veicināt Starptautiskās Krimināltiesas universālu atzīšanu un apliecināt savu ieguldījumu komplementaritātes un sadarbības principu sistēmas stiprināšanā, īpaši attiecībā uz cietušajām personām un kopienām, kā arī citās Romas statūtu jomās;

| 7. | visnotaļ atbalsta to, ka agresijas noziegumi tiek iekļauti Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā, saskaņā ar Romas statūtu 5. panta 1. punktu, attiecībā uz ko Romas statūtu dalībvalstu asamblejas īpašā darba grupa ir secinājusi, ka “agresijas noziegums” ir “agresijas akta plānošana, gatavošana, uzsākšana vai veikšana, kas pēc savas būtības, nodarījuma smaguma vai apjoma ir skaidrs Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu pārkāpums, ko veic persona, kurai ir faktiska kontrole pār valsts politisko vai militāro darbību vai kas to vada”; |
| --- | --- |

7.

visnotaļ atbalsta to, ka agresijas noziegumi tiek iekļauti Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā, saskaņā ar Romas statūtu 5. panta 1. punktu, attiecībā uz ko Romas statūtu dalībvalstu asamblejas īpašā darba grupa ir secinājusi, ka “agresijas noziegums” ir “agresijas akta plānošana, gatavošana, uzsākšana vai veikšana, kas pēc savas būtības, nodarījuma smaguma vai apjoma ir skaidrs Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu pārkāpums, ko veic persona, kurai ir faktiska kontrole pār valsts politisko vai militāro darbību vai kas to vada”;

| 8. | visnotaļ apstiprina to, ka jebkurā lēmumā par agresijas nozieguma definīciju ir jāievēro Starptautiskās Krimināltiesas neatkarība; iesaka valstīm pieņemt priekšlikumu, kurā netiek pieprasīts nekāds “jurisdikcijas filtrs”, lai noteiktu vai agresijas noziegums ir ticis pastrādāts, pirms Starptautiskās Krimināltiesas prokurors varētu sākt izmeklēšanu; un ja pārskatīšanas konference nolemj, ka “jurisdikcijas filtrs” ir jānosaka, valstīm būtu jāpieprasa, lai agresijas nozieguma izdarīšanu noteiktu attiecīga palāta Romas Statūtos jau noteiktā tiesvedības procesa gaitā; |
| --- | --- |

8.

visnotaļ apstiprina to, ka jebkurā lēmumā par agresijas nozieguma definīciju ir jāievēro Starptautiskās Krimināltiesas neatkarība; iesaka valstīm pieņemt priekšlikumu, kurā netiek pieprasīts nekāds “jurisdikcijas filtrs”, lai noteiktu vai agresijas noziegums ir ticis pastrādāts, pirms Starptautiskās Krimināltiesas prokurors varētu sākt izmeklēšanu; un ja pārskatīšanas konference nolemj, ka “jurisdikcijas filtrs” ir jānosaka, valstīm būtu jāpieprasa, lai agresijas nozieguma izdarīšanu noteiktu attiecīga palāta Romas Statūtos jau noteiktā tiesvedības procesa gaitā;

| 9. | aicina dalībvalstis pilnībā iesaistīties izvērtēšanā, aktīvi piedaloties oficiālajās diskusijās, kā arī pilsoniskās sabiedrības (un citu iesaistīto pušu) organizētajos pasākumos līdztekus oficiālajai konferencei; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis pilnībā iesaistīties izvērtēšanā, aktīvi piedaloties oficiālajās diskusijās, kā arī pilsoniskās sabiedrības (un citu iesaistīto pušu) organizētajos pasākumos līdztekus oficiālajai konferencei;

| 10. | mudina dalībvalstis arī izmantot pārskatīšanas konferences iespēju, lai no jauna apliecinātu savu atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai, uzņemoties konkrētas saistības četrās galvenajās izskatāmajās jomās, kā arī pildīt šīs saistības; |
| --- | --- |

10.

mudina dalībvalstis arī izmantot pārskatīšanas konferences iespēju, lai no jauna apliecinātu savu atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai, uzņemoties konkrētas saistības četrās galvenajās izskatāmajās jomās, kā arī pildīt šīs saistības;

| 11. | atbalsta Starptautisko Krimināltiesu pārskatīšanas konferences gaitā, izvērtējot ikvienu Romas statūtu īstenošanas posmu un to ietekmi, paturot prātā cietušo personu un kopienu intereses; |
| --- | --- |

11.

atbalsta Starptautisko Krimināltiesu pārskatīšanas konferences gaitā, izvērtējot ikvienu Romas statūtu īstenošanas posmu un to ietekmi, paturot prātā cietušo personu un kopienu intereses;

| 12. | pauž bažas par Romas statūtu sistēmas ietekmi uz cietušajām personām, indivīdiem un kopienām, kuras skāruši Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā esošie noziegumi; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai cietušās personas un kopienas varētu piekļūt informācijai par Starptautisko Krimināltiesu un saprast tās darbību, un uzskata, ka cietušo tiesībām un interesēm jābūt Romas statūtu kopienas uzmanības centrā, paturot prātā to, ka Starptautiskā Krimināltiesa ir tiesu iestāde, kas ir komplementāra valstu darbībai, nodrošinot to primāro uzdevumu — snigt aizsardzību un atvieglot tiesas pieejamību un efektīvu atlīdzību cietušajiem, gan individuālos gadījumos, gan kolektīvi; uzskata, ka dalībvalstīm būtu:






  — | aktīvi jāsadarbojas gadījumos, kad ir pieņemts lēmums par apcietināšanu, lai veicinātu personas nogādāšanu tiesāšanai Starptautiskajā Krimināltiesā; |
| --- | --- | --- |

12.

pauž bažas par Romas statūtu sistēmas ietekmi uz cietušajām personām, indivīdiem un kopienām, kuras skāruši Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā esošie noziegumi; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai cietušās personas un kopienas varētu piekļūt informācijai par Starptautisko Krimināltiesu un saprast tās darbību, un uzskata, ka cietušo tiesībām un interesēm jābūt Romas statūtu kopienas uzmanības centrā, paturot prātā to, ka Starptautiskā Krimināltiesa ir tiesu iestāde, kas ir komplementāra valstu darbībai, nodrošinot to primāro uzdevumu — snigt aizsardzību un atvieglot tiesas pieejamību un efektīvu atlīdzību cietušajiem, gan individuālos gadījumos, gan kolektīvi; uzskata, ka dalībvalstīm būtu:

—

aktīvi jāsadarbojas gadījumos, kad ir pieņemts lēmums par apcietināšanu, lai veicinātu personas nogādāšanu tiesāšanai Starptautiskajā Krimināltiesā;

| — | jāatzīst novatoriskos instrumentus, kādi ir Starptautiskās Krimināltiesas rīcībā, lai īstenotu cietušo tiesības uz taisnīgu tiesu, tostarp iespējas cietušajiem piedalīties tiesas sēdēs un iesniegt atlīdzības pieprasījumus, ņemot vērā ieguldījumu fonda cietušajiem komplementāro nozīmi atlīdzību un palīdzības sniegšanā, tostarp liecinieku aizsardzībā; nodrošināt, lai cietušie, kā arī viņu juristi saņemtu pienācīgu juridisko palīdzību un aizsardzību; |
| --- | --- |

—

jāatzīst novatoriskos instrumentus, kādi ir Starptautiskās Krimināltiesas rīcībā, lai īstenotu cietušo tiesības uz taisnīgu tiesu, tostarp iespējas cietušajiem piedalīties tiesas sēdēs un iesniegt atlīdzības pieprasījumus, ņemot vērā ieguldījumu fonda cietušajiem komplementāro nozīmi atlīdzību un palīdzības sniegšanā, tostarp liecinieku aizsardzībā; nodrošināt, lai cietušie, kā arī viņu juristi saņemtu pienācīgu juridisko palīdzību un aizsardzību;

| — | jāatzīst Starptautiskās Krimināltiesas līdz šim gūtos sasniegumus, palīdzot cietušajām kopienām un atbalstīt to šajā darbā arī turpmāk; uzsvērt Starptautiskās Krimināltiesas nozīmību, veicot izmeklēšanu uz vietas, tādējādi palielinot tiesas iespējas palīdzēt cietušajām personām un kopienām; |
| --- | --- |

—

jāatzīst Starptautiskās Krimināltiesas līdz šim gūtos sasniegumus, palīdzot cietušajām kopienām un atbalstīt to šajā darbā arī turpmāk; uzsvērt Starptautiskās Krimināltiesas nozīmību, veicot izmeklēšanu uz vietas, tādējādi palielinot tiesas iespējas palīdzēt cietušajām personām un kopienām;

| — | īpašu uzmanību jāpievērš tām grupām, kuras vēsturiski tikušas izstumtas, piemēram bērniem, sievietēm un pamatiedzīvotājiem, lai nodrošinātu, ka starptautiskās kriminālās tiesvedības dēļ, pārciestais neturpinātu vajāt cietušos un neveicinātu stereotipus, kas šīs ciešanas izraisīja; |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību jāpievērš tām grupām, kuras vēsturiski tikušas izstumtas, piemēram bērniem, sievietēm un pamatiedzīvotājiem, lai nodrošinātu, ka starptautiskās kriminālās tiesvedības dēļ, pārciestais neturpinātu vajāt cietušos un neveicinātu stereotipus, kas šīs ciešanas izraisīja;

| — | jāpaziņo par būtisku finansiālu ieguldījumu cietušajiem paredzētajā fondā; |
| --- | --- |

—

jāpaziņo par būtisku finansiālu ieguldījumu cietušajiem paredzētajā fondā;

| — | jāiesaista pilsonisko sabiedrību pārskatīšanas konferences darbībā, lai nodrošinātu, ka tās viedokļi tiek pienācīgi pārstāvēti tautas foruma pasākumos, kuru organizē Cilvēktiesību tīkls; |
| --- | --- |

—

jāiesaista pilsonisko sabiedrību pārskatīšanas konferences darbībā, lai nodrošinātu, ka tās viedokļi tiek pienācīgi pārstāvēti tautas foruma pasākumos, kuru organizē Cilvēktiesību tīkls;

| 13. | atgādina par savu aicinājumu dalībvalstīm nodrošināt pilnīgu sadarbību ar Statūtu dalībvalstīm, parakstītājvalstīm un Starptautisko Krimināltiesu, saskaņā ar Romas statūtu 86. pantu, lai atbalstītu galvenā mērķa sasniegšanu, kurš ir izteikts Statūtu preambulā: “visnopietnākie noziegumi, par kuriem kopumā ir nobažījusies starptautiskā sabiedrība, nedrīkst palikt nesodīti”, ar šādiem līdzekļiem:






  — | ieviešot valsts tiesību aktus par sadarbību saskaņā ar Romas statūtu IX sadaļu, ja tas jau nav izdarīts; |
| --- | --- | --- |

13.

atgādina par savu aicinājumu dalībvalstīm nodrošināt pilnīgu sadarbību ar Statūtu dalībvalstīm, parakstītājvalstīm un Starptautisko Krimināltiesu, saskaņā ar Romas statūtu 86. pantu, lai atbalstītu galvenā mērķa sasniegšanu, kurš ir izteikts Statūtu preambulā: “visnopietnākie noziegumi, par kuriem kopumā ir nobažījusies starptautiskā sabiedrība, nedrīkst palikt nesodīti”, ar šādiem līdzekļiem:

—

ieviešot valsts tiesību aktus par sadarbību saskaņā ar Romas statūtu IX sadaļu, ja tas jau nav izdarīts;

| — | atkārtoti apstiprinot savu apņemšanos bez atrunām sniegt Starptautiskajai Krimināltiesai visu nepieciešamo sadarbību un palīdzību; |
| --- | --- |

—

atkārtoti apstiprinot savu apņemšanos bez atrunām sniegt Starptautiskajai Krimināltiesai visu nepieciešamo sadarbību un palīdzību;

| — | apsverot ad hoc nolīgumu noslēgšanu ar Starptautisko Krimināltiesu par cietušo un liecinieku pārvietošanu un tiesas spriedumu izpildi; |
| --- | --- |

—

apsverot ad hoc nolīgumu noslēgšanu ar Starptautisko Krimināltiesu par cietušo un liecinieku pārvietošanu un tiesas spriedumu izpildi;

| — | nodrošinot, ka sadarbība tiek plaši apspriesta Starptautiskās Krimināltiesas Dalībvalstu asamblejas sarunās, kā arī nodrošināt, ka tiek apspriestas tiesas vajadzības un problēmas un izvērtēts valstu paveiktais; |
| --- | --- |

—

nodrošinot, ka sadarbība tiek plaši apspriesta Starptautiskās Krimināltiesas Dalībvalstu asamblejas sarunās, kā arī nodrošināt, ka tiek apspriestas tiesas vajadzības un problēmas un izvērtēts valstu paveiktais;

| 14. | atzinīgi vērtē Romas statūtu 124. panta (pārejas noteikumi) pārskatīšanu un apspriešanu, šajā pantā ir noteikts, ka septiņus gadus pēc statūtu ratifikācijas, valsts var neizdot savus pilsoņus, kas apsūdzēti kara noziegumos, Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijai un aicina svītrot šo pantu no statūtiem, lai likums tiktu piemērots vienlīdzīgi visiem aizdomās turētajiem par kara noziegumiem, kurus pastrādājuši Statūtu dalībvalstu pilsoņi, vai kuri notikuši šo valstu teritorijā; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Romas statūtu 124. panta (pārejas noteikumi) pārskatīšanu un apspriešanu, šajā pantā ir noteikts, ka septiņus gadus pēc statūtu ratifikācijas, valsts var neizdot savus pilsoņus, kas apsūdzēti kara noziegumos, Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijai un aicina svītrot šo pantu no statūtiem, lai likums tiktu piemērots vienlīdzīgi visiem aizdomās turētajiem par kara noziegumiem, kurus pastrādājuši Statūtu dalībvalstu pilsoņi, vai kuri notikuši šo valstu teritorijā;

| 15. | aicina dalībvalstis prioritāti piešķirt tam, lai iekļautu Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā esošo kara noziegumu kategorijā dažu ieroču izmantošanu bruņotos konfliktos, kas nav starptautiski, saskaņā ar Beļģijas grozījumu priekšlikumu Romas statūtu 8. pantam, kas tika iesniegts dalībvalstu asamblejas 8. sesijā, un noteikt par krimināli sodāmu arī indes, saindētu ieroču, smacējošu, indīgu vai citu gāzu un visu tamlīdzīgu materiālu vai iekārtu izmantošanu, kā arī ložu, kuras izplešas vai saplacinās cilvēka ķermenī izmantošanu bruņotos konfliktos, kas nav starptautiski; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis prioritāti piešķirt tam, lai iekļautu Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā esošo kara noziegumu kategorijā dažu ieroču izmantošanu bruņotos konfliktos, kas nav starptautiski, saskaņā ar Beļģijas grozījumu priekšlikumu Romas statūtu 8. pantam, kas tika iesniegts dalībvalstu asamblejas 8. sesijā, un noteikt par krimināli sodāmu arī indes, saindētu ieroču, smacējošu, indīgu vai citu gāzu un visu tamlīdzīgu materiālu vai iekārtu izmantošanu, kā arī ložu, kuras izplešas vai saplacinās cilvēka ķermenī izmantošanu bruņotos konfliktos, kas nav starptautiski;

| 16. | uzsver Starptautiskās Krimināltiesas komplementaritātes principa efektivitāti, kas ir pamats visaptverošai starptautisko krimināltiesību sistēmai (Romas statūtu sistēmai) un saskaņā ar kuru Statūtu dalībvalstu primārā pienākuma — izmeklēt un krimināli sodīt starptautiskos noziegumus, izpilde tiek skaidri atbalstīta ar Starptautiskās Krimināltiesas komplementāro (subsidiāro) jurisdikciju; |
| --- | --- |

16.

uzsver Starptautiskās Krimināltiesas komplementaritātes principa efektivitāti, kas ir pamats visaptverošai starptautisko krimināltiesību sistēmai (Romas statūtu sistēmai) un saskaņā ar kuru Statūtu dalībvalstu primārā pienākuma — izmeklēt un krimināli sodīt starptautiskos noziegumus, izpilde tiek skaidri atbalstīta ar Starptautiskās Krimināltiesas komplementāro (subsidiāro) jurisdikciju;

| 17. | ir pilnīgi pārliecināts, ka Kampalā dalībvalstīm būtu:






  — | atkārtoti jāapstiprina savas primārās saistības izmeklēt kara noziegumus, genocīdu un noziegumus pret cilvēci un saukt pie atbildības par tiem un jāapņemas ieviest savos tiesību aktos kara noziegumu, genocīda un noziegumu pret cilvēci definīcijas saskaņā ar Romas statūtiem; |
| --- | --- | --- |

17.

ir pilnīgi pārliecināts, ka Kampalā dalībvalstīm būtu:

—

atkārtoti jāapstiprina savas primārās saistības izmeklēt kara noziegumus, genocīdu un noziegumus pret cilvēci un saukt pie atbildības par tiem un jāapņemas ieviest savos tiesību aktos kara noziegumu, genocīda un noziegumu pret cilvēci definīcijas saskaņā ar Romas statūtiem;

| — | jāiesaistās “pozitīvā komplementaritātē”, cita starpā uzsverot efektīvu valsts procedūru nepieciešamību, tostarp valstīs, kurās būtiski trūkst tiesiskuma, piemēram, valstīs, kurās Starptautiskā Krimināltiesa darbojas un valstīs, kurās tā veic provizorisku analīzi; |
| --- | --- |

—

jāiesaistās “pozitīvā komplementaritātē”, cita starpā uzsverot efektīvu valsts procedūru nepieciešamību, tostarp valstīs, kurās būtiski trūkst tiesiskuma, piemēram, valstīs, kurās Starptautiskā Krimināltiesa darbojas un valstīs, kurās tā veic provizorisku analīzi;

| — | jāuzsver, cik svarīgi ir uzsākt un īstenot efektīvas valsts procedūras, un jo īpaši jārisina jautājums par politiskās gribas trūkumu no valstu puses; |
| --- | --- |

—

jāuzsver, cik svarīgi ir uzsākt un īstenot efektīvas valsts procedūras, un jo īpaši jārisina jautājums par politiskās gribas trūkumu no valstu puses;

| — | jāuzsver, cik svarīga ir valstu politiskās gribas veidošana, lai tās izpildītu savas saistības saskaņā ar komplementaritāti, un jārīkojas, lai mudinātu valstis nostāties tiesiskuma pusē un nepieļaut nesodāmību; |
| --- | --- |

—

jāuzsver, cik svarīga ir valstu politiskās gribas veidošana, lai tās izpildītu savas saistības saskaņā ar komplementaritāti, un jārīkojas, lai mudinātu valstis nostāties tiesiskuma pusē un nepieļaut nesodāmību;

| 18. | mudina visas Romas statūtu dalībvalstis, jo īpaši ES dalībvalstis ieviest vai īstenot 'tiesību aktus, lai tās varētu nodrošināt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Krimināltiesu; |
| --- | --- |

18.

mudina visas Romas statūtu dalībvalstis, jo īpaši ES dalībvalstis ieviest vai īstenot 'tiesību aktus, lai tās varētu nodrošināt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Krimināltiesu;

| 19. | mudina Romas statūtu dalībvalstis slēgt nolīgumus ar Starptautisko Krimināltiesu par cietušo un liecinieku pārvietošanu un tiesas spriedumu izpildi; |
| --- | --- |

19.

mudina Romas statūtu dalībvalstis slēgt nolīgumus ar Starptautisko Krimināltiesu par cietušo un liecinieku pārvietošanu un tiesas spriedumu izpildi;

| 20. | aicina Eiropas Savienību, dalībvalstis un citus starptautiskos līdzekļu devējus atbalstīt reformu procesus un veiktspējas palielināšanas centienus, kuru mērķis būtu nostiprināt tiesu iestāžu neatkarību, tiesībaizsardzības jomu un brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu, visās jaunattīstības valstīs, kuras tieši skāruši Romas statūtos noteiktie noziegumi, tādējādi nodrošinot efektīvu komplementaritātes principa īstenošanu, kā arī to, lai valstis pildītu Starptautiskās Krimināltiesas lēmumus; |
| --- | --- |

20.

aicina Eiropas Savienību, dalībvalstis un citus starptautiskos līdzekļu devējus atbalstīt reformu procesus un veiktspējas palielināšanas centienus, kuru mērķis būtu nostiprināt tiesu iestāžu neatkarību, tiesībaizsardzības jomu un brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu, visās jaunattīstības valstīs, kuras tieši skāruši Romas statūtos noteiktie noziegumi, tādējādi nodrošinot efektīvu komplementaritātes principa īstenošanu, kā arī to, lai valstis pildītu Starptautiskās Krimināltiesas lēmumus;

| 21. | aicina statūtu dalībvalstis, pamatojoties uz apspriedēm Kampalā, pieņemt rezolūciju, kurā tiktu uzsvērts, cik nozīmīgi ir nodrošināt taisnīgumu cietušajiem saistībā ar taisnīgiem un objektīviem tiesas procesiem; |
| --- | --- |

21.

aicina statūtu dalībvalstis, pamatojoties uz apspriedēm Kampalā, pieņemt rezolūciju, kurā tiktu uzsvērts, cik nozīmīgi ir nodrošināt taisnīgumu cietušajiem saistībā ar taisnīgiem un objektīviem tiesas procesiem;

| 22. | aicina ES dalībvalstis no jauna apstiprināt savas saistības atbalstīt Starptautisko Krimināltiesu arī nākotnē; |
| --- | --- |

22.

aicina ES dalībvalstis no jauna apstiprināt savas saistības atbalstīt Starptautisko Krimināltiesu arī nākotnē;

| 23. | atbalsta augsta līmeņa Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtu dalībvalstu pārstāvju izteikto priekšlikumu pasludināt 17. jūliju, kas ir diena, kurā 1998. gadā tika pieņemti Romas Statūti, par Starptautisko Krimināltiesību dienu; |
| --- | --- |

23.

atbalsta augsta līmeņa Starptautiskās Krimināltiesas Romas Statūtu dalībvalstu pārstāvju izteikto priekšlikumu pasludināt 17. jūliju, kas ir diena, kurā 1998. gadā tika pieņemti Romas Statūti, par Starptautisko Krimināltiesību dienu;

| 24. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Rezolūcija ICC-ASP/8/Res.6.

(2)  OV C 379, 7.12.1998., 265. lpp.

(3)  OV C 262, 18.9.2001., 262. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P5_TA(2002)0082.

(5)  Pieņemtie teksti, P5_TA(2002)0367.

(6)  Pieņemtie teksti, P5_TA(2002)0449.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0238.

(8)  OV L 150, 18.6.2003., 67. lpp.

(9)  Padomes dok. 5742/04.

(10)  ES pamatprincipi attiecībā uz vienošanos starp valsti, kas ir Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtu puse, un Amerikas Savienotajām Valstīm saistībā ar nosacījumiem personu izdošanai krimināltiesai.

(11)  Lēmums 2002/494/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas sakaru punktu tīklu izveidošanu attiecībā uz personām, kas atbildīgas par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem (OV L 167, 26.6.2002., 1. lpp.); Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par izdošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.); Lēmums 2003/335/TI (2003. gada 8. maijs) par genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem (OV L 118, 14.5.2003., 12. lpp.).

(12)  ES līguma 2. pants, 3. panta 5. punkts un 6. pants.

(13)  OV L 115, 28.04.2006., 50. lpp.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijs

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/84 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/84

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsVienotā tirgus nodrošināšana patērētājiem un pilsoņiem

P7_TA(2010)0186

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (2010/2011(INI))

2011/C 161 E/14

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

ņemot vērā profesora Mario Monti ziņojumu Komisijai par vienotā tirgus atdzīvināšanu (1),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Pilsoņu programma Eiropas efektivitātes nodrošināšanai” (COM(2006)0211),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Vienots tirgus 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0724) un pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “Vienotais tirgus: pārskats par ieguvumiem” (SEC(2007)1521), Parlamenta 2007. gada 4. septembra rezolūciju par vienotā tirgus noteikumu pārskatīšanu (2) un Komisijas dienestu darba dokumentu “Vienotā tirgus pārskats: pēc viena gada” (SEC(2008)3064),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Iespējas, pieejamība un solidaritāte — īstenojot jaunu sociālo redzējumu 21. gadsimta Eiropai” (COM(2007)0726) un Komisijas paziņojumu “Vispārējas nozīmes pakalpojumi, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi — jauns Eiropas uzdevums” (COM(2007)0725), kā arī Parlamenta 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (3),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 29. jūnija ieteikumu par pasākumiem vienotā tirgus darbības uzlabošanai (4) un Komisijas 2004. gada 12. jūlija ieteikumu par iekšējo tirgu regulējošu direktīvu transponēšanu valsts tiesību aktos (5),

ņemot vērā 2009. gada jūlija Iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu (SEC(2009)1007) un Parlamenta 2010. gada 9. marta rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu (6) un 2008. gada 23. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu pārskatu (7),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “ES Patērētāju politikas stratēģija 2007.–2013. gadam — patērētāju tiesību nodrošināšana, labklājības uzlabošana, efektīva aizsardzība” (COM(2007)0099) un Parlamenta 2008. gada 20. maija rezolūciju par ES Patērētāju politikas stratēģiju 2007.–2013. gadam (8),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. janvāra paziņojumu “Ietekmes uz patērētājiem uzraudzība vienotajā tirgū — “Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem otrais izdevums” (COM(2009)0025) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu ““Rezultātu tablo” par patēriņa tirgiem otrais izdevums” (SEC(2009)0076),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. jūlija paziņojumu par patērētāju acquis īstenošanu (COM(2009)0330) un Komisijas 2009. gada 2. jūlija ziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2006/2004 (2004. gada 27. oktobris) par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā, (Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā) piemērošanu (COM(2009)0336),

ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību (9),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pārrobežu elektronisko komerciju uzņēmumu attiecībās ar patērētājiem ES (COM(2009)0557),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa nodaļas ziņojumu “Šķēršļi, kas kavē Eiropas iekšējā tirgus darbību (2008)” (10),

ņemot vērā SOLVIT 2008. gada ziņojumu par SOLVIT tīkla attīstību un darbības rezultātiem 2008. gadā (SEC(2009)0142), Komisijas dienestu 2008. gada 8. maija darba dokumentu attiecībā uz rīcības plānu par integrētu pieeju vienotā tirgus atbalsta pakalpojumu sniegšanai pilsoņiem un uzņēmumiem (SEC(2008)1882) un Parlamenta 2010. gada 9. marta rezolūciju par SOLVIT
   (11),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un kuras mērķis ir radīt vispārīgu akreditācijas un tirgus uzraudzības noteikumu un principu sistēmu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26. pantu, kurā noteikts, ka “iekšējais tirgus aptver telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar Līgumiem ir nodrošināta preču, personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite”,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Savienība apņemas veidot “sociālā tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu”,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas iekļauta Līgumos ar LES 6. pantu,

ņemot vērā LESD 9. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu”,

ņemot vērā LESD 11. pantu, kurā noteikts, ka, “nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību”,

ņemot vērā LESD 12. pantu, kurā noteikts, ka “patērētāju tiesību aizsardzības prasības ņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības”,

ņemot vērā LESD 14. pantu un Līgumam pievienoto 26. protokolu par sabiedriskiem (ar ekonomiku saistītiem) pakalpojumiem,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0132/2010),

| A. | tā kā pilsoņiem, patērētājiem un MVU, kas vēlas pārvietoties, iepirkties, pirkt vai pārdot aiz savas valsts robežām ar tādu pašu drošību un uzticamību, kādu tie izjūt savā valstī, traucē pārāk daudzi šķēršļi, kurus rada informācijas trūkums par tiesībām un iespējām, sadrumstalots regulējums, likumdošanas iniciatīvu trūkums vairākās nozīmīgās jomās, slikta noteikumu transponēšana, nepietiekama to piemērošana un īstenošana, kā arī administratīvas koordinācijas un sadarbības trūkums; |
| --- | --- |

A.

tā kā pilsoņiem, patērētājiem un MVU, kas vēlas pārvietoties, iepirkties, pirkt vai pārdot aiz savas valsts robežām ar tādu pašu drošību un uzticamību, kādu tie izjūt savā valstī, traucē pārāk daudzi šķēršļi, kurus rada informācijas trūkums par tiesībām un iespējām, sadrumstalots regulējums, likumdošanas iniciatīvu trūkums vairākās nozīmīgās jomās, slikta noteikumu transponēšana, nepietiekama to piemērošana un īstenošana, kā arī administratīvas koordinācijas un sadarbības trūkums;

| B. | tā kā tajā pašā laikā, cenšoties saskaņot tiesību aktus, lai novērstu šos šķēršļus, reizēm ir notikusi pārmērīga reglamentēšana, kas kaitējusi lielākajai daļai MVU, it īpaši mikrouzņēmumiem, kuri negrib darboties Eiropas tirgū, bet labprāt vēlas saglabāt aktīvu vietējo darbību, kā arī pašvaldību iestādēm, tāpēc ir vajadzīgs labāks regulējums ar minimālu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

B.

tā kā tajā pašā laikā, cenšoties saskaņot tiesību aktus, lai novērstu šos šķēršļus, reizēm ir notikusi pārmērīga reglamentēšana, kas kaitējusi lielākajai daļai MVU, it īpaši mikrouzņēmumiem, kuri negrib darboties Eiropas tirgū, bet labprāt vēlas saglabāt aktīvu vietējo darbību, kā arī pašvaldību iestādēm, tāpēc ir vajadzīgs labāks regulējums ar minimālu administratīvo slogu;

| C. | tā kā tikai neliela daļa darba ņēmēju, pakalpojumu sniedzēju un speciālistu dodas uz citu dalībvalsti, cita starpā arī tāpēc ka pārcelšanos pārāk sarežģītu un dārgu padara ar to saistītais birokrātisms un risks zaudēt sociālās drošības tiesības; |
| --- | --- |

C.

tā kā tikai neliela daļa darba ņēmēju, pakalpojumu sniedzēju un speciālistu dodas uz citu dalībvalsti, cita starpā arī tāpēc ka pārcelšanos pārāk sarežģītu un dārgu padara ar to saistītais birokrātisms un risks zaudēt sociālās drošības tiesības;

| D. | tā kā valodas barjeru dēļ un trūkstot skaidrībai par ieguldījumiem, maksājumiem un atbildību, kā arī ņemot vērā juridiskās, administratīvās, sociālās un kultūras atšķirības dažādās dalībvalstīs, maz ir uzņēmēju un MVU, kas piedāvā savas preces un pakalpojumus ārpus savas valsts tirgus; |
| --- | --- |

D.

tā kā valodas barjeru dēļ un trūkstot skaidrībai par ieguldījumiem, maksājumiem un atbildību, kā arī ņemot vērā juridiskās, administratīvās, sociālās un kultūras atšķirības dažādās dalībvalstīs, maz ir uzņēmēju un MVU, kas piedāvā savas preces un pakalpojumus ārpus savas valsts tirgus;

| E. | tā kā vienoto tirgu nedrīkst vērtēt atrauti no citām horizontālās politikas jomām, it īpaši veselības aprūpes, sociālās aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzības, darba tiesībām, vides, noturīgas attīstības un ārējās politikas virzieniem; |
| --- | --- |

E.

tā kā vienoto tirgu nedrīkst vērtēt atrauti no citām horizontālās politikas jomām, it īpaši veselības aprūpes, sociālās aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzības, darba tiesībām, vides, noturīgas attīstības un ārējās politikas virzieniem;

| F. | tā kā stratēģijā “Eiropa 2020” vajadzētu noteikt reālus mērķus, lai līdz 2020. gadam panāktu videi draudzīgu, uz zināšanām balstītu sociālu tirgus ekonomiku, kā arī radītu darba vietas, tostarp vides jomā; tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” pamatā vajadzētu būt vienotajam Eiropas tirgum, risinot uzdevumus sociālā taisnīguma un ekonomikas izaugsmes jomā un galveno vērību veltot pilsoņu ieguvumiem, patērētāju aizsardzībai un MVU; |
| --- | --- |

F.

tā kā stratēģijā “Eiropa 2020” vajadzētu noteikt reālus mērķus, lai līdz 2020. gadam panāktu videi draudzīgu, uz zināšanām balstītu sociālu tirgus ekonomiku, kā arī radītu darba vietas, tostarp vides jomā; tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” pamatā vajadzētu būt vienotajam Eiropas tirgum, risinot uzdevumus sociālā taisnīguma un ekonomikas izaugsmes jomā un galveno vērību veltot pilsoņu ieguvumiem, patērētāju aizsardzībai un MVU;

| G. | tā kā vienotā tirgus un starptautiskās tirdzniecības jautājumi kļūst aizvien nozīmīgāki un viena joma ietekmē citu; |
| --- | --- |

G.

tā kā vienotā tirgus un starptautiskās tirdzniecības jautājumi kļūst aizvien nozīmīgāki un viena joma ietekmē citu;

| H. | tā kā daudzi Eiropas pilsoņi nezina, kādi praktiskie ieguvumi viņiem rodas no vienotā tirgus, jo ir pārāk maz informācijas par vienoto tirgu un tas netiek pienācīgi izskaidrots, |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzi Eiropas pilsoņi nezina, kādi praktiskie ieguvumi viņiem rodas no vienotā tirgus, jo ir pārāk maz informācijas par vienoto tirgu un tas netiek pienācīgi izskaidrots,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzskata, ka, vērtējot vienotā Eiropas tirgus integrācijas vēsturi, Savienībai patlaban ir īpaši grūts laiks; uzskata, ka pašreizējās un gaidāmās problēmas ir jārisina saskaņoti, izlēmīgi, apņēmīgi un stingri, ja nepieciešams, arī jutīgi un racionāli, sadarbības un solidaritātes garā; uzsver, ka šajā procesā būs vajadzīgas stingras pilnvaras Eiropas Komisijai un nozīmīga tās iniciatīva, kā arī Padomes, dalībvalstu un Eiropas Parlamenta politiska apņemšanās; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka, vērtējot vienotā Eiropas tirgus integrācijas vēsturi, Savienībai patlaban ir īpaši grūts laiks; uzskata, ka pašreizējās un gaidāmās problēmas ir jārisina saskaņoti, izlēmīgi, apņēmīgi un stingri, ja nepieciešams, arī jutīgi un racionāli, sadarbības un solidaritātes garā; uzsver, ka šajā procesā būs vajadzīgas stingras pilnvaras Eiropas Komisijai un nozīmīga tās iniciatīva, kā arī Padomes, dalībvalstu un Eiropas Parlamenta politiska apņemšanās;

| 2. | uzsver, ka vienotais tirgus nav tikai saimnieciska struktūra un ka vienotā tirgus tiesību akti aizsargā un saglabā konkrētas pilsoņu pamattiesības, piemēram, drošību un privātumu, un ka tāpēc, ņemot vērā daudzās ekonomikas un cita veida problēmas, ar ko ES pašreiz saskaras, Eiropas pilsoņu, patērētāju un MVU interesēm vislabāk atbilst vienotais tirgus, kurš darbojas bez traucējumiem; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka vienotais tirgus nav tikai saimnieciska struktūra un ka vienotā tirgus tiesību akti aizsargā un saglabā konkrētas pilsoņu pamattiesības, piemēram, drošību un privātumu, un ka tāpēc, ņemot vērā daudzās ekonomikas un cita veida problēmas, ar ko ES pašreiz saskaras, Eiropas pilsoņu, patērētāju un MVU interesēm vislabāk atbilst vienotais tirgus, kurš darbojas bez traucējumiem;

| 3. | uzsver, ka, neraugoties uz vienotā Eiropas tirgus struktūras saimniecisko, tehnoloģisko un juridisko vājumu, tas kopā ar eurozonu vislabāk atklāj ES saimnieciskās integrācijas un vienotības patieso nozīmi un noteikti ir uzskatāmākais Eiropas integrācijas sasniegums ES pilsoņiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka, neraugoties uz vienotā Eiropas tirgus struktūras saimniecisko, tehnoloģisko un juridisko vājumu, tas kopā ar eurozonu vislabāk atklāj ES saimnieciskās integrācijas un vienotības patieso nozīmi un noteikti ir uzskatāmākais Eiropas integrācijas sasniegums ES pilsoņiem;

| 4. | uzsver, ka vienotajam tirgum jāpaver jaunas iespējas pētniecības un inovācijas jomā, vairāk veicinot preču un pakalpojumu izstrādi un īpašu uzmanību pievēršot zināšanām un tehnoloģijām, kas ir nākotnes ekonomikas attīstības virzītājspēks; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka vienotajam tirgum jāpaver jaunas iespējas pētniecības un inovācijas jomā, vairāk veicinot preču un pakalpojumu izstrādi un īpašu uzmanību pievēršot zināšanām un tehnoloģijām, kas ir nākotnes ekonomikas attīstības virzītājspēks;

| 5. | atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta Komisijas nodomu “par iekšējā tirgus pamatu uzskatīt tos, kas tajā dzīvo un to izmanto ik dienas”, kā arī tās apņemšanos kļūt par stingru vienotā tirgus aizstāvi, pilnībā izmantojot savas īstenošanas pilnvaras, un sniegt sociālo un ekoloģisko redzējumu par vienoto tirgu, kura pamatā ir Lisabonas līguma saistības; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta Komisijas nodomu “par iekšējā tirgus pamatu uzskatīt tos, kas tajā dzīvo un to izmanto ik dienas”, kā arī tās apņemšanos kļūt par stingru vienotā tirgus aizstāvi, pilnībā izmantojot savas īstenošanas pilnvaras, un sniegt sociālo un ekoloģisko redzējumu par vienoto tirgu, kura pamatā ir Lisabonas līguma saistības;

Vienotā tirgus integrācija nav neatgriezeniska

| 6. | uzsver, ka iekļaušanās vienotajā tirgū nav neatgriezenisks process un ka turpmāku vienotā tirgus pastāvēšanu nedrīkst uztvert kā kaut ko pašsaprotamu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka iekļaušanās vienotajā tirgū nav neatgriezenisks process un ka turpmāku vienotā tirgus pastāvēšanu nedrīkst uztvert kā kaut ko pašsaprotamu;

| 7. | pauž bažas, ka valsts līmeņa ekonomiskā protekcionisma atdzimšana, ļoti iespējams, varētu izraisīt vienotā tirgus sadrumstalošanos, un tāpēc tā ir jānovērš; ir nobažījies, ka pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi varētu izmantot, lai attaisnotu protekcionistisko pasākumu atjaunošanu dažādās dalībvalstīs, kaut gan lejupslīdes novēršanai ir vajadzīgi kopēji aizsardzības mehānismi; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas, ka valsts līmeņa ekonomiskā protekcionisma atdzimšana, ļoti iespējams, varētu izraisīt vienotā tirgus sadrumstalošanos, un tāpēc tā ir jānovērš; ir nobažījies, ka pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi varētu izmantot, lai attaisnotu protekcionistisko pasākumu atjaunošanu dažādās dalībvalstīs, kaut gan lejupslīdes novēršanai ir vajadzīgi kopēji aizsardzības mehānismi;

| 8. | uzskata, ka šī krīze ir būtiski iedragājusi vienotā tirgus integrācijas procesu, ka ir palielinājusies pretestība pret vienoto tirgu un neuzticība tam un ka šādu attieksmi ir radījušas no dalībvalstu saimnieciskajām sistēmām izrietošās nepilnības un atšķirības; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka šī krīze ir būtiski iedragājusi vienotā tirgus integrācijas procesu, ka ir palielinājusies pretestība pret vienoto tirgu un neuzticība tam un ka šādu attieksmi ir radījušas no dalībvalstu saimnieciskajām sistēmām izrietošās nepilnības un atšķirības;

| 9. | atgādina, ka krīzes pārvarēšanas politikas virzieni nedrīkst mazināt vienotā tirgus integrāciju, bet ka tie drīzāk sniedz iespēju reformēt, konsolidēt un uzlabot pašreizējo vienotā tirgus struktūru, sākt izmantot videi labvēlīgas ekonomikas potenciālu darba vietu radīšanā, kā arī atgūt pilsoņu, it īpaši patērētāju un MVU, uzticību un paļāvību; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka krīzes pārvarēšanas politikas virzieni nedrīkst mazināt vienotā tirgus integrāciju, bet ka tie drīzāk sniedz iespēju reformēt, konsolidēt un uzlabot pašreizējo vienotā tirgus struktūru, sākt izmantot videi labvēlīgas ekonomikas potenciālu darba vietu radīšanā, kā arī atgūt pilsoņu, it īpaši patērētāju un MVU, uzticību un paļāvību;

| 10. | uzsver, ka atkārtotu vienotā tirgus aktivizēšanu nedrīkst noteikt tikai nesenā finanšu lejupslīde un ka, tirgu atdzīvinot, nedrīkst aprobežoties vienīgi ar galvenajām krīzes radītajām atziņām; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka atkārtotu vienotā tirgus aktivizēšanu nedrīkst noteikt tikai nesenā finanšu lejupslīde un ka, tirgu atdzīvinot, nedrīkst aprobežoties vienīgi ar galvenajām krīzes radītajām atziņām;

| 11. | uzsver, ka, aktivizējot vienoto tirgu, jāpanāk konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un laika ziņā ierobežoti mērķi, kas jāsasniedz ar pareiziem un efektīviem politiskajiem instrumentiem, kuru pamatā ir četras visiem ES pilsoņiem pieejamās aprites pamatbrīvības; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka, aktivizējot vienoto tirgu, jāpanāk konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un laika ziņā ierobežoti mērķi, kas jāsasniedz ar pareiziem un efektīviem politiskajiem instrumentiem, kuru pamatā ir četras visiem ES pilsoņiem pieejamās aprites pamatbrīvības;

| 12. | uzsver, ka vienotajam Eiropas tirgum ārkārtīgi nepieciešams ir jauns impulss un ka vajadzīga stingra Eiropas iestāžu, īpaši Komisijas, īstenota vadība un politiska dalībvalstu līdzdalība, lai atjaunotu uzticību vienotajam tirgum un paļāvību uz to; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka vienotajam Eiropas tirgum ārkārtīgi nepieciešams ir jauns impulss un ka vajadzīga stingra Eiropas iestāžu, īpaši Komisijas, īstenota vadība un politiska dalībvalstu līdzdalība, lai atjaunotu uzticību vienotajam tirgum un paļāvību uz to;

Vajadzīga visaptveroša un kopēja pieeja vienotajam tirgum

| 13. | uzskata, ka jāpapildina vecā izpratne par vienoto tirgu, lai to padarītu pilnīgāku; uzsver, ka visiem, kas iesaistīti vienotā tirgus veidošanā un īstenošanā, jāpieņem visaptverošāka pieeja, kurā pilnībā ņemtas vērā pilsoņu bažas; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka jāpapildina vecā izpratne par vienoto tirgu, lai to padarītu pilnīgāku; uzsver, ka visiem, kas iesaistīti vienotā tirgus veidošanā un īstenošanā, jāpieņem visaptverošāka pieeja, kurā pilnībā ņemtas vērā pilsoņu bažas;

| 14. | uzsver, ka spēcīgāks, dziļāks un plašāks vienotais tirgus ir būtiski nozīmīgs izaugsmē un darba vietu radīšanā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka spēcīgāks, dziļāks un plašāks vienotais tirgus ir būtiski nozīmīgs izaugsmē un darba vietu radīšanā;

| 15. | uzsver, ka vienotajam tirgum jābūt galvenajam līdzeklim, lai saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” ilgtermiņa redzējumu sasniegtu mērķi par ilgtspējīgu un augstas konkurētspējas sociālā tirgus ekonomiku; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka vienotajam tirgum jābūt galvenajam līdzeklim, lai saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” ilgtermiņa redzējumu sasniegtu mērķi par ilgtspējīgu un augstas konkurētspējas sociālā tirgus ekonomiku;

| 16. | uzskata, ka vienotais tirgus ir ļoti nozīmīgs priekšnosacījums, lai stratēģija “Eiropa 2020” būtu veiksmīga; tāpēc ierosina, ka jebkura stratēģija un politikas virziens par vienotā Eiropas tirgus atdzīvināšanu ir jākoordinē Eiropas iestādēm un to pamatā jābūt pragmatiskam, visaptverošam un plaša mēroga risinājumam, ko atbalsta visas dalībvalstis un kas uzmanību pievērš galvenokārt prioritātēm, par kurām dalībvalstis patiesi uzņemsies atbildību un kuras tās efektīvi īstenos valsts, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka vienotais tirgus ir ļoti nozīmīgs priekšnosacījums, lai stratēģija “Eiropa 2020” būtu veiksmīga; tāpēc ierosina, ka jebkura stratēģija un politikas virziens par vienotā Eiropas tirgus atdzīvināšanu ir jākoordinē Eiropas iestādēm un to pamatā jābūt pragmatiskam, visaptverošam un plaša mēroga risinājumam, ko atbalsta visas dalībvalstis un kas uzmanību pievērš galvenokārt prioritātēm, par kurām dalībvalstis patiesi uzņemsies atbildību un kuras tās efektīvi īstenos valsts, reģionālā un vietējā līmenī;

| 17. | uzsver, ka patērētājiem ir jāgūst labums no vienotā tirgus, piemēram, labāka kvalitāte, lielāka dažādība, pieņemamas cenas un preču un pakalpojumu drošība; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka patērētājiem ir jāgūst labums no vienotā tirgus, piemēram, labāka kvalitāte, lielāka dažādība, pieņemamas cenas un preču un pakalpojumu drošība;

| 18. | prasa izstrādāt jaunu politiskās domāšanas modeli, kurā, lai atkārtoti aktivizētu Eiropas vienoto tirgu, galvenā uzmanība būtu pievērsta pilsoņiem, patērētājiem un MVU; uzskata, ka to var panākt, Eiropas Savienības politikas izstrādē par galveno uzskatot Eiropas pilsoņus; |
| --- | --- |

18.

prasa izstrādāt jaunu politiskās domāšanas modeli, kurā, lai atkārtoti aktivizētu Eiropas vienoto tirgu, galvenā uzmanība būtu pievērsta pilsoņiem, patērētājiem un MVU; uzskata, ka to var panākt, Eiropas Savienības politikas izstrādē par galveno uzskatot Eiropas pilsoņus;

| 19. | pastāv uz to, ka vienotā tirgus atdzīvināšanai vajag efektīvāk īstenot atbilstošākas pārbaudes un līdzsvaru, kā arī izvērstāku dialogu, lai nodrošinātu, ka pilsoņu un patērētāju vajadzības tiek pienācīgi ņemtas vērā; uzskata, ka ar pierādījumiem pamatota pieeja, kas galveno uzmanību pievērš pilsoņiem, palīdzēs Savienībai atgūt iedzīvotāju uzticību vienotajam Eiropas tirgum un atrast īsto risinājumu, lai pieņemtu iniciatīvas, kuras nodrošinātu Savienībai vajadzīgo konkurētspēju, neskarot sociālo dimensiju; |
| --- | --- |

19.

pastāv uz to, ka vienotā tirgus atdzīvināšanai vajag efektīvāk īstenot atbilstošākas pārbaudes un līdzsvaru, kā arī izvērstāku dialogu, lai nodrošinātu, ka pilsoņu un patērētāju vajadzības tiek pienācīgi ņemtas vērā; uzskata, ka ar pierādījumiem pamatota pieeja, kas galveno uzmanību pievērš pilsoņiem, palīdzēs Savienībai atgūt iedzīvotāju uzticību vienotajam Eiropas tirgum un atrast īsto risinājumu, lai pieņemtu iniciatīvas, kuras nodrošinātu Savienībai vajadzīgo konkurētspēju, neskarot sociālo dimensiju;

| 20. | atkārto, ka pilnīgam novērtējumam par vienotā tirgus ietekmi uz sociālo jomu, patērētājiem, vidi un ekonomiku — tādam jābūt iekļautam jebkurā ar vienoto tirgu saistītā priekšlikumā — ir izšķiroša nozīme, lai iegūtu sabiedrības uzticību, un tas arī nodrošinās sociālo, patērētāju aizsardzības, vides saglabāšanas un ekonomikas mērķu reālu iekļaušanu; |
| --- | --- |

20.

atkārto, ka pilnīgam novērtējumam par vienotā tirgus ietekmi uz sociālo jomu, patērētājiem, vidi un ekonomiku — tādam jābūt iekļautam jebkurā ar vienoto tirgu saistītā priekšlikumā — ir izšķiroša nozīme, lai iegūtu sabiedrības uzticību, un tas arī nodrošinās sociālo, patērētāju aizsardzības, vides saglabāšanas un ekonomikas mērķu reālu iekļaušanu;

| 21. | uzskata, ka robežu atcelšana vienotajā tirgū ir vairāk veicinājusi Eiropas konkurētspēju globalizētajā pasaulē; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka robežu atcelšana vienotajā tirgū ir vairāk veicinājusi Eiropas konkurētspēju globalizētajā pasaulē;

| 22. | uzsver, ka iekšējā tirgus pareizu darbību nevar vērtēt atrauti no uzdevumiem, kas Eiropai jāveic kā pasaules ekonomikas dalībniecei; uzskata, ka Eiropas Savienībai savs sociālais un ekoloģiskais modelis jāaizsargā, stingri īstenojot noteikumus par ievestajām precēm un pakalpojumiem un apņēmīgi turpinot piemērot šos noteikumus, tostarp daudzpusējās struktūrās un it īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijas strīda izšķiršanas procedūrās; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka iekšējā tirgus pareizu darbību nevar vērtēt atrauti no uzdevumiem, kas Eiropai jāveic kā pasaules ekonomikas dalībniecei; uzskata, ka Eiropas Savienībai savs sociālais un ekoloģiskais modelis jāaizsargā, stingri īstenojot noteikumus par ievestajām precēm un pakalpojumiem un apņēmīgi turpinot piemērot šos noteikumus, tostarp daudzpusējās struktūrās un it īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijas strīda izšķiršanas procedūrās;

| 23. | uzsver, ka Eiropā iekšējais tirgus un kopējā valūta darbojās kā sargājošs vairogs, samazinot negatīvo finanšu krīzes ietekmi uz Eiropas uzņēmumiem un pilsoņiem; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka Eiropā iekšējais tirgus un kopējā valūta darbojās kā sargājošs vairogs, samazinot negatīvo finanšu krīzes ietekmi uz Eiropas uzņēmumiem un pilsoņiem;

Vienotā tirgus politikā vērā ņemamās problēmas un iespējas

| 24. | uzskata, ka galvenā problēma, ar ko saskaras Savienība, ir līdzsvara atrašana starp atvērta tirgus ekonomiku, kas spēj gan veicināt ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu, gan integrēti risināt svarīgākās gaidāmās problēmas (tādas kā konkurētspēja, pētniecība un izstrāde, rūpniecības politika, demogrāfiskie jautājumi, vide un jaunās tehnoloģijas), un starp ekonomikas sistēmu, kura tikpat veiksmīgi spēj nodrošināt patērētāju aizsardzību un sociālos un vides drošības pasākumus, kas vajadzīgi pilsoņiem; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka galvenā problēma, ar ko saskaras Savienība, ir līdzsvara atrašana starp atvērta tirgus ekonomiku, kas spēj gan veicināt ekonomikas izaugsmi un darba vietu radīšanu, gan integrēti risināt svarīgākās gaidāmās problēmas (tādas kā konkurētspēja, pētniecība un izstrāde, rūpniecības politika, demogrāfiskie jautājumi, vide un jaunās tehnoloģijas), un starp ekonomikas sistēmu, kura tikpat veiksmīgi spēj nodrošināt patērētāju aizsardzību un sociālos un vides drošības pasākumus, kas vajadzīgi pilsoņiem;

| 25. | uzsver, ka vienotā tirgus noteikumi joprojām tiek īstenoti nevienmērīgi, tāpēc ka tirgus iekšējie tīkli nav savā starpā pietiekami saistīti, un tas nozīmē, ka uzņēmumiem un pilsoņiem nākas ik dienu saskarties ar patieso stāvokli, proti, turpinās grūtības ar pārrobežu darbībām, kurās viens darījums var būt saistīts ar 27 dažādām juridiskajām sistēmām; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka vienotā tirgus noteikumi joprojām tiek īstenoti nevienmērīgi, tāpēc ka tirgus iekšējie tīkli nav savā starpā pietiekami saistīti, un tas nozīmē, ka uzņēmumiem un pilsoņiem nākas ik dienu saskarties ar patieso stāvokli, proti, turpinās grūtības ar pārrobežu darbībām, kurās viens darījums var būt saistīts ar 27 dažādām juridiskajām sistēmām;

| 26. | uzsver, ka svarīgi ir izveidot videi draudzīgu vienoto tirgu jaunajām zemu oglekļa emisiju un vides tehnoloģijām, pakalpojumiem un precēm, pilnveidojot ES mēroga oglekļa dioksīda emisiju standartus; norāda, ka visā Savienībā pakāpeniski par normu jāpadara skaidri energoefektīvu ražojumu standarti un marķējums; atzīmē, ka pastāvošās metodes un standarti jāņem vērā, izstrādājot jaunus standartus par oglekļa dioksīda emisiju ietekmi; uzsver, ka šādi standarti nedrīkst radīt pārmērīgi apgrūtinošas prasības, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka svarīgi ir izveidot videi draudzīgu vienoto tirgu jaunajām zemu oglekļa emisiju un vides tehnoloģijām, pakalpojumiem un precēm, pilnveidojot ES mēroga oglekļa dioksīda emisiju standartus; norāda, ka visā Savienībā pakāpeniski par normu jāpadara skaidri energoefektīvu ražojumu standarti un marķējums; atzīmē, ka pastāvošās metodes un standarti jāņem vērā, izstrādājot jaunus standartus par oglekļa dioksīda emisiju ietekmi; uzsver, ka šādi standarti nedrīkst radīt pārmērīgi apgrūtinošas prasības, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

| 27. | mudina noteikt, ka Savienībai šajā digitālajā laikmetā ir pilnībā jāīsteno potenciāls un iespējas, ko piedāvā internets, e-tirdzniecība un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izplatība MVU un valsts pārvaldē, lai turpinātu vienotā tirgus attīstību, padarot to pieejamu visiem ES pilsoņiem; uzsver, ka, attīstot jaunās tehnoloģijas, jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt pilsoņus, patērētājus un MVU, kā arī personas, kas ir mazāk aizsargātas; |
| --- | --- |

27.

mudina noteikt, ka Savienībai šajā digitālajā laikmetā ir pilnībā jāīsteno potenciāls un iespējas, ko piedāvā internets, e-tirdzniecība un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izplatība MVU un valsts pārvaldē, lai turpinātu vienotā tirgus attīstību, padarot to pieejamu visiem ES pilsoņiem; uzsver, ka, attīstot jaunās tehnoloģijas, jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt pilsoņus, patērētājus un MVU, kā arī personas, kas ir mazāk aizsargātas;

| 28. | uzsver, ka svarīgi ir izstrādāt jaunus uzņēmējdarbības modeļus, kuros nosaka, ka autortiesību un blakustiesību subjekti saņem pienācīgu atlīdzību un nav noteikti nevajadzīgi ierobežojumi patērētājiem par radošā satura pieejamību tiešsaistē; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka svarīgi ir izstrādāt jaunus uzņēmējdarbības modeļus, kuros nosaka, ka autortiesību un blakustiesību subjekti saņem pienācīgu atlīdzību un nav noteikti nevajadzīgi ierobežojumi patērētājiem par radošā satura pieejamību tiešsaistē;

| 29. | atbalsta Komisijas iniciatīvas visās nākotnes stratēģijās priekšroku dot pētniecībai, zināšanām un inovācijai; pauž cerību, ka turpmākajos Savienības budžetos tiks piešķirti pietiekami līdzekļi, lai risinātu šos izšķirošos jautājumus; šajā sakarībā atgādina, ka steidzami jārisina nesakārtotais jautājums par Kopienas patentu; ierosina Komisijai sākt apspriest iespējas noteikt konkrētus kritērijus, pēc kuriem novērtēt panākumus pētniecības, zināšanu un inovācijas jomā; |
| --- | --- |

29.

atbalsta Komisijas iniciatīvas visās nākotnes stratēģijās priekšroku dot pētniecībai, zināšanām un inovācijai; pauž cerību, ka turpmākajos Savienības budžetos tiks piešķirti pietiekami līdzekļi, lai risinātu šos izšķirošos jautājumus; šajā sakarībā atgādina, ka steidzami jārisina nesakārtotais jautājums par Kopienas patentu; ierosina Komisijai sākt apspriest iespējas noteikt konkrētus kritērijus, pēc kuriem novērtēt panākumus pētniecības, zināšanu un inovācijas jomā;

| 30. | atbalsta Komisijas centienus veicināt ražoto preču drošumu, stājoties spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulai (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību; |
| --- | --- |

30.

atbalsta Komisijas centienus veicināt ražoto preču drošumu, stājoties spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulai (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību;

Pilsoņi un patērētāji vienotajā tirgū

| 31. | ir pārliecināts, ka Eiropas pilsoņa uztvere, izpratne un zināšanas par vienoto tirgu ir vājas, neskaidras vai pat negatīvas, kas daļēji skaidrojams ar politisku inertumu un informācijas trūkumu, kā arī zemu sabiedrības izpratnes līmeni; uzskata, ka jārīkojas izšķirīgi, lai nodrošinātu, ka nākamā Eiropas Savienības politika attiecībā uz vienoto tirgu apmierinātu pilsoņu, it īpaši patērētāju un MVU, vajadzības un dotu tiem taustāmus rezultātus; |
| --- | --- |

31.

ir pārliecināts, ka Eiropas pilsoņa uztvere, izpratne un zināšanas par vienoto tirgu ir vājas, neskaidras vai pat negatīvas, kas daļēji skaidrojams ar politisku inertumu un informācijas trūkumu, kā arī zemu sabiedrības izpratnes līmeni; uzskata, ka jārīkojas izšķirīgi, lai nodrošinātu, ka nākamā Eiropas Savienības politika attiecībā uz vienoto tirgu apmierinātu pilsoņu, it īpaši patērētāju un MVU, vajadzības un dotu tiem taustāmus rezultātus;

| 32. | uzsver, ka, cenšoties nodrošināt sociālo un saimniecisko atbalstu Eiropas pilsoņiem un viņu sadarbību, ES un tās dalībvalstīm ir intensīvi jāveicina iespējas, kas izriet no Eiropas saimnieciskās integrācijas, un jāmaina iedzīvotāju izpratne par vienoto tirgu, padarot viņus zinošākus par ieguvumiem, ko vienotais tirgus viņiem piedāvā, un spējīgus izprast šos ieguvumus, kā arī par iespējām efektīvi izmantot šīs tiesības; tāpēc uzskata, ka ir svarīgi, lai vienotā tirgus pamatā būtu nozares, kas tieši ietekmē pilsoņu ikdienas dzīvi un patērētāju vajadzības; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka, cenšoties nodrošināt sociālo un saimniecisko atbalstu Eiropas pilsoņiem un viņu sadarbību, ES un tās dalībvalstīm ir intensīvi jāveicina iespējas, kas izriet no Eiropas saimnieciskās integrācijas, un jāmaina iedzīvotāju izpratne par vienoto tirgu, padarot viņus zinošākus par ieguvumiem, ko vienotais tirgus viņiem piedāvā, un spējīgus izprast šos ieguvumus, kā arī par iespējām efektīvi izmantot šīs tiesības; tāpēc uzskata, ka ir svarīgi, lai vienotā tirgus pamatā būtu nozares, kas tieši ietekmē pilsoņu ikdienas dzīvi un patērētāju vajadzības;

| 33. | uzskata, ka dažas visredzamākās problēmas, ar kurām it īpaši pakalpojumu nozarē saskaras patērētāji un kuras jārisina kā prioritāte, lai ātri gūtu rezultātus, ir šādas: 1) iespēja izmantot drošas preces un kvalitatīvus pakalpojumus; 2) piekļuve uzticamai, salīdzināmai un objektīvai informācijai, tostarp cenu salīdzinājumam; 3) lielāka juridiska drošība un skaidrība līgumattiecībās; 4) lielāka drošība par samaksu; 5) iespēja izmantot atbilstīgas, pieņemamas un efektīvas kompensācijas sistēmas un 6) labākas zināšanas par sistēmu un lielāka uzticība tai; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka dažas visredzamākās problēmas, ar kurām it īpaši pakalpojumu nozarē saskaras patērētāji un kuras jārisina kā prioritāte, lai ātri gūtu rezultātus, ir šādas: 1) iespēja izmantot drošas preces un kvalitatīvus pakalpojumus; 2) piekļuve uzticamai, salīdzināmai un objektīvai informācijai, tostarp cenu salīdzinājumam; 3) lielāka juridiska drošība un skaidrība līgumattiecībās; 4) lielāka drošība par samaksu; 5) iespēja izmantot atbilstīgas, pieņemamas un efektīvas kompensācijas sistēmas un 6) labākas zināšanas par sistēmu un lielāka uzticība tai;

| 34. | pastāv uz to, ka pilsoņiem netiek sniegts pietiekami daudz informācijas par vienotā tirgus tiesību aktiem, kā arī par iespējām izmantot savas tiesības un to īstenošanu; uzsver, ka ir efektīvāk jāorganizē attiecīgās tīmekļa vietnes, SOLVIT un kontaktpunkti; uzskata, ka ir vajadzīga labāka šādu iniciatīvu koordinācija un komunikācija, jo tām aizvien nav efektīvas saiknes ar mērķauditoriju; uzsver, ka liela nozīme ir Komisijas portālam “Tava Eiropa”, lai informētu gan pilsoņus, gan uzņēmumus par dzīves, darba un uzņēmējdarbības iespējām Eiropas Savienībā; ierosina uzlabot pašreizējos piedāvājumus, nevis veidot jaunus kontaktpunktus; |
| --- | --- |

34.

pastāv uz to, ka pilsoņiem netiek sniegts pietiekami daudz informācijas par vienotā tirgus tiesību aktiem, kā arī par iespējām izmantot savas tiesības un to īstenošanu; uzsver, ka ir efektīvāk jāorganizē attiecīgās tīmekļa vietnes, SOLVIT un kontaktpunkti; uzskata, ka ir vajadzīga labāka šādu iniciatīvu koordinācija un komunikācija, jo tām aizvien nav efektīvas saiknes ar mērķauditoriju; uzsver, ka liela nozīme ir Komisijas portālam “Tava Eiropa”, lai informētu gan pilsoņus, gan uzņēmumus par dzīves, darba un uzņēmējdarbības iespējām Eiropas Savienībā; ierosina uzlabot pašreizējos piedāvājumus, nevis veidot jaunus kontaktpunktus;

| 35. | uzskata, ka apzinīga uzņēmumu attieksme, ievērojot uzņēmumu sociālās atbildības principu, konkurences noteikumus un patērētāju ekonomiskās intereses, palīdzēs radīt patērētāju uzticību, kas obligāti vajadzīga spēcīgākai patērētāju tiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka apzinīga uzņēmumu attieksme, ievērojot uzņēmumu sociālās atbildības principu, konkurences noteikumus un patērētāju ekonomiskās intereses, palīdzēs radīt patērētāju uzticību, kas obligāti vajadzīga spēcīgākai patērētāju tiesību aizsardzībai;

| 36. | pastāv uz to, ka saimnieciskās integrācijas iniciatīvas būs veiksmīgākas, ja pilsoņi būs pārliecināti, ka viņu sociālās tiesības tiek aizsargātas un ka iekšējā tirgus politikas virzieni pozitīvi iespaidos sociālo politiku; |
| --- | --- |

36.

pastāv uz to, ka saimnieciskās integrācijas iniciatīvas būs veiksmīgākas, ja pilsoņi būs pārliecināti, ka viņu sociālās tiesības tiek aizsargātas un ka iekšējā tirgus politikas virzieni pozitīvi iespaidos sociālo politiku;

| 37. | pauž nožēlu, ka tikai neliela daļa pilsoņu, patērētāju un MVU ir informēti par spēkā esošajiem alternatīvajiem kompensāciju mehānismiem vai par to, kā reģistrēt sūdzību Komisijā; norāda, ka pašreizējās pilsoņu un uzņēmumu problēmu risināšanas sistēmas, piemēram, SOLVIT, ir jānostiprina saskaņā ar Parlamenta 2010. gada 2. marta ziņojumu par SOLVIT (2009/2138(INI)); aicina Komisiju Līguma pārkāpuma gadījumā sākt paātrinātu procedūru, ja neatrisināta SOLVIT lieta sākotnēji liecina par Kopienas tiesību aktu pārkāpumu; uzskata par nožēlojamu situāciju, kad, neraugoties uz Komisijas ieteikumiem, līdz šim nav pareizi izveidoti alternatīvi konfliktu atrisināšanas mehānismi vai tie joprojām nedarbojas apmierinoši; |
| --- | --- |

37.

pauž nožēlu, ka tikai neliela daļa pilsoņu, patērētāju un MVU ir informēti par spēkā esošajiem alternatīvajiem kompensāciju mehānismiem vai par to, kā reģistrēt sūdzību Komisijā; norāda, ka pašreizējās pilsoņu un uzņēmumu problēmu risināšanas sistēmas, piemēram, SOLVIT, ir jānostiprina saskaņā ar Parlamenta 2010. gada 2. marta ziņojumu par SOLVIT (2009/2138(INI)); aicina Komisiju Līguma pārkāpuma gadījumā sākt paātrinātu procedūru, ja neatrisināta SOLVIT lieta sākotnēji liecina par Kopienas tiesību aktu pārkāpumu; uzskata par nožēlojamu situāciju, kad, neraugoties uz Komisijas ieteikumiem, līdz šim nav pareizi izveidoti alternatīvi konfliktu atrisināšanas mehānismi vai tie joprojām nedarbojas apmierinoši;

| 38. | uzsver, ka patērētāju apvienībām ir būtiska nozīme, lai patērētājiem izplatītu informāciju par viņu tiesībām, atbalstītu patērētājus viņu strīdos un veicinātu viņu interešu ievērošanu, pilnveidojot iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka patērētāju apvienībām ir būtiska nozīme, lai patērētājiem izplatītu informāciju par viņu tiesībām, atbalstītu patērētājus viņu strīdos un veicinātu viņu interešu ievērošanu, pilnveidojot iekšējo tirgu;

Mazie un vidējie uzņēmumi vienotajā tirgū

| 39. | apstiprina, ka MVU ir nozīmīga Eiropas ekonomikas pamata daļa un ka galvenokārt tie veicina darba vietu veidošanu, ekonomikas izaugsmi, pāreju uz videi labvēlīgu ekonomiku un sociālo kohēziju Eiropā; uzstāj, ka aktīva MVU darbība paplašinātajā Eiropas Savienībā ir nepieciešama, lai vienoto tirgu padarītu radošāku un konkurētspējīgāku, un uzsver, ka vairāk jācenšas uzlabot MVU iespējas iekļūt vienotajā tirgū, atvieglot šo uzņēmumu attīstību un ļaut tiem pilnībā izmantot savu uzņēmējdarbības potenciālu; |
| --- | --- |

39.

apstiprina, ka MVU ir nozīmīga Eiropas ekonomikas pamata daļa un ka galvenokārt tie veicina darba vietu veidošanu, ekonomikas izaugsmi, pāreju uz videi labvēlīgu ekonomiku un sociālo kohēziju Eiropā; uzstāj, ka aktīva MVU darbība paplašinātajā Eiropas Savienībā ir nepieciešama, lai vienoto tirgu padarītu radošāku un konkurētspējīgāku, un uzsver, ka vairāk jācenšas uzlabot MVU iespējas iekļūt vienotajā tirgū, atvieglot šo uzņēmumu attīstību un ļaut tiem pilnībā izmantot savu uzņēmējdarbības potenciālu;

| 40. | uzskata, ka, cenšoties vairāk veicināt konkurētspēju vienotajā tirgū, ir jālikvidē vairāk šķēršļu, kas traucē MVU piekļūt publiskā iepirkuma tirgiem, it īpaši līgumslēdzēju iestāžu izsoles uzaicinājumos vienkāršojot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izvirzāmās prasības; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka, cenšoties vairāk veicināt konkurētspēju vienotajā tirgū, ir jālikvidē vairāk šķēršļu, kas traucē MVU piekļūt publiskā iepirkuma tirgiem, it īpaši līgumslēdzēju iestāžu izsoles uzaicinājumos vienkāršojot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izvirzāmās prasības;

| 41. | mudina izstrādāt turpmākas kopīgas Komisijas un dalībvalstu iniciatīvas, kas 1) atbalsta mazos uzņēmumus, kuri veic pārrobežu darbību visā ES, 2) saskaņā ar proporcionalitātes principu jūtami samazina administratīvo, finansiālo un regulatīvo slogu, it īpaši administratīvos šķēršļus, ar kādiem saskaras MVU, neatkarīgi no tā, vai tie darbojas vietējā, valsts vai Eiropas līmenī; šajā sakarībā aicina dalībvalstis un Komisiju stingri īstenot un piemērot principu “vispirms domāt par mazākajiem”, kā uzsvērts Mazās uzņēmējdarbības aktā; |
| --- | --- |

41.

mudina izstrādāt turpmākas kopīgas Komisijas un dalībvalstu iniciatīvas, kas 1) atbalsta mazos uzņēmumus, kuri veic pārrobežu darbību visā ES, 2) saskaņā ar proporcionalitātes principu jūtami samazina administratīvo, finansiālo un regulatīvo slogu, it īpaši administratīvos šķēršļus, ar kādiem saskaras MVU, neatkarīgi no tā, vai tie darbojas vietējā, valsts vai Eiropas līmenī; šajā sakarībā aicina dalībvalstis un Komisiju stingri īstenot un piemērot principu “vispirms domāt par mazākajiem”, kā uzsvērts Mazās uzņēmējdarbības aktā;

| 42. | prasa Komisijai pastiprināt centienus, kuru mērķis ir palīdzēt MVU pārvarēt valodu barjeru, kas tiem bieži traucē veikt uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs, un visu informāciju un pakalpojumus, kuri attiecas uz vienoto tirgu, piedāvāt visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās; |
| --- | --- |

42.

prasa Komisijai pastiprināt centienus, kuru mērķis ir palīdzēt MVU pārvarēt valodu barjeru, kas tiem bieži traucē veikt uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs, un visu informāciju un pakalpojumus, kuri attiecas uz vienoto tirgu, piedāvāt visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās;

| 43. | joprojām ir apņēmies samazināt stingrāku prasību noteikšanu jaunajos vienotā tirgus tiesību aktos un aicina dalībvalstis un it sevišķi to parlamentus arī turpmāk atbalstīt cīņu pret ES tiesību aktu “uzlabošanu” to transponēšanas laikā, jo šie papildu slogi īpaši tiek uzlikti MVU; |
| --- | --- |

43.

joprojām ir apņēmies samazināt stingrāku prasību noteikšanu jaunajos vienotā tirgus tiesību aktos un aicina dalībvalstis un it sevišķi to parlamentus arī turpmāk atbalstīt cīņu pret ES tiesību aktu “uzlabošanu” to transponēšanas laikā, jo šie papildu slogi īpaši tiek uzlikti MVU;

| 44. | piekrīt, ka Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta pienācīga īstenošana — it īpaši Komisijai stingri piemērojot tā dēvēto MVU testu, kad tā sagatavo jaunus iekšējā tirgus tiesību aktu priekšlikumus, — un Eiropas privātā uzņēmuma statūtu ieviešana nodrošinās MVU reālu iekļaušanu atbilstīgā un darbotiesspējīgā vienotā Eiropas sistēmā; |
| --- | --- |

44.

piekrīt, ka Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta pienācīga īstenošana — it īpaši Komisijai stingri piemērojot tā dēvēto MVU testu, kad tā sagatavo jaunus iekšējā tirgus tiesību aktu priekšlikumus, — un Eiropas privātā uzņēmuma statūtu ieviešana nodrošinās MVU reālu iekļaušanu atbilstīgā un darbotiesspējīgā vienotā Eiropas sistēmā;

| 45. | stingri atbalsta regulu par tulkošanas prasībām, kas attiecināmas uz topošo ES patentu un kas beidzot padarīs ES patentu par realitāti, savukārt Eiropu — par inovācijas un konkurētspējas pasaules mēroga virzītājspēku; turpina atbalstīt Kopienas preču zīmju sistēmas pārskatīšanu, lai panāktu augstāku tās kvalitāti un labākas perspektīvas; |
| --- | --- |

45.

stingri atbalsta regulu par tulkošanas prasībām, kas attiecināmas uz topošo ES patentu un kas beidzot padarīs ES patentu par realitāti, savukārt Eiropu — par inovācijas un konkurētspējas pasaules mēroga virzītājspēku; turpina atbalstīt Kopienas preču zīmju sistēmas pārskatīšanu, lai panāktu augstāku tās kvalitāti un labākas perspektīvas;

| 46. | norāda, ka ekonomikas krīzes laikā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem galvenā problēma ir iespēja iegūt finansējumu; uzskata, ka nožēlas vērta ir situācija, kad, lielajām bankām pārstājot darboties lauksaimnieciskos un mazapdzīvotos vai saimnieciski vājos reģionos, par MVU galveno problēmu ir kļuvusi finansējuma pieejamība; atzinīgi vērtē krājbanku un dažādu kooperatīvo kustību nozīmi reģiona tautsaimniecības finansēšanā, kā arī to ieguldījumu sociālā tirgus ekonomikā, tām veicinot ētiskus un sociālus projektus; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka ekonomikas krīzes laikā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem galvenā problēma ir iespēja iegūt finansējumu; uzskata, ka nožēlas vērta ir situācija, kad, lielajām bankām pārstājot darboties lauksaimnieciskos un mazapdzīvotos vai saimnieciski vājos reģionos, par MVU galveno problēmu ir kļuvusi finansējuma pieejamība; atzinīgi vērtē krājbanku un dažādu kooperatīvo kustību nozīmi reģiona tautsaimniecības finansēšanā, kā arī to ieguldījumu sociālā tirgus ekonomikā, tām veicinot ētiskus un sociālus projektus;

| 47. | piekrīt, ka Direktīvā 98/34/EK noteiktā paziņošanas kārtība ir ļoti efektīvs līdzeklis, lai uzlabotu valstu likumdošanu un izvairītos no šķēršļiem vienotajā tirgū, it īpaši tādiem, kas traucē MVU; uzskata, ka Komisijai šis mehānisms jāpastiprina, sākot ātrāku pārkāpuma procedūru, ja dalībvalsts nenodrošina atbilstību Komisijas sīki izstrādātam atzinumam vai tā neveic pasākumus saskaņā ar citas dalībvalsts sniegtu sīki izstrādātu atzinumu; |
| --- | --- |

47.

piekrīt, ka Direktīvā 98/34/EK noteiktā paziņošanas kārtība ir ļoti efektīvs līdzeklis, lai uzlabotu valstu likumdošanu un izvairītos no šķēršļiem vienotajā tirgū, it īpaši tādiem, kas traucē MVU; uzskata, ka Komisijai šis mehānisms jāpastiprina, sākot ātrāku pārkāpuma procedūru, ja dalībvalsts nenodrošina atbilstību Komisijas sīki izstrādātam atzinumam vai tā neveic pasākumus saskaņā ar citas dalībvalsts sniegtu sīki izstrādātu atzinumu;

| 48. | uzskata, ka ES līmenī jākoordinē dažādi ekonomikas un sociālās politikas virzieni, piemēram, budžeta, nodokļu, izglītības un pētniecības politika; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka ES līmenī jākoordinē dažādi ekonomikas un sociālās politikas virzieni, piemēram, budžeta, nodokļu, izglītības un pētniecības politika;

Līdzdalība un vienotā tirgus tiesību aktu un labāka regulējuma īstenošana

| 49. | apgalvo, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu nozīmīga administratīvās un juridiskās atbildības daļa ir dalībvalstu un, ja nepieciešams, valstu reģionālo un vietējo iestāžu ziņā, kurām šā iemesla dēļ kopā ar citām ES iestādēm ir pa īstam jāuzņemas rūpes par vienoto Eiropas tirgu un tā pārvaldību; |
| --- | --- |

49.

apgalvo, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu nozīmīga administratīvās un juridiskās atbildības daļa ir dalībvalstu un, ja nepieciešams, valstu reģionālo un vietējo iestāžu ziņā, kurām šā iemesla dēļ kopā ar citām ES iestādēm ir pa īstam jāuzņemas rūpes par vienoto Eiropas tirgu un tā pārvaldību;

| 50. | apgalvo, ka iekšējā tirgus rezultātu apkopojumi un patēriņa tirgus rezultātu apkopojumi skaidri atklāj, ka dalībvalstis vēl aizvien neizpilda savus mērķus pareizi transponēt, piemērot un īstenot vienotā tirgus tiesību aktus un ka Eiropas tiesību aktu transponēšana kavējas, kas, it īpaši pakalpojumu nozarē, mazina konkurences apstākļu līdzvērtību, kura ir nozīmīgs iekšējā tirgus darbības aspekts; |
| --- | --- |

50.

apgalvo, ka iekšējā tirgus rezultātu apkopojumi un patēriņa tirgus rezultātu apkopojumi skaidri atklāj, ka dalībvalstis vēl aizvien neizpilda savus mērķus pareizi transponēt, piemērot un īstenot vienotā tirgus tiesību aktus un ka Eiropas tiesību aktu transponēšana kavējas, kas, it īpaši pakalpojumu nozarē, mazina konkurences apstākļu līdzvērtību, kura ir nozīmīgs iekšējā tirgus darbības aspekts;

| 51. | atzīmē, ka ir redzams — pakāpeniska noteikumu sadrumstalošana un neatbilstīga tiesību aktu īstenošana Eiropas Savienībā aizvien vairāk traucē pabeigt vienotā tirgus izveidi; atzīmē, ka Eiropas Savienībai vēl jāpieņem tādu savstarpēji saskaņotu politiku kopums, kuras veidotas, lai likvidētu tiešus un netiešus šķēršļus pareizai iekšējā tirgus darbībai; |
| --- | --- |

51.

atzīmē, ka ir redzams — pakāpeniska noteikumu sadrumstalošana un neatbilstīga tiesību aktu īstenošana Eiropas Savienībā aizvien vairāk traucē pabeigt vienotā tirgus izveidi; atzīmē, ka Eiropas Savienībai vēl jāpieņem tādu savstarpēji saskaņotu politiku kopums, kuras veidotas, lai likvidētu tiešus un netiešus šķēršļus pareizai iekšējā tirgus darbībai;

| 52. | atzinīgi vērē Komisijas iniciatīvu par labāku regulējumu, kas padara noteikumus efektīvākus un pastiprina pienācīgu to piemērošanu dalībvalstīs; mudina Komisiju saglabāt šo savu ierosmi, jo ātra šīs stratēģijas īstenošana varētu būtiski palīdzēt sekmīgi no jauna aktivizēt vienoto tirgu; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērē Komisijas iniciatīvu par labāku regulējumu, kas padara noteikumus efektīvākus un pastiprina pienācīgu to piemērošanu dalībvalstīs; mudina Komisiju saglabāt šo savu ierosmi, jo ātra šīs stratēģijas īstenošana varētu būtiski palīdzēt sekmīgi no jauna aktivizēt vienoto tirgu;

| 53. | ņem vērā, ka Komisijas paziņojumā par ES stratēģiju “Eiropa 2020” ir ieviests jauns jēdziens “lietpratīgs regulējums”; |
| --- | --- |

53.

ņem vērā, ka Komisijas paziņojumā par ES stratēģiju “Eiropa 2020” ir ieviests jauns jēdziens “lietpratīgs regulējums”;

Rezultāti

Nozīmīgāka iestāžu loma vienotā tirgus noteikumu izstrādē un īstenošanā

| 54. | lai labāk transponētu, piemērotu un īstenotu vienotā tirgus tiesību aktus, ierosina Komisijai veidot partnerību starp visām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas šādu tiesību aktu veidošanā, īstenošanā un izpildē, un darīt to, izmantojot jaunās iespējas, piemēram, ierosināto ikgadējo vienotā tirgus forumu; |
| --- | --- |

54.

lai labāk transponētu, piemērotu un īstenotu vienotā tirgus tiesību aktus, ierosina Komisijai veidot partnerību starp visām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas šādu tiesību aktu veidošanā, īstenošanā un izpildē, un darīt to, izmantojot jaunās iespējas, piemēram, ierosināto ikgadējo vienotā tirgus forumu;

| 55. | aicina Komisiju nodrošināt pienācīgu īstenošanu un transponēšanu, izmantojot sistemātiskāku, neatkarīgāku uzraudzību, lai paātrinātu un veicinātu pārkāpumu tiesvedību; uzskata, ka novilcināta pārkāpumu tiesvedības pabeigšana negatīvi ietekmēs pilsoņu interesi par vienoto tirgu; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju nodrošināt pienācīgu īstenošanu un transponēšanu, izmantojot sistemātiskāku, neatkarīgāku uzraudzību, lai paātrinātu un veicinātu pārkāpumu tiesvedību; uzskata, ka novilcināta pārkāpumu tiesvedības pabeigšana negatīvi ietekmēs pilsoņu interesi par vienoto tirgu;

| 56. | prasa Komisijai izstrādāt jaunas, no oficiālajām pārkāpumu procedūrām atšķirīgas iespējas, kā uzlabot vienotā tirgus noteikumu transponēšanu un īstenošanu; šajā sakarībā aicina Komisiju apsvērt inovatīvus mehānismus (piemēram, savstarpējās novērtēšanas procedūru, kas paredzēta Pakalpojumu direktīvā), lai veicinātu salīdzinošu vērtēšanu un dalībvalstu līdzdalību, kā arī uzlabot tādus neformālus problēmu risināšanas mehānismus kā SOLVIT un projektu “EU Pilot”, kuri būtu nozīmīgs ieguvums pilsoņiem, kas ik dienu piedzīvo vilšanos vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

56.

prasa Komisijai izstrādāt jaunas, no oficiālajām pārkāpumu procedūrām atšķirīgas iespējas, kā uzlabot vienotā tirgus noteikumu transponēšanu un īstenošanu; šajā sakarībā aicina Komisiju apsvērt inovatīvus mehānismus (piemēram, savstarpējās novērtēšanas procedūru, kas paredzēta Pakalpojumu direktīvā), lai veicinātu salīdzinošu vērtēšanu un dalībvalstu līdzdalību, kā arī uzlabot tādus neformālus problēmu risināšanas mehānismus kā SOLVIT un projektu “EU Pilot”, kuri būtu nozīmīgs ieguvums pilsoņiem, kas ik dienu piedzīvo vilšanos vienotajā tirgū;

| 57. | aicina Komisiju lielāku uzmanību pievērst spēkā esošo vienotā tirgus tiesību aktu sistemātiskai novērtēšanai un vienkāršošanai, samazinot, cik vien iespējams, birokrātiju, no kā ieguvēji būs pilsoņi un arī uzņēmumi; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju lielāku uzmanību pievērst spēkā esošo vienotā tirgus tiesību aktu sistemātiskai novērtēšanai un vienkāršošanai, samazinot, cik vien iespējams, birokrātiju, no kā ieguvēji būs pilsoņi un arī uzņēmumi;

| 58. | mudina Komisiju nodrošināt pienācīgu koordināciju un strādāt sadarbībā ar Parlamentu un dalībvalstīm, kā arī ar galvenajiem tirdzniecības partneriem un uzņēmējdarbības un patērētāju apvienībām, lai uzraudzītu preču tirgu un nodrošinātu patērētāju aizsardzības tiesību aktu pārrobežu īstenošanu, un efektīvāk informēt Eiropas patērētājus un pilsoņus; |
| --- | --- |

58.

mudina Komisiju nodrošināt pienācīgu koordināciju un strādāt sadarbībā ar Parlamentu un dalībvalstīm, kā arī ar galvenajiem tirdzniecības partneriem un uzņēmējdarbības un patērētāju apvienībām, lai uzraudzītu preču tirgu un nodrošinātu patērētāju aizsardzības tiesību aktu pārrobežu īstenošanu, un efektīvāk informēt Eiropas patērētājus un pilsoņus;

| 59. | iesaka Komisijai veikt neatkarīgu pētījumu, lai noteiktu 20 galvenos ar vienoto tirgu saistītos cēloņus, kas ik dienu pilsoņos rada neapmierinātību un vilšanos, it īpaši darba tirgū, saistībā ar e-tirdzniecību, pārrobežu medicīnisko aprūpi, automobiļu pirkšanu un īri, pensiju pārnesamību, profesionālās kvalifikācijas savstarpējo atzīšanu, bērnu aizbildniecību, adopciju un uzturlīdzekļiem, kā arī pabalstiem; |
| --- | --- |

59.

iesaka Komisijai veikt neatkarīgu pētījumu, lai noteiktu 20 galvenos ar vienoto tirgu saistītos cēloņus, kas ik dienu pilsoņos rada neapmierinātību un vilšanos, it īpaši darba tirgū, saistībā ar e-tirdzniecību, pārrobežu medicīnisko aprūpi, automobiļu pirkšanu un īri, pensiju pārnesamību, profesionālās kvalifikācijas savstarpējo atzīšanu, bērnu aizbildniecību, adopciju un uzturlīdzekļiem, kā arī pabalstiem;

| 60. | aicina Komisiju censties radīt labāku metodi, ar ko pārskatīt, kā vienotā tirgus noteikumus piemēro praksē visos līmeņos dažādās dalībvalstīs un kādas iespējas ir pilsoņiem un uzņēmumiem izmantot savas vienotā tirgus tiesības; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju censties radīt labāku metodi, ar ko pārskatīt, kā vienotā tirgus noteikumus piemēro praksē visos līmeņos dažādās dalībvalstīs un kādas iespējas ir pilsoņiem un uzņēmumiem izmantot savas vienotā tirgus tiesības;

| 61. | prasa Komisijai sniegt lielāku palīdzību dalībvalstīm, kā arī, ja nepieciešams, to reģionālajām un vietējām iestādēm, lai vieglāk būtu nodrošināt pienācīgu atbilstību ES standartiem; uzsver, ka ES iestādēm kopumā jāievieš stingrāki noteikumi un jāmudina dalībvalstis uzlabot tiesību aktu pareizu un savlaicīgu transponēšanu, lai nodrošinātu, ka visā Savienībā piemēro vienus un tos pašus noteikumus; |
| --- | --- |

61.

prasa Komisijai sniegt lielāku palīdzību dalībvalstīm, kā arī, ja nepieciešams, to reģionālajām un vietējām iestādēm, lai vieglāk būtu nodrošināt pienācīgu atbilstību ES standartiem; uzsver, ka ES iestādēm kopumā jāievieš stingrāki noteikumi un jāmudina dalībvalstis uzlabot tiesību aktu pareizu un savlaicīgu transponēšanu, lai nodrošinātu, ka visā Savienībā piemēro vienus un tos pašus noteikumus;

| 62. | prasa pastiprināt Parlamenta nozīmi vienotā tirgus tiesību aktu piemērošanā, izpildē un uzraudzībā; uzskata, ka lielāka EP un dalībvalstu parlamentu loma saskaņā ar Lisabonas līgumu jāpapildina ar labāku sinerģismu starp šiem diviem parlamentārajiem līmeņiem; |
| --- | --- |

62.

prasa pastiprināt Parlamenta nozīmi vienotā tirgus tiesību aktu piemērošanā, izpildē un uzraudzībā; uzskata, ka lielāka EP un dalībvalstu parlamentu loma saskaņā ar Lisabonas līgumu jāpapildina ar labāku sinerģismu starp šiem diviem parlamentārajiem līmeņiem;

| 63. | aicina dalībvalstis nodrošināt labāku koordināciju un apmaiņu ar labāko vienotā tirgus praksi, it īpaši izmantojot iekšējā tirgus informācijas sistēmu un valsts, reģionālajā un vietējā līmenī rīkojot mācības vienotā tirgus un patērētāju aizsardzības speciālistiem; |
| --- | --- |

63.

aicina dalībvalstis nodrošināt labāku koordināciju un apmaiņu ar labāko vienotā tirgus praksi, it īpaši izmantojot iekšējā tirgus informācijas sistēmu un valsts, reģionālajā un vietējā līmenī rīkojot mācības vienotā tirgus un patērētāju aizsardzības speciālistiem;

| 64. | uzstāj, ka Komisijai jānodrošina: neatkarīga normatīvo aktu priekšlikumu kvalitātes pārbaude; tiesību aktu efektivitātes ex-ante un ex-post novērtēšanas metožu pieņemšana; salīdzinājuma izmantošana, pretstatot starptautiskai labākajai praksei; atbilstības novērtējumu izmantošana, lai noteiktu sociālo ietekmi uz vidi un tautsaimniecību gan ES, gan valstu līmenī; |
| --- | --- |

64.

uzstāj, ka Komisijai jānodrošina: neatkarīga normatīvo aktu priekšlikumu kvalitātes pārbaude; tiesību aktu efektivitātes ex-ante un ex-post novērtēšanas metožu pieņemšana; salīdzinājuma izmantošana, pretstatot starptautiskai labākajai praksei; atbilstības novērtējumu izmantošana, lai noteiktu sociālo ietekmi uz vidi un tautsaimniecību gan ES, gan valstu līmenī;

Nepieciešamie pasākumi efektīvākai pilsoņu un MVU informēšanai un iespēju radīšanai viņiem vienotajā tirgū

| 65. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt mērķtiecīgu komunikācijas stratēģiju, kurā galvenais uzsvars likts uz ikdienas problēmām, ar ko pilsoņi sastopas, iekārtojoties uz dzīvi un stājoties darbā citā dalībvalstī, it īpaši veicot pārrobežu darījumus, pārvietojoties, iepērkoties vai pārdodot aiz savas valsts robežām, kā arī izstrādāt sociālos, veselības aprūpes, patērētāju aizsardzības un vides aizsardzības standartus, uz kuriem viņi var paļauties; uzskata, ka šajā komunikācijas stratēģijā noteikti jāiekļauj problēmu risināšanas instrumenti, piemēram, SOLVIT; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt mērķtiecīgu komunikācijas stratēģiju, kurā galvenais uzsvars likts uz ikdienas problēmām, ar ko pilsoņi sastopas, iekārtojoties uz dzīvi un stājoties darbā citā dalībvalstī, it īpaši veicot pārrobežu darījumus, pārvietojoties, iepērkoties vai pārdodot aiz savas valsts robežām, kā arī izstrādāt sociālos, veselības aprūpes, patērētāju aizsardzības un vides aizsardzības standartus, uz kuriem viņi var paļauties; uzskata, ka šajā komunikācijas stratēģijā noteikti jāiekļauj problēmu risināšanas instrumenti, piemēram, SOLVIT;

| 66. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai nodrošinātu, ka vienotajā tirgū izmantotie preču standarti kļūst par galvenajiem pasaules standartiem, tādējādi nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas uzņēmumiem un it īpaši MVU, kuri vēlas darboties aiz vienotā tirgus robežām; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai nodrošinātu, ka vienotajā tirgū izmantotie preču standarti kļūst par galvenajiem pasaules standartiem, tādējādi nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas uzņēmumiem un it īpaši MVU, kuri vēlas darboties aiz vienotā tirgus robežām;

| 67. | mudina Komisiju, plānojot savu kārtējā gada darbību, lielāku uzmanību pievērst tam, lai prioritāti piešķirtu patērētājiem labvēlīgiem vienotā tirgus tiesību aktiem, kas ievieš izmaiņas Eiropas pilsoņu ikdienas dzīvē; uzskata, ka pēc šādas prioritātes noteikšanas ir jārīko atbilstīgas informācijas kampaņas, lai tādējādi uzlabotu pilsoņu izpratni par vienoto tirgu; |
| --- | --- |

67.

mudina Komisiju, plānojot savu kārtējā gada darbību, lielāku uzmanību pievērst tam, lai prioritāti piešķirtu patērētājiem labvēlīgiem vienotā tirgus tiesību aktiem, kas ievieš izmaiņas Eiropas pilsoņu ikdienas dzīvē; uzskata, ka pēc šādas prioritātes noteikšanas ir jārīko atbilstīgas informācijas kampaņas, lai tādējādi uzlabotu pilsoņu izpratni par vienoto tirgu;

| 68. | atgādina, ka svarīgi ir papildus simboliskiem ES iestāžu vai dalībvalstu reklāmas kampaņu stila pasākumiem veikt decentralizētus sabiedrisko attiecību pasākumus, kuri labāk sasaista vietējās ieinteresētās personas un valsts, reģionālos un vietējos plašsaziņas līdzekļus (īpaši akcentējot pēdējos) un kuros vairāk uzmanības pievērš problēmām, ar kādām patērētāji ik dienu saskaras vienotajā tirgū (piemēri par banku pakalpojumu maksām citā dalībvalstī, pētījums par iespējām mainīt operatoru, telefona maksu salīdzinājumi utt.); |
| --- | --- |

68.

atgādina, ka svarīgi ir papildus simboliskiem ES iestāžu vai dalībvalstu reklāmas kampaņu stila pasākumiem veikt decentralizētus sabiedrisko attiecību pasākumus, kuri labāk sasaista vietējās ieinteresētās personas un valsts, reģionālos un vietējos plašsaziņas līdzekļus (īpaši akcentējot pēdējos) un kuros vairāk uzmanības pievērš problēmām, ar kādām patērētāji ik dienu saskaras vienotajā tirgū (piemēri par banku pakalpojumu maksām citā dalībvalstī, pētījums par iespējām mainīt operatoru, telefona maksu salīdzinājumi utt.);

| 69. | prasa Komisijai sākt regulāras pētījumu sērijas, izvērtējot vidējā Eiropas pilsoņa attiecības ar vienoto tirgu, galveno uzmanību it īpaši pievēršot izmaksām un ieguvumiem šajās attiecībās, kā arī ikdienas problēmām; |
| --- | --- |

69.

prasa Komisijai sākt regulāras pētījumu sērijas, izvērtējot vidējā Eiropas pilsoņa attiecības ar vienoto tirgu, galveno uzmanību it īpaši pievēršot izmaksām un ieguvumiem šajās attiecībās, kā arī ikdienas problēmām;

| 70. | aicina dalībvalstis ar Komisijas atbalstu uzlabot problēmu risināšanas mehānismu, it īpaši SOLVIT, veiktspēju, piešķirot papildu finanšu līdzekļus un cilvēkresursus un pārskatot tiem piešķirtās pilnvaras tādējādi, lai nodrošinātu, ka šāda veida mehānismi var efektīvi risināt plaša spektra problēmas, ar kādām sastopas pilsoņi un uzņēmumi; aicina Komisiju kā prioritāti pabeigt projektu par vienotā tirgus atbalsta pakalpojumiem (SMAS), lai pilsoņi un uzņēmumi, meklējot risinājumus savām problēmām, varētu viegli iegūt vajadzīgo informāciju un norādījumus; |
| --- | --- |

70.

aicina dalībvalstis ar Komisijas atbalstu uzlabot problēmu risināšanas mehānismu, it īpaši SOLVIT, veiktspēju, piešķirot papildu finanšu līdzekļus un cilvēkresursus un pārskatot tiem piešķirtās pilnvaras tādējādi, lai nodrošinātu, ka šāda veida mehānismi var efektīvi risināt plaša spektra problēmas, ar kādām sastopas pilsoņi un uzņēmumi; aicina Komisiju kā prioritāti pabeigt projektu par vienotā tirgus atbalsta pakalpojumiem (SMAS), lai pilsoņi un uzņēmumi, meklējot risinājumus savām problēmām, varētu viegli iegūt vajadzīgo informāciju un norādījumus;

| 71. | mudina Komisiju un dalībvalstis, īstenojot informācijas kampaņas un stingrākas pārbaudes, turpināt un palielināt centienus kāpināt pilsoņu uzticību CE marķējumam, kas ir galvenais līdzeklis, lai vienotajā tirgū nodrošinātu patērētāju tiesības un kvalitātes standartus; |
| --- | --- |

71.

mudina Komisiju un dalībvalstis, īstenojot informācijas kampaņas un stingrākas pārbaudes, turpināt un palielināt centienus kāpināt pilsoņu uzticību CE marķējumam, kas ir galvenais līdzeklis, lai vienotajā tirgū nodrošinātu patērētāju tiesības un kvalitātes standartus;

| 72. | uzsver, ka vissvarīgākais, lai MVU varētu izmantot vienotā tirgus piedāvātās iespējas, ir Uzņēmumu Eiropas tīkls; uzsver, ka birokrātiskie pienākumi piesaista vērtīgus resursus, tādējādi neļaujot nopietnāk koncentrēties uz Eiropas uzņēmumu tīkla pamatuzdevumu — nodrošināt katram MVU atbilstošu palīdzību; aicina Komisiju vairāk izmantot Uzņēmumu Eiropas tīklu, lai informāciju izplatītu mērķtiecīgi un šā tīkla partneriem samazinātu birokrātiskās prasības; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka vissvarīgākais, lai MVU varētu izmantot vienotā tirgus piedāvātās iespējas, ir Uzņēmumu Eiropas tīkls; uzsver, ka birokrātiskie pienākumi piesaista vērtīgus resursus, tādējādi neļaujot nopietnāk koncentrēties uz Eiropas uzņēmumu tīkla pamatuzdevumu — nodrošināt katram MVU atbilstošu palīdzību; aicina Komisiju vairāk izmantot Uzņēmumu Eiropas tīklu, lai informāciju izplatītu mērķtiecīgi un šā tīkla partneriem samazinātu birokrātiskās prasības;

Stratēģiskie ziņojumi un priekšlikumi

| 73. | ierosina Komisijai, ka vienotā tirgus stratēģijā ir jāietver četri galvenie posmi: pirmkārt, iekļaut pašreizējās situācijas vērtējumu vai analīzi, lai noteiktu, cik lieli bijuši kropļojumi un spriedze, ko it sevišķi krīzes rezultātā vienotajā tirgū ir izjutušas dažādas ieinteresētās personas; otrkārt, censties sākt konsolidāciju, sasaistot neatrisinātos jautājumus; treškārt, sasaistīt vienotā tirgus attīstību un uzlabošanu, un, ceturtkārt, galveno uzmanību pievērst tirgus ilgtermiņa redzējumam (stratēģija “Eiropa 2020”); |
| --- | --- |

73.

ierosina Komisijai, ka vienotā tirgus stratēģijā ir jāietver četri galvenie posmi: pirmkārt, iekļaut pašreizējās situācijas vērtējumu vai analīzi, lai noteiktu, cik lieli bijuši kropļojumi un spriedze, ko it sevišķi krīzes rezultātā vienotajā tirgū ir izjutušas dažādas ieinteresētās personas; otrkārt, censties sākt konsolidāciju, sasaistot neatrisinātos jautājumus; treškārt, sasaistīt vienotā tirgus attīstību un uzlabošanu, un, ceturtkārt, galveno uzmanību pievērst tirgus ilgtermiņa redzējumam (stratēģija “Eiropa 2020”);

| 74. | uzskata, ka stratēģijā “Eiropa 2020” jāiekļauj gan finanšu pakalpojumi, gan finanšu pieejamība; |
| --- | --- |

74.

uzskata, ka stratēģijā “Eiropa 2020” jāiekļauj gan finanšu pakalpojumi, gan finanšu pieejamība;

| 75. | ierosina, ka iepriekš minētās analīzes pirmajā posmā Komisijai būtu jāveic ES budžeta finanšu revīzija un prioritāri jāpiešķir vairāk līdzekļu ieguldījumiem izglītībā, inovācijā un pētniecībā; aicina dalībvalstis noteikt tādas pašas prioritātes saviem budžeta izdevumiem; |
| --- | --- |

75.

ierosina, ka iepriekš minētās analīzes pirmajā posmā Komisijai būtu jāveic ES budžeta finanšu revīzija un prioritāri jāpiešķir vairāk līdzekļu ieguldījumiem izglītībā, inovācijā un pētniecībā; aicina dalībvalstis noteikt tādas pašas prioritātes saviem budžeta izdevumiem;

| 76. | uzskata, ka Komisijai, lai izveidotu efektīvu vienoto tirgu, ir jāizstrādā precīzs politisko prioritāšu saraksts, pieņemot Vienotā tirgus aktu, kas attiektos gan uz likumdošanas, gan nenormatīvajām iniciatīvām, kuru mērķis ir radīt augstas konkurētspējas sociālo tirgu un videi labvēlīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

76.

uzskata, ka Komisijai, lai izveidotu efektīvu vienoto tirgu, ir jāizstrādā precīzs politisko prioritāšu saraksts, pieņemot Vienotā tirgus aktu, kas attiektos gan uz likumdošanas, gan nenormatīvajām iniciatīvām, kuru mērķis ir radīt augstas konkurētspējas sociālo tirgu un videi labvēlīgu ekonomiku;

| 77. | mudina Komisiju šo aktu iesniegt līdz 2011. gada maijam — krietnu laiku pirms 1992. gada vienotā tirgus programmas 20. gadadienas —, nosakot, ka vienotajā tirgū galvenais ir pilsoņi, patērētāji un MVU; uzsver, ka gadījumā, ja mēs gatavojamies panākt uz zināšanām balstītu, augstas konkurētspējas, sociālu un videi labvēlīgu, zaļu tirgus ekonomiku, kas nodrošina arī uzticamus un līdzvērtīgus konkurences apstākļus, minētais akts jāuzskata par nākotnes rīcības plānu; |
| --- | --- |

77.

mudina Komisiju šo aktu iesniegt līdz 2011. gada maijam — krietnu laiku pirms 1992. gada vienotā tirgus programmas 20. gadadienas —, nosakot, ka vienotajā tirgū galvenais ir pilsoņi, patērētāji un MVU; uzsver, ka gadījumā, ja mēs gatavojamies panākt uz zināšanām balstītu, augstas konkurētspējas, sociālu un videi labvēlīgu, zaļu tirgus ekonomiku, kas nodrošina arī uzticamus un līdzvērtīgus konkurences apstākļus, minētais akts jāuzskata par nākotnes rīcības plānu;

| 78. | aicina Komisiju Vienotā tirgus aktā iekļaut konkrētus pasākumus, kuru mērķi būtu turpmāk minētie, taču neaprobežoties tikai ar tiem:






  — | vienotajā tirgū par galveno uzskatīt patērētāju intereses, kas minētas LESD 12. pantā, un sociālo politiku, kuras pamatā ir LESD 9. pants; |
| --- | --- | --- |

78.

aicina Komisiju Vienotā tirgus aktā iekļaut konkrētus pasākumus, kuru mērķi būtu turpmāk minētie, taču neaprobežoties tikai ar tiem:

—

vienotajā tirgū par galveno uzskatīt patērētāju intereses, kas minētas LESD 12. pantā, un sociālo politiku, kuras pamatā ir LESD 9. pants;

| — | vienoto tirgu sagatavot nākotnei, uzlabojot patērētāju un MVU piekļuvi e-komercijas vienotajam tirgum un digitālajam vienotajam tirgum; |
| --- | --- |

—

vienoto tirgu sagatavot nākotnei, uzlabojot patērētāju un MVU piekļuvi e-komercijas vienotajam tirgum un digitālajam vienotajam tirgum;

| — | atbalstīt tāda ilgtspējīga vienotā tirgus izveidi, kura pamatā būtu LESD 11. pants, un panākt to, attīstot integrējošu, zemu oglekļa emisiju, videi labvēlīgu un uz zināšanām balstītu tautsaimniecību, tostarp paredzot pasākumus, lai turpinātu visas inovācijas videi nekaitīgāku tehnoloģiju izstrādē; |
| --- | --- |

—

atbalstīt tāda ilgtspējīga vienotā tirgus izveidi, kura pamatā būtu LESD 11. pants, un panākt to, attīstot integrējošu, zemu oglekļa emisiju, videi labvēlīgu un uz zināšanām balstītu tautsaimniecību, tostarp paredzot pasākumus, lai turpinātu visas inovācijas videi nekaitīgāku tehnoloģiju izstrādē;

| — | nodrošināt vispārējas nozīmes tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu aizsardzību, pamatojoties uz LESD 14. pantu un 26. protokolu; |
| --- | --- |

—

nodrošināt vispārējas nozīmes tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu aizsardzību, pamatojoties uz LESD 14. pantu un 26. protokolu;

| — | izstrādāt labākas komunikācijas stratēģiju par vienotā tirgus sociālajiem ieguvumiem; |
| --- | --- |

—

izstrādāt labākas komunikācijas stratēģiju par vienotā tirgus sociālajiem ieguvumiem;

| 79. | aicina Komisiju, gatavojot Vienotā tirgus aktu, ņemt vērā dažādu ES iestāžu apspriežu dokumentus un ziņojumus (stratēģija “Eiropa 2020”, M. Monti, Gonzales un IMCO ziņojumi u. c.), un sākt plašu papildu sabiedrisko apspriešanu, lai iesniegtu koordinētu politikas priekšlikumu par saskaņotāku un darbotiesspējīgu vienoto tirgu; |
| --- | --- |

79.

aicina Komisiju, gatavojot Vienotā tirgus aktu, ņemt vērā dažādu ES iestāžu apspriežu dokumentus un ziņojumus (stratēģija “Eiropa 2020”, M. Monti, Gonzales un IMCO ziņojumi u. c.), un sākt plašu papildu sabiedrisko apspriešanu, lai iesniegtu koordinētu politikas priekšlikumu par saskaņotāku un darbotiesspējīgu vienoto tirgu;

| 80. | iesaka veikt analīzi, lai noteiktu veidus un līdzekļus, kā iekļaut patērētāju intereses attiecīgajos ES politikas virzienos, tādējādi radot iespēju, ka patērētāju aizsardzība automātiski parādās attiecīgā ES tiesību akta projektā; |
| --- | --- |

80.

iesaka veikt analīzi, lai noteiktu veidus un līdzekļus, kā iekļaut patērētāju intereses attiecīgajos ES politikas virzienos, tādējādi radot iespēju, ka patērētāju aizsardzība automātiski parādās attiecīgā ES tiesību akta projektā;

| 81. | atgādina par Pakalpojumu direktīvas nozīmi vienotā tirgus izveides pabeigšanā un milzīgo potenciālu, kāds tai ir, lai sniegtu ieguvumus pilsoņiem un MVU; uzsver, ka sekmīgai šā tiesību akta īstenošanai ir vajadzīga visu Eiropas, valstu un vietējā līmeņa iesaistīto personu politiska apņemšanās un atbalsts; aicina Komisiju pēc īstenošanas veikt Pakalpojumu direktīvas novērtējumu, lai noteiktu, vai ar to ir sasniegti galvenie mērķi; aicina šajā darbā nepārprotami iesaistīt Eiropas Parlamentu un uzstāj, ka jāsaglabā līdzsvars starp nepieciešamību uzlabot pakalpojumu vienoto tirgu un starp augsta līmeņa sociālās aizsardzības nodrošināšanu; |
| --- | --- |

81.

atgādina par Pakalpojumu direktīvas nozīmi vienotā tirgus izveides pabeigšanā un milzīgo potenciālu, kāds tai ir, lai sniegtu ieguvumus pilsoņiem un MVU; uzsver, ka sekmīgai šā tiesību akta īstenošanai ir vajadzīga visu Eiropas, valstu un vietējā līmeņa iesaistīto personu politiska apņemšanās un atbalsts; aicina Komisiju pēc īstenošanas veikt Pakalpojumu direktīvas novērtējumu, lai noteiktu, vai ar to ir sasniegti galvenie mērķi; aicina šajā darbā nepārprotami iesaistīt Eiropas Parlamentu un uzstāj, ka jāsaglabā līdzsvars starp nepieciešamību uzlabot pakalpojumu vienoto tirgu un starp augsta līmeņa sociālās aizsardzības nodrošināšanu;

| 82. | uzskata, ka vienotā tirgus tiesību aktu (piemēram, Profesionālo kvalifikāciju direktīvas, Pakalpojumu direktīvas un Tirgus uzraudzības regulas) pienācīgai īstenošanai joprojām jābūt vienai no jaunās Komisijas galvenajām prioritātēm; |
| --- | --- |

82.

uzskata, ka vienotā tirgus tiesību aktu (piemēram, Profesionālo kvalifikāciju direktīvas, Pakalpojumu direktīvas un Tirgus uzraudzības regulas) pienācīgai īstenošanai joprojām jābūt vienai no jaunās Komisijas galvenajām prioritātēm;

| 83. | atzīmē, ka visā Savienībā piemērojamie kompensāciju mehānismi ir devuši ierobežotus rezultātus, un tāpēc mudina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, lai nodrošinātu pieņemamas, noderīgas un pieejamas Eiropas mēroga kolektīvās kompensāciju sistēmas īstenošanu līdz 2011. gada maijam; |
| --- | --- |

83.

atzīmē, ka visā Savienībā piemērojamie kompensāciju mehānismi ir devuši ierobežotus rezultātus, un tāpēc mudina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, lai nodrošinātu pieņemamas, noderīgas un pieejamas Eiropas mēroga kolektīvās kompensāciju sistēmas īstenošanu līdz 2011. gada maijam;

| 84. | aicina Komisiju apsvērt iespēju pieņemt Pilsoņu hartu, kurā ietvertu dažādus tiesību aspektus par dzīvi un darbu jebkur Eiropas Savienībā; uzskata, ka šīm tiesībām jābūt viegli pieejamām visiem ES pilsoņiem; uzsver, ka vienotajā tirgū darba ņēmējiem no jaunajām dalībvalstīm vēl aizvien ir daži, kaut arī neefektīvi, darba ierobežojumi; aicina dalībvalstis, ņemot vērā visas pozitīvās un negatīvās sekas, kādas radušās, liberalizējot valstu tirgus, apsvērt pašreiz spēkā esošo ierobežojumu atcelšanu; |
| --- | --- |

84.

aicina Komisiju apsvērt iespēju pieņemt Pilsoņu hartu, kurā ietvertu dažādus tiesību aspektus par dzīvi un darbu jebkur Eiropas Savienībā; uzskata, ka šīm tiesībām jābūt viegli pieejamām visiem ES pilsoņiem; uzsver, ka vienotajā tirgū darba ņēmējiem no jaunajām dalībvalstīm vēl aizvien ir daži, kaut arī neefektīvi, darba ierobežojumi; aicina dalībvalstis, ņemot vērā visas pozitīvās un negatīvās sekas, kādas radušās, liberalizējot valstu tirgus, apsvērt pašreiz spēkā esošo ierobežojumu atcelšanu;

| 85. | aicina Komisiju Parlamentam un Padomei šā sasaukuma laikā iesniegt priekšlikumu regulai par Eiropas savstarpējo sabiedrību un apvienību statūtiem; |
| --- | --- |

85.

aicina Komisiju Parlamentam un Padomei šā sasaukuma laikā iesniegt priekšlikumu regulai par Eiropas savstarpējo sabiedrību un apvienību statūtiem;

| 86. | aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz ierosinātu priekšizpētes un apspriešanās procesu, kura mērķis būtu ieviest Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtus; |
| --- | --- |

86.

aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz ierosinātu priekšizpētes un apspriešanās procesu, kura mērķis būtu ieviest Eiropas savstarpējo sabiedrību statūtus;

| 87. | aicina Komisiju lielāku uzmanību pievērst tirgus uzraudzībai, īpaši finanšu pakalpojumu, apdrošināšanas, telefonijas, banku pakalpojumu un komunālo pakalpojumu jomās, un uzskata, ka efektīva tirgus uzraudzība nostiprinās godīgu konkurenci un palielinās šo pakalpojumu efektivitāti, tādējādi dodot labumu gan tautsaimniecībai, gan patērētājiem; |
| --- | --- |

87.

aicina Komisiju lielāku uzmanību pievērst tirgus uzraudzībai, īpaši finanšu pakalpojumu, apdrošināšanas, telefonijas, banku pakalpojumu un komunālo pakalpojumu jomās, un uzskata, ka efektīva tirgus uzraudzība nostiprinās godīgu konkurenci un palielinās šo pakalpojumu efektivitāti, tādējādi dodot labumu gan tautsaimniecībai, gan patērētājiem;

| 88. | uzskata, ka ir būtiski jāuzlabo patērētāju tiesību aizsardzības kvalitāte finanšu pakalpojumu nozarē, it īpaši no kontroles un uzraudzības viedokļa; |
| --- | --- |

88.

uzskata, ka ir būtiski jāuzlabo patērētāju tiesību aizsardzības kvalitāte finanšu pakalpojumu nozarē, it īpaši no kontroles un uzraudzības viedokļa;

| 89. | pastāv uz to, ka iekšējā tirgus turpmāka ilgtspējīga attīstība ir atkarīga no 1) Komisijas apņemšanās turpināt visas tirgus iniciatīvas, kas vajadzīgas, lai veicinātu un būtiski uzlabotu mūsu pozīcijas un konkurētspēju globālajā tirgū; 2) vispārēja regulējuma pieņemšanas, lai nodrošinātu, ka vienotais tirgus patiesi dod labumu visām ieinteresētajām personām, un, vissvarīgāk, 3) no tā, vai vienotais tirgus attiecas arī uz pilsoņiem; |
| --- | --- |

89.

pastāv uz to, ka iekšējā tirgus turpmāka ilgtspējīga attīstība ir atkarīga no 1) Komisijas apņemšanās turpināt visas tirgus iniciatīvas, kas vajadzīgas, lai veicinātu un būtiski uzlabotu mūsu pozīcijas un konkurētspēju globālajā tirgū; 2) vispārēja regulējuma pieņemšanas, lai nodrošinātu, ka vienotais tirgus patiesi dod labumu visām ieinteresētajām personām, un, vissvarīgāk, 3) no tā, vai vienotais tirgus attiecas arī uz pilsoņiem;

*

* *

| 90. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

90.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Gaidāms 2010. gada aprīlī.

(2)  OV C 187 E, 24.7.2008., 80. lpp.

(3)  OV C 306 E, 15.12.2006., 277. lpp.

(4)  OV L 176, 7.7.2009., 17. lpp.

(5)  OV L 98, 16.4.2005., 47. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0051.

(7)  OV C 309 E, 4.12.2008., 46. lpp.

(8)  OV C 180 E, 17.7.2008., 26. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0046.

(10)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0047.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/95 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/95

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsUniversitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogs — jauna partnerība universitāšu modernizācijai

P7_TA(2010)0187

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialogu — jauna partnerība Eiropas universitāšu modernizācijai (2009/2099(INI))

2011/C 161 E/15

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. aprīļa paziņojumu “Jauna partnerība universitāšu modernizācijai — ES forums par dialogu starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomu” (COM(2009)0158),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 10. maija paziņojumu “Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu — izglītība, pētniecība un jauninājumi” (COM(2006)0208),

ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomes sanāksmē Lisabonā,

ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadomē un jo īpaši to daļu par “ieguldīšanu cilvēkresursos un darba tirgu modernizāciju”,

ņemot vērā prezidentūras secinājumus 2009. gada 19. un 20. marta Eiropadomē un jo īpaši to daļu par “atjauninātās Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai pilnvērtīgu izmantošanu”,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. novembra rezolūciju “Jaunas iemaņas jaunām darbavietām” (1),

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā (“ET 2020”) (2),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūciju par pieaugušo apmācību “Mūžu dzīvo — mūžu mācies” (3),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju par Boloņas procesu un studentu mobilitāti (4),

ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 4. decembra atzinumu par universitāšu un uzņēmumu dialogu (5) un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 17. decembra atzinumu (6),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu “Universitāšu un uzņēmējdarbības jomas dialoga tālāka attīstīšana”,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. un 166. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas komitejas atzinumu (A7-0108/2010),

| A. | tā kā Eiropadome 2009. gada 19. un 20. marta sanāksmē aicināja dalībvalstis veicināt partnerību veidošanos starp tādām jomām kā uzņēmējdarbība, pētniecība, izglītība un apmācība; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropadome 2009. gada 19. un 20. marta sanāksmē aicināja dalībvalstis veicināt partnerību veidošanos starp tādām jomām kā uzņēmējdarbība, pētniecība, izglītība un apmācība;

| B. | tā kā Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences (2009. gada 28. un 29. aprīlis) paziņojumā valstīm prasīts pieņemt tādu politiku, kurā tiktu “skaidri atzīti augstākās izglītības dažādie uzdevumi, sākot ar mācību un pētniecības darbu, līdz pat dalībai vietējās kopienas dzīvē, iesaistei sabiedrības integrācijā un kultūras attīstībā”; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences (2009. gada 28. un 29. aprīlis) paziņojumā valstīm prasīts pieņemt tādu politiku, kurā tiktu “skaidri atzīti augstākās izglītības dažādie uzdevumi, sākot ar mācību un pētniecības darbu, līdz pat dalībai vietējās kopienas dzīvē, iesaistei sabiedrības integrācijā un kultūras attīstībā”;

| C. | tā kā, ņemot vērā universitāšu trīs darbības virzienus (izglītība, pētniecība un jauninājumi), tām ir svarīga nozīme Eiropas Savienības nākotnē un tās pilsoņu izglītošanā un tā kā augstākās izglītības uzdevums ir nodrošināt tādu mācību vidi, kas veicinātu patstāvību, radošumu un zināšanu optimālu izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā, ņemot vērā universitāšu trīs darbības virzienus (izglītība, pētniecība un jauninājumi), tām ir svarīga nozīme Eiropas Savienības nākotnē un tās pilsoņu izglītošanā un tā kā augstākās izglītības uzdevums ir nodrošināt tādu mācību vidi, kas veicinātu patstāvību, radošumu un zināšanu optimālu izmantošanu;

| D. | tā kā atbildība par izglītības politikas noteikšanu joprojām ir dalībvalstu ziņā un tās ir atbildīgas par savu izglītības sistēmu organizāciju, saturu un reformu; |
| --- | --- |

D.

tā kā atbildība par izglītības politikas noteikšanu joprojām ir dalībvalstu ziņā un tās ir atbildīgas par savu izglītības sistēmu organizāciju, saturu un reformu;

| E. | tā kā atšķirības iedzīvotāju ekonomiskajā un sociālajā dzīves līmenī dažādās Eiropas Savienības daļās prasa izlīdzināt izglītības iespējas visiem tās iedzīvotājiem un atbalstīt talantīgus jauniešus ekonomiski neizdevīgā stāvoklī; |
| --- | --- |

E.

tā kā atšķirības iedzīvotāju ekonomiskajā un sociālajā dzīves līmenī dažādās Eiropas Savienības daļās prasa izlīdzināt izglītības iespējas visiem tās iedzīvotājiem un atbalstīt talantīgus jauniešus ekonomiski neizdevīgā stāvoklī;

| F. | tā kā ieilgušās ekonomiskās krīzes ietekmē tiek zaudētas darba vietas un tādēļ ir īpaši svarīgi nodrošināt ļoti efektīvu augstākās izglītības iestāžu un uzņēmumu sadarbību; |
| --- | --- |

F.

tā kā ieilgušās ekonomiskās krīzes ietekmē tiek zaudētas darba vietas un tādēļ ir īpaši svarīgi nodrošināt ļoti efektīvu augstākās izglītības iestāžu un uzņēmumu sadarbību;

| G. | tā kā Boloņas procesa dokumentus parakstījušo valstu vidū ir steidzami jāīsteno, jākoordinē un jāveicina saskanīga pieeja, jo īpaši attiecībā uz studentu mobilitāti un diplomu pilnīgu atzīšanu, un tam vajadzīgs pienācīgs attiecīgā procesa novērtējums, kurā konstatētas grūtības un traucēkļi; |
| --- | --- |

G.

tā kā Boloņas procesa dokumentus parakstījušo valstu vidū ir steidzami jāīsteno, jākoordinē un jāveicina saskanīga pieeja, jo īpaši attiecībā uz studentu mobilitāti un diplomu pilnīgu atzīšanu, un tam vajadzīgs pienācīgs attiecīgā procesa novērtējums, kurā konstatētas grūtības un traucēkļi;

| H. | tā kā Eiropas Komisijai ir svarīga veicinoša loma informācijas un labas prakses apmaiņā starp ES dalībvalstīm un ES kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Komisijai ir svarīga veicinoša loma informācijas un labas prakses apmaiņā starp ES dalībvalstīm un ES kaimiņvalstīm;

| I. | tā kā augstākās izglītības iestāžu, uzņēmēju aprindu un sadarbības modeļu daudzveidība apgrūtina vienošanos par ideālu sadarbības modeli, kas atbilstu ikvienas Eiropas iestādes specifikai, prioritātēm un prasībām; tā kā jebkuros apstākļos ir jāsaglabā universitāšu autonomija un to iespējas izvēlēties saviem mērķiem visatbilstošākos partnerības modeļus ar uzņēmumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā augstākās izglītības iestāžu, uzņēmēju aprindu un sadarbības modeļu daudzveidība apgrūtina vienošanos par ideālu sadarbības modeli, kas atbilstu ikvienas Eiropas iestādes specifikai, prioritātēm un prasībām; tā kā jebkuros apstākļos ir jāsaglabā universitāšu autonomija un to iespējas izvēlēties saviem mērķiem visatbilstošākos partnerības modeļus ar uzņēmumiem;

| J. | tā kā izglītība ir visas sabiedrības uzdevums un valsts nedrīkst izvairīties no finansiālas atbildības par to; |
| --- | --- |

J.

tā kā izglītība ir visas sabiedrības uzdevums un valsts nedrīkst izvairīties no finansiālas atbildības par to;

| K. | tā kā augstākā izglītība joprojām ir valsts atbildības joma, un tādēļ valsts finansējums universitātēm ir vajadzīgs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu finansējumu visām studiju jomām, piemēram, humanitārajām zinātnēm; tā kā ir svarīgi atbalstīt universitātes finansiāli (piemēram, ar publiskā un privātā sektora partnerības starpniecību), vienlaikus garantējot to autonomiju un kvalitāti; |
| --- | --- |

K.

tā kā augstākā izglītība joprojām ir valsts atbildības joma, un tādēļ valsts finansējums universitātēm ir vajadzīgs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu finansējumu visām studiju jomām, piemēram, humanitārajām zinātnēm; tā kā ir svarīgi atbalstīt universitātes finansiāli (piemēram, ar publiskā un privātā sektora partnerības starpniecību), vienlaikus garantējot to autonomiju un kvalitāti;

| L. | tā kā izglītība un apmācība, ar kuras starpniecību vajadzētu apgūt vispārējās un pilsoniskās kultūras pamatus, ir lieliski līdzekļi, kas sekmē mazāk attīstītu reģionu integrāciju, un ne vien rada darba vietas un sekmē konkurētspēju, bet arī nodrošina kultūras un intelektuālās jomas daudzveidību un sabiedrisko dzīvi; |
| --- | --- |

L.

tā kā izglītība un apmācība, ar kuras starpniecību vajadzētu apgūt vispārējās un pilsoniskās kultūras pamatus, ir lieliski līdzekļi, kas sekmē mazāk attīstītu reģionu integrāciju, un ne vien rada darba vietas un sekmē konkurētspēju, bet arī nodrošina kultūras un intelektuālās jomas daudzveidību un sabiedrisko dzīvi;

| M. | tā kā universitāšu un uzņēmējdarbības sadarbību atbalsta daudzas ES programmas, taču šāda rīcība ne vienmēr ir saskaņota iestāžu starpā, |
| --- | --- |

M.

tā kā universitāšu un uzņēmējdarbības sadarbību atbalsta daudzas ES programmas, taču šāda rīcība ne vienmēr ir saskaņota iestāžu starpā,

| 1. | atzinīgi vērtē minēto Komisijas paziņojumu “Jauna partnerība universitāšu modernizācijai — ES forums par dialogu starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomu” un jomas, kurās tajā ierosināts koncentrēt turpmāko sadarbību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē minēto Komisijas paziņojumu “Jauna partnerība universitāšu modernizācijai — ES forums par dialogu starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomu” un jomas, kurās tajā ierosināts koncentrēt turpmāko sadarbību;

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā novērtēti pirmie trīs ES universitāšu un uzņēmējdarbības foruma darbības gadi un izvirzīti uzdevumi nākotnei, piemēram, atbalsts jaunradei, pētniecības veicināšana, uzņēmējdarbības jomu radīšana, zināšanu nodošanas veicināšana un jauno zinātnieku piesaistīšana Eiropas darba tirgum; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā novērtēti pirmie trīs ES universitāšu un uzņēmējdarbības foruma darbības gadi un izvirzīti uzdevumi nākotnei, piemēram, atbalsts jaunradei, pētniecības veicināšana, uzņēmējdarbības jomu radīšana, zināšanu nodošanas veicināšana un jauno zinātnieku piesaistīšana Eiropas darba tirgum;

| 3. | atzīst, ka šie Komisijas paziņojumā norādītie uzdevumi nav jauni un līdz šim tie nav sekmīgi īstenoti; tomēr uzskata, ka pastāvīgs dialogs un sadarbība vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas līmenī, tostarp apmaiņa ar labu praksi programmu un instrumentu jomā, ir būtiski svarīgi ciešāku saikņu un partnerību izveidei starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, pārvarot to starpā esošās plaisas kultūras, institucionālajā un darbības līmenī, kā arī palīdzot izveidot uz zināšanām balstītu sabiedrību, attīstīt lietišķo pētniecību un uzlabot nodarbinātības iespējas augstskolu beidzējiem; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka šie Komisijas paziņojumā norādītie uzdevumi nav jauni un līdz šim tie nav sekmīgi īstenoti; tomēr uzskata, ka pastāvīgs dialogs un sadarbība vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas līmenī, tostarp apmaiņa ar labu praksi programmu un instrumentu jomā, ir būtiski svarīgi ciešāku saikņu un partnerību izveidei starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, pārvarot to starpā esošās plaisas kultūras, institucionālajā un darbības līmenī, kā arī palīdzot izveidot uz zināšanām balstītu sabiedrību, attīstīt lietišķo pētniecību un uzlabot nodarbinātības iespējas augstskolu beidzējiem;

| 4. | atzīst, ka pēc lieluma, resursiem, disciplīnām, uzbūves, nacionālā sastāva un veida Eiropas universitātes ir ārkārtīgi dažādas; taču uzskata, ka ikviena no tām katra savā veidā varētu gūt labumu no valsts un pārrobežu līmeņa sadarbības ar uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, ja būtu skaidra izpratne par faktisko situāciju, kurā tiek veidotas universitāšu pētniecības un izglītības iespējas; uzskata, ka arī reģionālajā līmenī tiek sniegts liels ieguldījums, lai nodrošinātu sadarbību starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka pēc lieluma, resursiem, disciplīnām, uzbūves, nacionālā sastāva un veida Eiropas universitātes ir ārkārtīgi dažādas; taču uzskata, ka ikviena no tām katra savā veidā varētu gūt labumu no valsts un pārrobežu līmeņa sadarbības ar uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, ja būtu skaidra izpratne par faktisko situāciju, kurā tiek veidotas universitāšu pētniecības un izglītības iespējas; uzskata, ka arī reģionālajā līmenī tiek sniegts liels ieguldījums, lai nodrošinātu sadarbību starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem;

| 5. | atzinīgi vērtē Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences (2009. gada 28. un 29. aprīlis) paziņojumu, kurā uzsvērta apņemšanās “īstenot mērķus Eiropas augstākās izglītības telpā — telpā, kur augstākā izglītība ir sabiedrības pienākums un kur visas augstākās izglītības iestādes ņem vērā sabiedrības vajadzības, daudzveidīgi īstenojot savus uzdevumus”; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Eiropas Augstākās izglītības ministru konferences (2009. gada 28. un 29. aprīlis) paziņojumu, kurā uzsvērta apņemšanās “īstenot mērķus Eiropas augstākās izglītības telpā — telpā, kur augstākā izglītība ir sabiedrības pienākums un kur visas augstākās izglītības iestādes ņem vērā sabiedrības vajadzības, daudzveidīgi īstenojot savus uzdevumus”;

| 6. | atbalsta viedokli, ka uzņēmējdarbības un augstākās izglītības iestāžu dialogam un sadarbībai tuvākajā nākotnē joprojām vajadzētu būt prioritātēm tāpat kā dialogam un sadarbībai ar visām pārējām sabiedrības jomām, lai visas ieinteresētās personas varētu lietderīgi izmantot kultūras, zinātnes un tehnikas atziņas, kas iegūtas un nodotas tālāk augstākajās mācību iestādēs; uzsver, ka jāsaglabā augstāko mācību iestāžu intelektuāla un finansiāla neatkarība no uzņēmējdarbības un augstākā izglītība nedrīkst kļūt no uzņēmējdarbības atkarīga; uzsver, ka universitātēm visos apstākļos jāsaglabā autonomija lēmumos par studiju programmu saturu un administratīvo struktūru; |
| --- | --- |

6.

atbalsta viedokli, ka uzņēmējdarbības un augstākās izglītības iestāžu dialogam un sadarbībai tuvākajā nākotnē joprojām vajadzētu būt prioritātēm tāpat kā dialogam un sadarbībai ar visām pārējām sabiedrības jomām, lai visas ieinteresētās personas varētu lietderīgi izmantot kultūras, zinātnes un tehnikas atziņas, kas iegūtas un nodotas tālāk augstākajās mācību iestādēs; uzsver, ka jāsaglabā augstāko mācību iestāžu intelektuāla un finansiāla neatkarība no uzņēmējdarbības un augstākā izglītība nedrīkst kļūt no uzņēmējdarbības atkarīga; uzsver, ka universitātēm visos apstākļos jāsaglabā autonomija lēmumos par studiju programmu saturu un administratīvo struktūru;

| 7. | aicina tās dalībvalstis, kurās tiesiskā un finanšu sistēma joprojām neatbalsta vai pat kavē universitāšu centienus sadarbībā ar uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, izprast šo problēmu un konkrēti rīkoties; |
| --- | --- |

7.

aicina tās dalībvalstis, kurās tiesiskā un finanšu sistēma joprojām neatbalsta vai pat kavē universitāšu centienus sadarbībā ar uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, izprast šo problēmu un konkrēti rīkoties;

| 8. | uzsver, ka dialogam starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem nevajadzētu būt vērstam tikai uz matemātiku, zinātni un tehnoloģijām (MZT), bet gan tam būtu jāaptver visas studiju jomas, piemēram, humanitārās zinātnes; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka dialogam starp universitātēm un uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem nevajadzētu būt vērstam tikai uz matemātiku, zinātni un tehnoloģijām (MZT), bet gan tam būtu jāaptver visas studiju jomas, piemēram, humanitārās zinātnes;

| 9. | uzskata, ka jāstiprina izglītības un pētniecības programmu starpdisciplinaritāte un transdisciplinaritāte, kā arī universitāšu sadarbība un ka šajā ziņā svarīgs līdzeklis ir informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST); |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka jāstiprina izglītības un pētniecības programmu starpdisciplinaritāte un transdisciplinaritāte, kā arī universitāšu sadarbība un ka šajā ziņā svarīgs līdzeklis ir informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST);

| 10. | aicina uzlabot Eiropas universitāšu sniegumu, īstenojot zinību triādes principu “pētniecība–izglītība–jauninājumi”, neaizmirstot, ka ir jāuzlabo saikne starp uzņēmumiem un universitātēm; kā to ar savu piemēru ilustrē Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) Zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK), un tajā pašā laikā mudina universitātes savās pētniecības un jauninājumu programmās ņemt vērā sociālos un ekonomiskos apstākļus to galvenajā ietekmes telpā; |
| --- | --- |

10.

aicina uzlabot Eiropas universitāšu sniegumu, īstenojot zinību triādes principu “pētniecība–izglītība–jauninājumi”, neaizmirstot, ka ir jāuzlabo saikne starp uzņēmumiem un universitātēm; kā to ar savu piemēru ilustrē Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) Zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK), un tajā pašā laikā mudina universitātes savās pētniecības un jauninājumu programmās ņemt vērā sociālos un ekonomiskos apstākļus to galvenajā ietekmes telpā;

| 11. | uzsver, ka kvalitatīvāks dialogs un sadarbība starp universitātēm un uzņēmumiem dos lielākas iespējas gūt tādu savstarpēju labumu, kas ne tikai sekmē ekonomikas izaugsmi, bet arī plašākā izpratnē ir noderīgs cilvēkiem, jo veicina pastāvīgā izaugsmē esošās un uz zināšanām balstītās sabiedrības tālāku attīstību; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka kvalitatīvāks dialogs un sadarbība starp universitātēm un uzņēmumiem dos lielākas iespējas gūt tādu savstarpēju labumu, kas ne tikai sekmē ekonomikas izaugsmi, bet arī plašākā izpratnē ir noderīgs cilvēkiem, jo veicina pastāvīgā izaugsmē esošās un uz zināšanām balstītās sabiedrības tālāku attīstību;

| 12. | uzsver, ka ieguvumi no uzlabota universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialoga un sadarbības šajā ziņā būs tikpat svarīgi arī dialoga un sadarbības starp universitātēm un dalībvalstu, Eiropas un starptautiskām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām veicināšanai, kā arī palīdzēs uzlabot sadarbību starp universitātēm un sabiedrību kopumā; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ieguvumi no uzlabota universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialoga un sadarbības šajā ziņā būs tikpat svarīgi arī dialoga un sadarbības starp universitātēm un dalībvalstu, Eiropas un starptautiskām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām veicināšanai, kā arī palīdzēs uzlabot sadarbību starp universitātēm un sabiedrību kopumā;

| 13. | aicina valsts, reģionālās un pašvaldību iestādes sadarbībā ar privāto sektoru turpināt pētīt un finansēt procesus, kas veicina universitāšu un uzņēmumu sadarbību, un novērst šādu sadarbību traucējošos administratīvos šķēršļus; norāda, ka struktūrfondu regula piedāvā iespēju finansēt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalsta pasākumus, izmantojot šobrīd jau dažās dalībvalstīs ieviesto zināšanu kuponu sistēmu; |
| --- | --- |

13.

aicina valsts, reģionālās un pašvaldību iestādes sadarbībā ar privāto sektoru turpināt pētīt un finansēt procesus, kas veicina universitāšu un uzņēmumu sadarbību, un novērst šādu sadarbību traucējošos administratīvos šķēršļus; norāda, ka struktūrfondu regula piedāvā iespēju finansēt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalsta pasākumus, izmantojot šobrīd jau dažās dalībvalstīs ieviesto zināšanu kuponu sistēmu;

| 14. | ierosina, ka īpaši būtu jānodrošina MVU piekļuve universitātes izglītībai un pētījumiem, gan palielinot valsts finansējumu, gan samazinot birokrātiju; |
| --- | --- |

14.

ierosina, ka īpaši būtu jānodrošina MVU piekļuve universitātes izglītībai un pētījumiem, gan palielinot valsts finansējumu, gan samazinot birokrātiju;

| 15. | uzsver, ka jāgodina un jāstimulē teorētiskā un lietišķā pētniecība ne tikai dabaszinātnēs un tehniskajās zinātnēs, bet arī sociālo un humanitāro zinātņu nozarēs, kuras sniedz mūsdienīgai uzņēmējdarbībai vērtīgas zināšanas; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka jāgodina un jāstimulē teorētiskā un lietišķā pētniecība ne tikai dabaszinātnēs un tehniskajās zinātnēs, bet arī sociālo un humanitāro zinātņu nozarēs, kuras sniedz mūsdienīgai uzņēmējdarbībai vērtīgas zināšanas;

| 16. | atbalsta mazu un vidēja mēroga izpētes projektu nozīmi, sagatavojot augsni izcilības tīkliem, kuru pamatā ir lieli integrēti projekti; |
| --- | --- |

16.

atbalsta mazu un vidēja mēroga izpētes projektu nozīmi, sagatavojot augsni izcilības tīkliem, kuru pamatā ir lieli integrēti projekti;

| 17. | aicina uzņēmumus un universitātes kopīgi rīkoties, lai panāktu vienlīdzīgāku abu dzimumu pārstāvniecību dažās universitāšu fakultātēs; |
| --- | --- |

17.

aicina uzņēmumus un universitātes kopīgi rīkoties, lai panāktu vienlīdzīgāku abu dzimumu pārstāvniecību dažās universitāšu fakultātēs;

Mūžizglītība

| 18. | atgādina, cik svarīga ir mūžizglītības definīcija un daudzie tajā ietvertie jēdzieni, no vispārīgās izglītības līdz pat neformālām un informālām mācībām, kas noder ekonomiskajā, sociālajā, kultūras un pilsoniskajā dzīvē un profesionālai izglītībai un apmācībai; |
| --- | --- |

18.

atgādina, cik svarīga ir mūžizglītības definīcija un daudzie tajā ietvertie jēdzieni, no vispārīgās izglītības līdz pat neformālām un informālām mācībām, kas noder ekonomiskajā, sociālajā, kultūras un pilsoniskajā dzīvē un profesionālai izglītībai un apmācībai;

| 19. | uzsver — tā kā mūžizglītība ir nepārtraukta saskare ne tikai ar izglītību un apmācību, bet arī ar kultūru, tad ES ir ļoti svarīgi mudināt, dalībvalstīm ir svarīgi atbalstīt un valsts universitātēm ir svarīgi saglabāt un veicināt humanitāro zinātņu iekļaušanu mācību programmās; |
| --- | --- |

19.

uzsver — tā kā mūžizglītība ir nepārtraukta saskare ne tikai ar izglītību un apmācību, bet arī ar kultūru, tad ES ir ļoti svarīgi mudināt, dalībvalstīm ir svarīgi atbalstīt un valsts universitātēm ir svarīgi saglabāt un veicināt humanitāro zinātņu iekļaušanu mācību programmās;

| 20. | atgādina, ka viens no svarīgākajiem norādījumiem ir palielināt ieguldījumus Eiropas cilvēkresursos, lai prioritāti piešķirtu ES galvenajai bagātībai — tās cilvēkiem, kas ir spējīgi pielāgoties nepārtrauktajai mainībai darba tirgus vidē; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka viens no svarīgākajiem norādījumiem ir palielināt ieguldījumus Eiropas cilvēkresursos, lai prioritāti piešķirtu ES galvenajai bagātībai — tās cilvēkiem, kas ir spējīgi pielāgoties nepārtrauktajai mainībai darba tirgus vidē;

| 21. | norāda, ka mūžizglītības iespējas ļoti cieši jāsaskaņo ar indivīdu, mazaizsargātu sociālo grupu un darba tirgus vajadzībām, un uzsver, ka šo vajadzību nepārtraukti mainīgais raksturs nozīmē, ka tālākizglītība ir neizbēgama nepieciešamība, un šajā sakarībā īpaši uzsver attiecīgās sociālās un finansiālās problēmas; atgādina, ka nekur vairs netiek garantēts darbs mūža garumā un ka mācības un pārkvalificēšanās ir būtiskas; atgādina, ka jau no bērnības jāveido apstākļi, kas veicinātu pozitīvu attieksmi pret mācīšanos; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka mūžizglītības iespējas ļoti cieši jāsaskaņo ar indivīdu, mazaizsargātu sociālo grupu un darba tirgus vajadzībām, un uzsver, ka šo vajadzību nepārtraukti mainīgais raksturs nozīmē, ka tālākizglītība ir neizbēgama nepieciešamība, un šajā sakarībā īpaši uzsver attiecīgās sociālās un finansiālās problēmas; atgādina, ka nekur vairs netiek garantēts darbs mūža garumā un ka mācības un pārkvalificēšanās ir būtiskas; atgādina, ka jau no bērnības jāveido apstākļi, kas veicinātu pozitīvu attieksmi pret mācīšanos;

| 22. | uzsver, ka mūžizglītība, informācija un apmācība ne vien nodrošina darba tirgū īpaši svarīgas prasmes, bet ir arī cilvēka intelektuālās attīstības un personības izaugsmes priekšnoteikums; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka mūžizglītība, informācija un apmācība ne vien nodrošina darba tirgū īpaši svarīgas prasmes, bet ir arī cilvēka intelektuālās attīstības un personības izaugsmes priekšnoteikums;

| 23. | uzsver, cik svarīgi ir radīt modernas mūžizglītības metodes un tās popularizēt ar interneta starpniecību, lai piekļuve izglītībai būtu tiešāka un (jo īpaši uzņēmumu darbinieki) to varētu iegūt īsākā laikā; |
| --- | --- |

23.

uzsver, cik svarīgi ir radīt modernas mūžizglītības metodes un tās popularizēt ar interneta starpniecību, lai piekļuve izglītībai būtu tiešāka un (jo īpaši uzņēmumu darbinieki) to varētu iegūt īsākā laikā;

| 24. | ņemot vērā izmaiņas Eiropas demogrāfiskajā ainā — sabiedrības novecošanu un ar ekonomisko, sociālo un darba tirgus krīzi saistīto apstākļu mainību darba tirgū, aicina universitātes padarīt mācīšanos pieejamāku un modernizēt izglītības programmas, ņemot vērā jaunos uzdevumus Eiropas darbaspēka kvalifikācijas uzlabošanā; |
| --- | --- |

24.

ņemot vērā izmaiņas Eiropas demogrāfiskajā ainā — sabiedrības novecošanu un ar ekonomisko, sociālo un darba tirgus krīzi saistīto apstākļu mainību darba tirgū, aicina universitātes padarīt mācīšanos pieejamāku un modernizēt izglītības programmas, ņemot vērā jaunos uzdevumus Eiropas darbaspēka kvalifikācijas uzlabošanā;

| 25. | ņemot vērā arī to, ka izglītība ir viens no vissvarīgākajiem un efektīvākajiem līdzekļiem sociālās integrācijas nodrošināšanai un cīņai pret nabadzību un nevienlīdzību, mudina universitātes padarīt studijas un starptautiskās apmaiņas programmas plašāk pieejamas arī cilvēkiem ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

25.

ņemot vērā arī to, ka izglītība ir viens no vissvarīgākajiem un efektīvākajiem līdzekļiem sociālās integrācijas nodrošināšanai un cīņai pret nabadzību un nevienlīdzību, mudina universitātes padarīt studijas un starptautiskās apmaiņas programmas plašāk pieejamas arī cilvēkiem ar īpašām vajadzībām;

| 26. | atkārtoti norāda, ka pieaugušo iedzīvotāju dalīšanās ar gūtajām zināšanām, prasmēm un pieredzi un to nodošana tālāk ir svarīgs līdzeklis, ar kura palīdzību (piemēram, ar darbaudzināšanas sistēmu starpniecību) jaunākās paaudzes tiek ievadītas darba tirgū; |
| --- | --- |

26.

atkārtoti norāda, ka pieaugušo iedzīvotāju dalīšanās ar gūtajām zināšanām, prasmēm un pieredzi un to nodošana tālāk ir svarīgs līdzeklis, ar kura palīdzību (piemēram, ar darbaudzināšanas sistēmu starpniecību) jaunākās paaudzes tiek ievadītas darba tirgū;

| 27. | ierosina turpināt izmantot jaunas pedagoģiskās metodes, kurās galvenā uzmanība pievērsta pieredzes izglītībai, tālmācībai, e-mācībām un jauktām mācību formām; |
| --- | --- |

27.

ierosina turpināt izmantot jaunas pedagoģiskās metodes, kurās galvenā uzmanība pievērsta pieredzes izglītībai, tālmācībai, e-mācībām un jauktām mācību formām;

| 28. | uzsver, ka jāiedibina, jāveicina un jāstiprina spēcīgāka izglītības kultūra un ka turpināt mācības un pārkvalificēties jebkurā dzīves posmā ir ļoti svarīgi, lai palielinātu Eiropas konkurētspēju un lai Eiropā veicinātu izaugsmi un darba vietu radīšanu; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka jāiedibina, jāveicina un jāstiprina spēcīgāka izglītības kultūra un ka turpināt mācības un pārkvalificēties jebkurā dzīves posmā ir ļoti svarīgi, lai palielinātu Eiropas konkurētspēju un lai Eiropā veicinātu izaugsmi un darba vietu radīšanu;

| 29. | uzsver, ka jāpaplašina iespējas stimulēt pastāvīgu pielāgošanos mainīgajam darba tirgum, kas īpaši šajā ekonomiskās lejupslīdes laikā ir Eiropas Savienības prioritāte, un ko var panākt, veicinot mūžizglītību, īpaši veidojot speciāli jaunajām tehnoloģijām pielāgotus tālmācības kursus un kursus cilvēkiem, kas vecāki par 45 gadiem un ir mazāk aizsargāti un vairāk pakļauti sociālās izolācijas riskam; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka jāpaplašina iespējas stimulēt pastāvīgu pielāgošanos mainīgajam darba tirgum, kas īpaši šajā ekonomiskās lejupslīdes laikā ir Eiropas Savienības prioritāte, un ko var panākt, veicinot mūžizglītību, īpaši veidojot speciāli jaunajām tehnoloģijām pielāgotus tālmācības kursus un kursus cilvēkiem, kas vecāki par 45 gadiem un ir mazāk aizsargāti un vairāk pakļauti sociālās izolācijas riskam;

| 30. | mudina uzņēmumus vairāk stimulēt darbiniekus piedalīties apmācībā, piemēram, rīkojot tālākizglītības seminārus vai finansējot pēcdiploma kvalifikācijas iegūšanu; |
| --- | --- |

30.

mudina uzņēmumus vairāk stimulēt darbiniekus piedalīties apmācībā, piemēram, rīkojot tālākizglītības seminārus vai finansējot pēcdiploma kvalifikācijas iegūšanu;

| 31. | ierosina jaunu pieeju “profesionālā orientācija mūža garumā”, kas universitātēm, studentiem un visdažādākajām sociālajām un ekonomiskajām interešu grupām dotu iespēju ciešāk sekot augstskolu absolventu karjerai, lai izvērtētu izglītības programmu sociālo un ekonomisko noderību; |
| --- | --- |

31.

ierosina jaunu pieeju “profesionālā orientācija mūža garumā”, kas universitātēm, studentiem un visdažādākajām sociālajām un ekonomiskajām interešu grupām dotu iespēju ciešāk sekot augstskolu absolventu karjerai, lai izvērtētu izglītības programmu sociālo un ekonomisko noderību;

| 32. | atgādina par nepieciešamību vēl vairāk palielināt virtuālo mācību pievilcību un pieejamību; |
| --- | --- |

32.

atgādina par nepieciešamību vēl vairāk palielināt virtuālo mācību pievilcību un pieejamību;

Mobilitāte, partnerība un mācību programmas

| 33. | atkārtoti norāda, ka mobilitāte ir Eiropas augstākās izglītības telpas stūrakmens un ka Eiropas universitātes tiek aicinātas veikt novatorisku, tālejošu un metodisku mācību satura reformu; apstiprina, ka tai vajadzētu būt politiskai prioritātei Boloņas procesa galveno mērķu atjaunināšanā pēc 2010. gada; |
| --- | --- |

33.

atkārtoti norāda, ka mobilitāte ir Eiropas augstākās izglītības telpas stūrakmens un ka Eiropas universitātes tiek aicinātas veikt novatorisku, tālejošu un metodisku mācību satura reformu; apstiprina, ka tai vajadzētu būt politiskai prioritātei Boloņas procesa galveno mērķu atjaunināšanā pēc 2010. gada;

| 34. | uzsver, ka valstu, universitāšu un uzņēmumu mobilitāte ir abu šo jomu ciešākas sadarbības priekšnosacījums; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka valstu, universitāšu un uzņēmumu mobilitāte ir abu šo jomu ciešākas sadarbības priekšnosacījums;

| 35. | prasa Komisijai ierosināt tiesisku regulējumu, kas būtu izstrādāts, lai atbalstītu un atvieglotu universitāšu un uzņēmumu savstarpējo mobilitāti, kā arī universitāšu studentu un pasniedzēju mobilitāti un lai uzsvērtu, ka šāda veida izglītība un apmācība būtu jāatzīst un jāsertificē; |
| --- | --- |

35.

prasa Komisijai ierosināt tiesisku regulējumu, kas būtu izstrādāts, lai atbalstītu un atvieglotu universitāšu un uzņēmumu savstarpējo mobilitāti, kā arī universitāšu studentu un pasniedzēju mobilitāti un lai uzsvērtu, ka šāda veida izglītība un apmācība būtu jāatzīst un jāsertificē;

| 36. | mudina paplašināt un palielināt ne tikai tādas individuālās mobilitātes shēmas kā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” un “Erasmus mācekļiem”, bet arī Eiropas “Izcilības maģistru” studiju programmu organizēšanu sadarbībā ar dažādām universitātēm un uzņēmumu aktīvu līdzdalību, to papildinot ar stipendijām studentiem un stimuliem pētniekiem; uzskata, ka šādas iniciatīvas varētu palīdzēt sasniegt tādus mērķus kā mobilitāte, valodu apguve un multikulturālas un uzņēmējdarbības pieredzes ieguve; |
| --- | --- |

36.

mudina paplašināt un palielināt ne tikai tādas individuālās mobilitātes shēmas kā “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” un “Erasmus mācekļiem”, bet arī Eiropas “Izcilības maģistru” studiju programmu organizēšanu sadarbībā ar dažādām universitātēm un uzņēmumu aktīvu līdzdalību, to papildinot ar stipendijām studentiem un stimuliem pētniekiem; uzskata, ka šādas iniciatīvas varētu palīdzēt sasniegt tādus mērķus kā mobilitāte, valodu apguve un multikulturālas un uzņēmējdarbības pieredzes ieguve;

| 37. | uzsver, ka augstākajām mācību iestādēm jānodrošina vairāk ārpusprogrammas iespēju citu valodu apguvē, ņemot vērā, ka jaunu valodu apgūšana ir būtiski svarīga, lai veicinātu un atbalstītu mobilitāti un studentu, pētnieku, skolotāju un uzņēmumu darbinieku apmaiņu; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka augstākajām mācību iestādēm jānodrošina vairāk ārpusprogrammas iespēju citu valodu apguvē, ņemot vērā, ka jaunu valodu apgūšana ir būtiski svarīga, lai veicinātu un atbalstītu mobilitāti un studentu, pētnieku, skolotāju un uzņēmumu darbinieku apmaiņu;

| 38. | mudina universitātes pētīt jaunas metodes sadarbībai starp valsts iestādēm un privāto sektoru, it īpaši ar kopīgu valsts un privāto inovāciju fondu starpniecību, lai visās jomās uzlabotu mobilitāti; |
| --- | --- |

38.

mudina universitātes pētīt jaunas metodes sadarbībai starp valsts iestādēm un privāto sektoru, it īpaši ar kopīgu valsts un privāto inovāciju fondu starpniecību, lai visās jomās uzlabotu mobilitāti;

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi, lai studenti apgūtu jauno tehnoloģiju lietošanas prasmes, kas uzlabotu viņu izredzes atrast darbu; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ir svarīgi, lai studenti apgūtu jauno tehnoloģiju lietošanas prasmes, kas uzlabotu viņu izredzes atrast darbu;

| 40. | ņemot vērā citās valstīs uzkrāto un izmantoto labo praksi izglītības jomā, ierosina aicināt ārpuskopienas valstis piedalīties ES forumā, lai dalītos pieredzē un problēmās un tās apspriestu, ņemot vērā, ka šādas diskusijas pamatā vajadzētu būt noteiktiem mērķiem, terminoloģijai un jēdzieniem un galvenā uzmanība tajā būtu jāpievērš konkrētām darbības jomām; |
| --- | --- |

40.

ņemot vērā citās valstīs uzkrāto un izmantoto labo praksi izglītības jomā, ierosina aicināt ārpuskopienas valstis piedalīties ES forumā, lai dalītos pieredzē un problēmās un tās apspriestu, ņemot vērā, ka šādas diskusijas pamatā vajadzētu būt noteiktiem mērķiem, terminoloģijai un jēdzieniem un galvenā uzmanība tajā būtu jāpievērš konkrētām darbības jomām;

| 41. | uzsver, ka pienācīgi jāsagatavo un jāapmāca uzņēmējdarbības priekšmetu pasniedzēji; atbalsta ideju uzņēmējdarbības kultūru integrēt mācību programmā (sākot jau ar sākumskolu); |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka pienācīgi jāsagatavo un jāapmāca uzņēmējdarbības priekšmetu pasniedzēji; atbalsta ideju uzņēmējdarbības kultūru integrēt mācību programmā (sākot jau ar sākumskolu);

| 42. | mudina uzņēmēju aprindas aktīvi piedalīties izglītojošu, ikvienā izglītības līmenī pieejamu materiālu izstrādē par uzņēmējdarbības funkcionēšanas sistēmu, ļaujot izglītības iestādēm neatkarīgi izvēlēties, vai tās vēlas vai nevēlas tos izmantot, un regulāri iepazīstināt mācību iestādes ar darba iespējām, ko uzņēmumi var piedāvāt studentiem; |
| --- | --- |

42.

mudina uzņēmēju aprindas aktīvi piedalīties izglītojošu, ikvienā izglītības līmenī pieejamu materiālu izstrādē par uzņēmējdarbības funkcionēšanas sistēmu, ļaujot izglītības iestādēm neatkarīgi izvēlēties, vai tās vēlas vai nevēlas tos izmantot, un regulāri iepazīstināt mācību iestādes ar darba iespējām, ko uzņēmumi var piedāvāt studentiem;

| 43. | mudina uzņēmēju aprindas palīdzēt pielāgot universitāšu studiju programmu saturu, ieviešot un finansējot īpašus kursus studentu iepazīstināšanai ar uzņēmējdarbības izaicinājumiem; |
| --- | --- |

43.

mudina uzņēmēju aprindas palīdzēt pielāgot universitāšu studiju programmu saturu, ieviešot un finansējot īpašus kursus studentu iepazīstināšanai ar uzņēmējdarbības izaicinājumiem;

| 44. | aicina pētīt un veicināt universitāšu pasniedzēju iesaistīšanos uzņēmumos un uzņēmēju iesaistīšanos universitātēs; |
| --- | --- |

44.

aicina pētīt un veicināt universitāšu pasniedzēju iesaistīšanos uzņēmumos un uzņēmēju iesaistīšanos universitātēs;

| 45. | uzsver, cik svarīgas ir jaunās tehnoloģijas, kas paātrina mobilitāti un sadarbību starp uzņēmumiem, studentiem, pasniedzējiem un pētniekiem; |
| --- | --- |

45.

uzsver, cik svarīgas ir jaunās tehnoloģijas, kas paātrina mobilitāti un sadarbību starp uzņēmumiem, studentiem, pasniedzējiem un pētniekiem;

| 46. | atgādina, ka tirgus uzņēmējdarbība tās dažādajās izpausmēs ir jāparedz kā viena no profesionālām alternatīvām augstskolu absolventiem un ka augstākās izglītības iestādēm ir jānodrošina, lai tiktu sagatavoti studenti ar padziļinātām zināšanām par uzņēmējdarbības veidu kopumu, tostarp sociālo un solidāro ekonomiku, kā arī padziļinātu izpratni par atbildīgu un ētisku pārvaldību; |
| --- | --- |

46.

atgādina, ka tirgus uzņēmējdarbība tās dažādajās izpausmēs ir jāparedz kā viena no profesionālām alternatīvām augstskolu absolventiem un ka augstākās izglītības iestādēm ir jānodrošina, lai tiktu sagatavoti studenti ar padziļinātām zināšanām par uzņēmējdarbības veidu kopumu, tostarp sociālo un solidāro ekonomiku, kā arī padziļinātu izpratni par atbildīgu un ētisku pārvaldību;

| 47. | uzsver, ka universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialoga un sadarbības pamatā jābūt savstarpīguma, uzticēšanās, savstarpēja respekta un pārredzamības principiem, proti, jāsekmē uzņēmējdarbības principu ievērošana universitātēs un zināšanu izmantošana uzņēmumos; atkārtoti pauž viedokli, ka to iespējams panākt, ieviešot, piemēram, tādu zināšanu kuponu sistēmu, kāda pašlaik jau darbojas dažās dalībvalstīs, lai dotu iespēju jo īpaši MVU palielināt savu pētniecības kapacitāti, nekompromitējot universitāšu neatkarīgumu, autonomiju un publisko raksturu; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka universitāšu un uzņēmējdarbības jomas pārstāvju dialoga un sadarbības pamatā jābūt savstarpīguma, uzticēšanās, savstarpēja respekta un pārredzamības principiem, proti, jāsekmē uzņēmējdarbības principu ievērošana universitātēs un zināšanu izmantošana uzņēmumos; atkārtoti pauž viedokli, ka to iespējams panākt, ieviešot, piemēram, tādu zināšanu kuponu sistēmu, kāda pašlaik jau darbojas dažās dalībvalstīs, lai dotu iespēju jo īpaši MVU palielināt savu pētniecības kapacitāti, nekompromitējot universitāšu neatkarīgumu, autonomiju un publisko raksturu;

| 48. | atzīst, ka izglītībai un pētniecībai ir jābūt multidisciplinārākai pieejai zināšanām, un tādēļ uzskata, ka, kopīgi veidojot multidisciplināras un starpdisciplināras, un uzņēmējdarbībai nepieciešamas zināšanas un elastīgi pielāgojot studiju jomas, apgūstamās specialitātes un iegūstamās specializācijas tautsaimniecības vajadzībām, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām, ieguvējas būtu gan universitātes, gan uzņēmējdarbības joma; uzsver tādas veiksmīgas iniciatīvas kā stažēšanās iespējas studentiem un darbiniekiem, uzņēmēju piesaistīšana vieslektoru statusā, apvienotie kursi un darbinieki, kuri darbojas gan universitātēs, gan uzņēmējdarbībā; |
| --- | --- |

48.

atzīst, ka izglītībai un pētniecībai ir jābūt multidisciplinārākai pieejai zināšanām, un tādēļ uzskata, ka, kopīgi veidojot multidisciplināras un starpdisciplināras, un uzņēmējdarbībai nepieciešamas zināšanas un elastīgi pielāgojot studiju jomas, apgūstamās specialitātes un iegūstamās specializācijas tautsaimniecības vajadzībām, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām, ieguvējas būtu gan universitātes, gan uzņēmējdarbības joma; uzsver tādas veiksmīgas iniciatīvas kā stažēšanās iespējas studentiem un darbiniekiem, uzņēmēju piesaistīšana vieslektoru statusā, apvienotie kursi un darbinieki, kuri darbojas gan universitātēs, gan uzņēmējdarbībā;

| 49. | uzsver, ka, lai veicinātu uzņēmējdarbības gara veidošanos studentu vidū, visām iesaistītajām pusēm (akadēmiskajam personālam, studentiem un uzņēmējiem) ir jābūt pienācīgi informētām par tiem līdzekļiem un mehānismiem, kurus viņi var izmantot iedarbīgākas, efektīvākas un abpusēji noderīgākas sadarbības veidošanai; uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai, no vienas puses, ar tādām iniciatīvām kā mūžizglītība tiktu sekmēta universitāšu akadēmisko darbinieku apmācība šajā jomā, un, no otras puses, tiktu veicināta universitāšu atvērtība uzņēmumiem un darba devējiem, kuri tādējādi varētu sniegt ieteikumus par mācību vielu un apmācību, kā arī zināšanām un prasmēm, kuras studentiem būtu jāapgūst; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka, lai veicinātu uzņēmējdarbības gara veidošanos studentu vidū, visām iesaistītajām pusēm (akadēmiskajam personālam, studentiem un uzņēmējiem) ir jābūt pienācīgi informētām par tiem līdzekļiem un mehānismiem, kurus viņi var izmantot iedarbīgākas, efektīvākas un abpusēji noderīgākas sadarbības veidošanai; uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai, no vienas puses, ar tādām iniciatīvām kā mūžizglītība tiktu sekmēta universitāšu akadēmisko darbinieku apmācība šajā jomā, un, no otras puses, tiktu veicināta universitāšu atvērtība uzņēmumiem un darba devējiem, kuri tādējādi varētu sniegt ieteikumus par mācību vielu un apmācību, kā arī zināšanām un prasmēm, kuras studentiem būtu jāapgūst;

| 50. | iesaka universitāšu karjeras centrus institucionāli aizsargāt, attīstīt tālāk un nodrošināt to ciešāku saistību ar darba tirgu; |
| --- | --- |

50.

iesaka universitāšu karjeras centrus institucionāli aizsargāt, attīstīt tālāk un nodrošināt to ciešāku saistību ar darba tirgu;

| 51. | uzsver, ka studiju programmā ir svarīgi nodrošināt plašas stažēšanās iespējas uzņēmumos, it īpaši augstskolu studentiem, un šo stažēšanos atalgot finansiāli vai ar Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmas starpniecību; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka studiju programmā ir svarīgi nodrošināt plašas stažēšanās iespējas uzņēmumos, it īpaši augstskolu studentiem, un šo stažēšanos atalgot finansiāli vai ar Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmas starpniecību;

| 52. | aicina Komisiju saistībā ar pamatprogrammā ietilpstošajiem Marijas Kirī vārdā nosauktajiem pasākumiem ietvaros sākt īstenot doktorantūras studentiem paredzēto Eiropas industriālo shēmu, kas līdzinātos Eiropā jau esošajām shēmām, lai veicinātu mērķtiecīgu un ne pārāk dārgu pētījumu veikšanu Eiropas uzņēmumiem, kā arī uzņēmējdarbības jomas ieguldījumu Eiropas universitātēs; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju saistībā ar pamatprogrammā ietilpstošajiem Marijas Kirī vārdā nosauktajiem pasākumiem ietvaros sākt īstenot doktorantūras studentiem paredzēto Eiropas industriālo shēmu, kas līdzinātos Eiropā jau esošajām shēmām, lai veicinātu mērķtiecīgu un ne pārāk dārgu pētījumu veikšanu Eiropas uzņēmumiem, kā arī uzņēmējdarbības jomas ieguldījumu Eiropas universitātēs;

| 53. | ierosina, lai uzņēmēju asociācijas sadarbotos ar universitātēm tādu studiju programmu izveidošanā, kas dotu iespēju studentiem ātri pielāgoties uzņēmējdarbības pasaulei; |
| --- | --- |

53.

ierosina, lai uzņēmēju asociācijas sadarbotos ar universitātēm tādu studiju programmu izveidošanā, kas dotu iespēju studentiem ātri pielāgoties uzņēmējdarbības pasaulei;

| 54. | uzsver, ka ir svarīgi, lai uzņēmējdarbības joma sponsorētu universitātes, un mudina uzņēmumus piešķirt stipendijas, kas studentiem dotu iespēju apgūt darba tirgū ļoti vērtīgas zināšanas un prasmes; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka ir svarīgi, lai uzņēmējdarbības joma sponsorētu universitātes, un mudina uzņēmumus piešķirt stipendijas, kas studentiem dotu iespēju apgūt darba tirgū ļoti vērtīgas zināšanas un prasmes;

| 55. | uzsver, ka būtiska vērtība ir universitāšu un uzņēmējdarbības jomas sadarbībā gūto zināšanu un rezultātu nodošana sabiedrībai; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka būtiska vērtība ir universitāšu un uzņēmējdarbības jomas sadarbībā gūto zināšanu un rezultātu nodošana sabiedrībai;

| 56. | aicina uzņēmumus ar stipendiju palīdzību palielināt atbalstu jauniem un talantīgiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

56.

aicina uzņēmumus ar stipendiju palīdzību palielināt atbalstu jauniem un talantīgiem cilvēkiem;

Pētniecība

| 57. | uzsver, ka uzņēmumiem ir jāpalielina spēja absorbēt universitāšu radītās zinātnes atziņas, lai tās izmantotu un tālāk pārveidotu, sekmējot iekšējo pētniecību, mūžizglītību un tālākizglītību un īstenojot aktīvu saziņas politiku, ar kuru tie savas vajadzības darītu zināmas akadēmiskajām aprindām, un aktīvi pieņemot darbā doktorantus, zinātņu doktorus un pētniekus; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka uzņēmumiem ir jāpalielina spēja absorbēt universitāšu radītās zinātnes atziņas, lai tās izmantotu un tālāk pārveidotu, sekmējot iekšējo pētniecību, mūžizglītību un tālākizglītību un īstenojot aktīvu saziņas politiku, ar kuru tie savas vajadzības darītu zināmas akadēmiskajām aprindām, un aktīvi pieņemot darbā doktorantus, zinātņu doktorus un pētniekus;

| 58. | uzsver, ka pētniecības iestādēs ir vajadzīgi specializēti darbinieki, kas spēj identificēt un pārvaldīt zināšanu resursus un uzņēmējdarbības potenciālu; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka pētniecības iestādēs ir vajadzīgi specializēti darbinieki, kas spēj identificēt un pārvaldīt zināšanu resursus un uzņēmējdarbības potenciālu;

| 59. | uzskata, ka zināšanu nodošana brīvā vidē ir ārkārtīgi svarīga; atzīst, ka to iespējams panākt ar dažādiem pasākumiem, piemēram, publikācijām un semināriem, tehnoloģiju pārneses birojiem, reģionālo sadarbību, atbalstu jaunu uzņēmumu veidošanai un uzņēmumiem, kas atdalījušies no pētniecības iestādēm, sadarbību pētniecības jomā un pētnieku mobilitāti; tomēr uzskata, ka sadarbības sociālais un cilvēciskais aspekts ir ārkārtīgi svarīgs, tādēļ pilnībā atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt konkrētu universitāšu sadarbību ar konkrētiem uzņēmumiem, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka zināšanu nodošana brīvā vidē ir ārkārtīgi svarīga; atzīst, ka to iespējams panākt ar dažādiem pasākumiem, piemēram, publikācijām un semināriem, tehnoloģiju pārneses birojiem, reģionālo sadarbību, atbalstu jaunu uzņēmumu veidošanai un uzņēmumiem, kas atdalījušies no pētniecības iestādēm, sadarbību pētniecības jomā un pētnieku mobilitāti; tomēr uzskata, ka sadarbības sociālais un cilvēciskais aspekts ir ārkārtīgi svarīgs, tādēļ pilnībā atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir sekmēt konkrētu universitāšu sadarbību ar konkrētiem uzņēmumiem, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

| 60. | atzinīgi vērtē to, ka darbību sācis vienotais Eiropas uzņēmumu un inovācijas centru tīkls, kurā apvienoti pakalpojumi, ko pašlaik sniedz Eiropas informācijas centri un jauninājumu starpniecības centri; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē to, ka darbību sācis vienotais Eiropas uzņēmumu un inovācijas centru tīkls, kurā apvienoti pakalpojumi, ko pašlaik sniedz Eiropas informācijas centri un jauninājumu starpniecības centri;

| 61. | uzskata, ka īstermiņa un ilgtermiņa pētnieku mobilitāte starp valstīm un starp akadēmisko vidi un uzņēmējdarbības vidi, pienācīgi ievērojot nediskriminācijas principu, ir neatņemams zināšanu nodošanas priekšnoteikums; šā iemesla dēļ aicina dalībvalstis un Komisiju rūpīgi pārskatīt līdzšinējo juridisko un finansiālo sistēmu un novērst nevajadzīgos šķēršļus mobilitātei, īpašu uzmanību pievēršot akadēmiskās kvalifikācijas atzīšanai un birokrātijas mazināšanai; aicina universitātes palielināt darbinieku iespējas veidot elastīgāku karjeru, ko iespējams attīstīt divos virzienos; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka īstermiņa un ilgtermiņa pētnieku mobilitāte starp valstīm un starp akadēmisko vidi un uzņēmējdarbības vidi, pienācīgi ievērojot nediskriminācijas principu, ir neatņemams zināšanu nodošanas priekšnoteikums; šā iemesla dēļ aicina dalībvalstis un Komisiju rūpīgi pārskatīt līdzšinējo juridisko un finansiālo sistēmu un novērst nevajadzīgos šķēršļus mobilitātei, īpašu uzmanību pievēršot akadēmiskās kvalifikācijas atzīšanai un birokrātijas mazināšanai; aicina universitātes palielināt darbinieku iespējas veidot elastīgāku karjeru, ko iespējams attīstīt divos virzienos;

| 62. | aicina Komisiju radīt stimulus konkurētspējīga ES intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) tirgus izveidei, kas universitātēm, valsts pētniecības organizācijām un MVU dotu iespēju atrast partnerus un investorus savām IĪT, prasmēm un zināšanām; norāda, ka lielākajā daļā universitāšu varētu būt profesionālāka IĪT pārvaldība; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju radīt stimulus konkurētspējīga ES intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) tirgus izveidei, kas universitātēm, valsts pētniecības organizācijām un MVU dotu iespēju atrast partnerus un investorus savām IĪT, prasmēm un zināšanām; norāda, ka lielākajā daļā universitāšu varētu būt profesionālāka IĪT pārvaldība;

| 63. | uzsver nepieciešamību paātrināt pasākumus, lai sekmētu Vienotā Eiropas patenta ieviešanu, ar kuru tiks nodrošināta lēta, iedarbīga, efektīva un kvalitatīva juridiskā aizsardzība inovatīviem produktiem un pakalpojumiem, kā arī saskaņota Eiropas patentu strīdu izšķiršanas sistēma; |
| --- | --- |

63.

uzsver nepieciešamību paātrināt pasākumus, lai sekmētu Vienotā Eiropas patenta ieviešanu, ar kuru tiks nodrošināta lēta, iedarbīga, efektīva un kvalitatīva juridiskā aizsardzība inovatīviem produktiem un pakalpojumiem, kā arī saskaņota Eiropas patentu strīdu izšķiršanas sistēma;

| 64. | norāda, ka universitāšu un uzņēmumu kopīga dalība tādās publiskā un privātā sektora partnerībās kā Eiropas tehnoloģiju platformas, kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas un zināšanu un inovācijas kopienas varētu veicināt zināšanu izmantošanu un palīdzēt ES risināt lielākās problēmas, ar kurām tā saskaras; tādēļ norāda uz izveidotajām atbildīgas partnerības pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

64.

norāda, ka universitāšu un uzņēmumu kopīga dalība tādās publiskā un privātā sektora partnerībās kā Eiropas tehnoloģiju platformas, kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas un zināšanu un inovācijas kopienas varētu veicināt zināšanu izmantošanu un palīdzēt ES risināt lielākās problēmas, ar kurām tā saskaras; tādēļ norāda uz izveidotajām atbildīgas partnerības pamatnostādnēm;

| 65. | atzīstot, ka katrai sadarbībai ir nepieciešama īpaši izveidota pieeja un pastāv dažādi sadarbības mehānismu veidi, uzskata, ka būtu jāmācās no sekmīgām struktūrām, piemēriem, paraugiem, demonstrāciju projektiem un modeļiem un ka ir jāveicina labas prakses piemēru un sekmīgu projektu izplatīšana un piekļuve tiem; īpaši uzsver nepieciešamību ņemt vērā labu praksi, ko īsteno inovatīvi uzņēmumi, kā arī zināšanas, kas gūtas saistībā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu attiecībā uz sadarbību doktorantūras līmeņa izglītībā; |
| --- | --- |

65.

atzīstot, ka katrai sadarbībai ir nepieciešama īpaši izveidota pieeja un pastāv dažādi sadarbības mehānismu veidi, uzskata, ka būtu jāmācās no sekmīgām struktūrām, piemēriem, paraugiem, demonstrāciju projektiem un modeļiem un ka ir jāveicina labas prakses piemēru un sekmīgu projektu izplatīšana un piekļuve tiem; īpaši uzsver nepieciešamību ņemt vērā labu praksi, ko īsteno inovatīvi uzņēmumi, kā arī zināšanas, kas gūtas saistībā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu attiecībā uz sadarbību doktorantūras līmeņa izglītībā;

| 66. | uzskata — ja tiek meklēta ciešāka saikne starp uzņēmējdarbības un pētniecības jomas pārstāvjiem un universitātēm, dalībvalstīm un Komisijai ir jāveicina fondu, slimnīcu un valsts un privāto universitāšu kopīga iesaistīšanās izglītības procesā un pētniecības sekmēšanā; |
| --- | --- |

66.

uzskata — ja tiek meklēta ciešāka saikne starp uzņēmējdarbības un pētniecības jomas pārstāvjiem un universitātēm, dalībvalstīm un Komisijai ir jāveicina fondu, slimnīcu un valsts un privāto universitāšu kopīga iesaistīšanās izglītības procesā un pētniecības sekmēšanā;

Laba prakse

| 67. | atzīmē un atzinīgi vērtē gan ES teritorijā, gan ārpus tās sastaptus labas prakses piemērus, kas rāda, kādu labumu no šādas sadarbības gūst visi iesaistītie, ņemot vērā, ka tādi piemēri ir vajadzīgi, lai radītu pareizos apstākļus dialogam un vairotu izredzes uz panākumiem; |
| --- | --- |

67.

atzīmē un atzinīgi vērtē gan ES teritorijā, gan ārpus tās sastaptus labas prakses piemērus, kas rāda, kādu labumu no šādas sadarbības gūst visi iesaistītie, ņemot vērā, ka tādi piemēri ir vajadzīgi, lai radītu pareizos apstākļus dialogam un vairotu izredzes uz panākumiem;

| 68. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu apkopot līdzšinējos labas prakses piemērus un aicina šo apkopojumu darīt pieejamu visām ieinteresētajām personām, efektīvi izplatot informāciju par visiem oriģinālas prakses gadījumiem; |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu apkopot līdzšinējos labas prakses piemērus un aicina šo apkopojumu darīt pieejamu visām ieinteresētajām personām, efektīvi izplatot informāciju par visiem oriģinālas prakses gadījumiem;

| 69. | aicina Komisiju veicināt jauna veida strukturētas partnerattiecības starp uzņēmumiem, universitātēm un citām izglītības un mācību jomām, jo īpaši vidusskolām un profesionālās izglītības aģentūrām, lai, cita starpā, informētu par jaunāko attīstību pedagoģisko personālu; šādas partnerattiecības var nodrošināt arī nozaru organizāciju iesaisti; |
| --- | --- |

69.

aicina Komisiju veicināt jauna veida strukturētas partnerattiecības starp uzņēmumiem, universitātēm un citām izglītības un mācību jomām, jo īpaši vidusskolām un profesionālās izglītības aģentūrām, lai, cita starpā, informētu par jaunāko attīstību pedagoģisko personālu; šādas partnerattiecības var nodrošināt arī nozaru organizāciju iesaisti;

| 70. | ierosina izveidot tīmekļa vietni saziņai, pieredzes apmaiņai un izplatīšanai, kur galvenā uzmanība būtu pievērsta apmaiņai ar labu praksi un apmeklētāji gūtu iedvesmu, konkrētus instrumentus un sadarbības projektu izstrādes un īstenošanas mehānismus, un norāda, ka ir svarīgi izmantot jaunās tehnoloģijas ciešākas universitāšu un uzņēmējdarbības vides sadarbības veicināšanai; |
| --- | --- |

70.

ierosina izveidot tīmekļa vietni saziņai, pieredzes apmaiņai un izplatīšanai, kur galvenā uzmanība būtu pievērsta apmaiņai ar labu praksi un apmeklētāji gūtu iedvesmu, konkrētus instrumentus un sadarbības projektu izstrādes un īstenošanas mehānismus, un norāda, ka ir svarīgi izmantot jaunās tehnoloģijas ciešākas universitāšu un uzņēmējdarbības vides sadarbības veicināšanai;

| 71. | vēlas popularizēt jaunajiem izgudrotājiem, t.i., Eiropas jauniešu izgudrotiem jauninājumiem, izgudrojumiem vai patentiem veltītu Eiropas dienu, pamatojoties uz līdzšinējo labo praksi dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

71.

vēlas popularizēt jaunajiem izgudrotājiem, t.i., Eiropas jauniešu izgudrotiem jauninājumiem, izgudrojumiem vai patentiem veltītu Eiropas dienu, pamatojoties uz līdzšinējo labo praksi dažādās dalībvalstīs;

| 72. | mudina Komisiju joprojām veicināt dialogu valstu, pašvaldību un reģionu līmenī, galveno uzmanību pievēršot labai praksei un uzraugot, lai šādā dialogā būtu iesaistītas visas ieinteresētās personas (piemēram, sociālie partneri) un visi uzņēmumu veidi (MVU, sociālās un solidārās ekonomikas uzņēmumi u.c.), kā arī trešo valstu pārstāvji (NVO u.c.), ar nolūku uzsvērt pievienoto vērtību, ko ekonomikā un sociālajā jomā rada “divu pasauļu” (universitāšu un uzņēmējdarbības) sadarbība; |
| --- | --- |

72.

mudina Komisiju joprojām veicināt dialogu valstu, pašvaldību un reģionu līmenī, galveno uzmanību pievēršot labai praksei un uzraugot, lai šādā dialogā būtu iesaistītas visas ieinteresētās personas (piemēram, sociālie partneri) un visi uzņēmumu veidi (MVU, sociālās un solidārās ekonomikas uzņēmumi u.c.), kā arī trešo valstu pārstāvji (NVO u.c.), ar nolūku uzsvērt pievienoto vērtību, ko ekonomikā un sociālajā jomā rada “divu pasauļu” (universitāšu un uzņēmējdarbības) sadarbība;

| 73. | aicina Komisiju nodrošināt ES rīcības saskanību un nepieļaut dublēšanos, starp direktorātiem izveidojot darba grupu, kas izvērtētu un attīstītu šāda dialoga sinerģiju ar citām iniciatīvām, ņemot vērā, ka diskusiju vajadzētu risināt gan par politiskām prioritātēm, gan par finansēšanas iespējām; |
| --- | --- |

73.

aicina Komisiju nodrošināt ES rīcības saskanību un nepieļaut dublēšanos, starp direktorātiem izveidojot darba grupu, kas izvērtētu un attīstītu šāda dialoga sinerģiju ar citām iniciatīvām, ņemot vērā, ka diskusiju vajadzētu risināt gan par politiskām prioritātēm, gan par finansēšanas iespējām;

*

* *

| 74. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

74.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 290, 4.12.2007., 1. lpp.

(2)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0013.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0423.

(5)  RK 157/2009 galīgā redakcija.

(6)  SOC/347.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/104 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/104

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsRegulā (EK) Nr. 1080/2006 pētniecībai un inovācijām paredzēto līdzekļu sinerģijas īstenošana attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septīto pētniecības un attīstības pamatprogrammu

P7_TA(2010)0189

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par pētniecībai un inovācijai paredzēto fondu sinerģiju īstenošanu Regulā (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai pilsētās un reģionos, kā arī dalībvalstīs un Eiropas Savienībā (2009/2243(INI))

2011/C 161 E/16

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā XVII, XVIII un XIX sadaļu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (1),

ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra Lēmumu 2006/702/EK par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu Nr. 1639/2006/ΕK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (4),

ņemot vērā 2007. gada 10. maija rezolūciju par turpmāko reģionālās politikas devumu Eiropas Savienības inovācijas iespējām (5),

ņemot vērā tā 2007. gada 24. maija rezolūciju par zināšanu izmantošana praksē. Plaša mēroga inovācijas stratēģija Eiropai (6),

ņemot vērā tā 2009. gada 24. marta rezolūciju par Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju un statusu debatēm par kohēzijas politikas nākotnes reformu (7),

ņemot vērā tā 2009. gada 24. marta rezolūciju par paraugpraksi reģionālās politikas jomā un šķēršļiem struktūrfondu izmantošanā (8),

ņemot vērā tā 2009. gada 24. marta rezolūciju par Struktūrfondu regulas 2007.–2013. gada plānošanas periodam īstenošanu — pārrunu rezultāti saistībā ar valstu kohēzijas politikas stratēģijām un rīcības programmām (9),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu “Sinerģijas starp ES Septīto pamatprogrammu pētniecībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un struktūrfondiem”,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu “Virzība uz Eiropas pētniecības, attīstības un inovāciju politiku teritorializāciju”,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta publicēto pētījumu “Struktūrfondu sniegtais atbalsts jauninājumiem — īstenošanas problēmas 2007.–2013. gadā un vēlāk”,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 16. augusta paziņojumu “Pētniecība un jauninājumi Eiropas reģionu konkurētspējai — lielākas izaugsmes, vairāk un labāku darba vietu veicināšana” (COM(2007)0474),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. decembra paziņojumu “Dalībvalstis un reģioni, izmantojot ES kohēzijas politiku 2007.–2013. gadam, īsteno Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2007)0798),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.–2013. gada plānošanas periodam (COM(2008)0301),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra 20. gada ziņojumu par struktūrfondu izmantojumu (2008) (COM(2009)0617),

ņemot vērā Komisijas dienestu 2007. gada 14. novembra darba dokumentu “Kohēzijas politika paver inovāciju iespējas reģionos” (SEC(2007)1547),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 24. novembra darba dokumentu “Apspriešanās par topošo ES stratēģiju 2020. gadam” (COM(2009)0647),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 19. jūnija Piekto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju “Reģionu izaugsme — Eiropas izaugsme” (COM(2008)0371) (Piektais progresa ziņojums),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 25. jūnija Sesto progresa ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju “Radoši un inovatīvi reģioni” (COM(2009)0295) (Sestais progresa ziņojums),

ņemot vērā Zinātnes un tehnisko pētījumu komitejas (CREST)2006. gada 4. decembra piezīmi par ziņojumu “Pieredze attīstības un inovāciju politikai, balstoties uz valstu reformu programmām un 2006. gada progresa ziņojumiem” (CREST1211/06),

ņemot vērā Komisijas ceļvedi “Konkurētspējīgi Eiropas reģioni, izmantojot pētniecību un jauninājumus — praktisks ceļvedis par ES finansējuma iespējām pētniecībai un inovācijām”,

ņemot vērā Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģiju foruma ziņojumu “Eiropas pētniecības infrastruktūras ceļvedis. 2006. gada ziņojums”,

ņemot vērā pēc Komisijas pieprasījuma sagatavoto neatkarīgo ziņojumu “Reformētas kohēzijas politikas programma” (Fabrizio Barca ziņojums) (2009),

ņemot vērā tā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A7-0138/2010),

| A. | tā kā atjauninātajā Lisabonas stratēģijā par svarīgu prioritāti ir izvirzīta pētniecība un inovācijas, lai risinātu tādas problēmas kā klimata pārmaiņas un aizvien pieaugošā pasaules mēroga konkurence; tā kā izaugsmes un nodarbinātības veicināšana ar pētniecības un inovāciju palīdzību pēckrīzes periodā ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, kļūstot par galveno mērķi ierosinātajai ES stratēģijai 2020. gadam; |
| --- | --- |

A.

tā kā atjauninātajā Lisabonas stratēģijā par svarīgu prioritāti ir izvirzīta pētniecība un inovācijas, lai risinātu tādas problēmas kā klimata pārmaiņas un aizvien pieaugošā pasaules mēroga konkurence; tā kā izaugsmes un nodarbinātības veicināšana ar pētniecības un inovāciju palīdzību pēckrīzes periodā ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, kļūstot par galveno mērķi ierosinātajai ES stratēģijai 2020. gadam;

| B. | tā kā pētniecības un inovāciju īstenošana ir nepieciešama visiem sabiedrības slāņiem un tās mērķim jābūt cilvēku sociālo un ekonomisko apstākļu uzlabošanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā pētniecības un inovāciju īstenošana ir nepieciešama visiem sabiedrības slāņiem un tās mērķim jābūt cilvēku sociālo un ekonomisko apstākļu uzlabošanai;

| C. | tā kā Eiropas Savienības atbalsts pētniecībai un inovācijām galvenokārt tiek nodrošināts ar pētniecības, jauninājumu un kohēzijas politikas starpniecību, kā svarīgākos instrumentus izmantojot struktūrfondus, Septīto pētniecības pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības atbalsts pētniecībai un inovācijām galvenokārt tiek nodrošināts ar pētniecības, jauninājumu un kohēzijas politikas starpniecību, kā svarīgākos instrumentus izmantojot struktūrfondus, Septīto pētniecības pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu;

| D. | tā kā kohēzijas politika ir svarīgs Eiropas integrācijas procesa pīlārs un viena no veiksmīgākajām ES politikas jomām, kas atvieglo konverģenci starp aizvien dažādākajiem reģioniem un veicina izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

D.

tā kā kohēzijas politika ir svarīgs Eiropas integrācijas procesa pīlārs un viena no veiksmīgākajām ES politikas jomām, kas atvieglo konverģenci starp aizvien dažādākajiem reģioniem un veicina izaugsmi un nodarbinātību;

| E. | tā kā inovācijas visefektīvāk var veicināt reģionālā līmenī tādu dalībnieku kā universitāšu, sabiedrisku pētniecības organizāciju vai nozares pārstāvju tuvumā, veicinot partnerību zināšanu nodošanas jomā un labas prakses apmaiņu starp reģioniem; |
| --- | --- |

E.

tā kā inovācijas visefektīvāk var veicināt reģionālā līmenī tādu dalībnieku kā universitāšu, sabiedrisku pētniecības organizāciju vai nozares pārstāvju tuvumā, veicinot partnerību zināšanu nodošanas jomā un labas prakses apmaiņu starp reģioniem;

| F. | tā kā Kopienas kohēzijas politikas otrās stratēģiskās pamatnostādnes laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam attiecas uz zināšanu un inovāciju uzlabošanu izaugsmes veicināšanai un attiecīgi no kopējā piešķīruma budžetā ir paredzēti 25 %; |
| --- | --- |

F.

tā kā Kopienas kohēzijas politikas otrās stratēģiskās pamatnostādnes laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam attiecas uz zināšanu un inovāciju uzlabošanu izaugsmes veicināšanai un attiecīgi no kopējā piešķīruma budžetā ir paredzēti 25 %;

| G. | tā kā pašreizējo uzdevumu sarežģītības dēļ ir nepieciešams šo politikas jomu integrēts komplekss; tā kā zināšanu sabiedrībai nepieciešams vairāk kā tikai dažādo nozaru darbību apkopojumu, tas nepieciešama arī sinerģija starp faktoriem un instrumentiem, kas ir ļoti svarīga, lai tie viens otru pastiprinātu un sniegtu atbalstu pētniecības un inovāciju projektu ilgtspējīgai īstenošanai, veicinot pētniecības rezultātu vērtības celšanu konkrētu produktu ideju veidā reģionos; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreizējo uzdevumu sarežģītības dēļ ir nepieciešams šo politikas jomu integrēts komplekss; tā kā zināšanu sabiedrībai nepieciešams vairāk kā tikai dažādo nozaru darbību apkopojumu, tas nepieciešama arī sinerģija starp faktoriem un instrumentiem, kas ir ļoti svarīga, lai tie viens otru pastiprinātu un sniegtu atbalstu pētniecības un inovāciju projektu ilgtspējīgai īstenošanai, veicinot pētniecības rezultātu vērtības celšanu konkrētu produktu ideju veidā reģionos;

| H. | tā kā — lai gan daži šo instrumentu struktūras elementi, piemēram, vienotie grafiki un saskaņošana ar Lisabonas stratēģiju, ļauj veidot sinerģijas — tomēr vēl aizvien pastāv atšķirības, piemēram, atšķirīgi juridiskie pamati, tematisks uzsvars vai teritoriāls uzsvars un dalīta pārvaldība vai centralizēta pārvaldība; |
| --- | --- |

H.

tā kā — lai gan daži šo instrumentu struktūras elementi, piemēram, vienotie grafiki un saskaņošana ar Lisabonas stratēģiju, ļauj veidot sinerģijas — tomēr vēl aizvien pastāv atšķirības, piemēram, atšķirīgi juridiskie pamati, tematisks uzsvars vai teritoriāls uzsvars un dalīta pārvaldība vai centralizēta pārvaldība;

Kohēzijas politikas loma pētniecības un inovāciju politikas mērķu sasniegšanā

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam saskaņā ar Kopienas kohēzijas politikas otro stratēģisko pamatnostādni visas dalībvalstis pētniecībai un attīstībai, inovācijām un uz zināšanām balstītas ekonomikas attīstībai ir paredzējušas būtisku daļu no kopējiem finanšu līdzekļu piešķīrumiem, kā rezultātā ir sagatavotas 246 valsts vai reģionāla līmeņa darbības programmas, pētniecībai un attīstībai piešķirot EUR 86 miljardus, no kuriem EUR 50 miljardi jau piešķirti pamatdarbībām pētniecības un attīstības un inovāciju jomā; atzīmē, ka kohēzijas politika ir kļuvusi par vienu no svarīgākajiem Eiropas atbalsta avotiem šajā jomā, konkurējot gan ar Septītajai pamatprogrammai, gan Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammai paredzētajiem budžeta līdzekļiem (attiecīgi — EUR 50,5 miljardi un EUR 3,6 miljardi); norāda uz efektivitāti un iespēju noteikt mērķus, kas ir kvantitatīvi izmērāmi kā summas, kuras piešķirtas ar pētniecību un attīstību saistītiem izdevumiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam saskaņā ar Kopienas kohēzijas politikas otro stratēģisko pamatnostādni visas dalībvalstis pētniecībai un attīstībai, inovācijām un uz zināšanām balstītas ekonomikas attīstībai ir paredzējušas būtisku daļu no kopējiem finanšu līdzekļu piešķīrumiem, kā rezultātā ir sagatavotas 246 valsts vai reģionāla līmeņa darbības programmas, pētniecībai un attīstībai piešķirot EUR 86 miljardus, no kuriem EUR 50 miljardi jau piešķirti pamatdarbībām pētniecības un attīstības un inovāciju jomā; atzīmē, ka kohēzijas politika ir kļuvusi par vienu no svarīgākajiem Eiropas atbalsta avotiem šajā jomā, konkurējot gan ar Septītajai pamatprogrammai, gan Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammai paredzētajiem budžeta līdzekļiem (attiecīgi — EUR 50,5 miljardi un EUR 3,6 miljardi); norāda uz efektivitāti un iespēju noteikt mērķus, kas ir kvantitatīvi izmērāmi kā summas, kuras piešķirtas ar pētniecību un attīstību saistītiem izdevumiem;

| 2. | atzinīgi vērtē jaunu finansēšanas metožu pieejamību un uzsver potenciālu, kāds piemīt iniciatīvai JEREMIE, Komisijas izstrādātajam riska dalīšanas finanšu mehānismam un Eiropas Investīciju bankas grupai inovatīvu uzņēmumu finansēšanas iespēju veicināšanai; iesaka reģionālajiem dalībniekiem izmantot šīs jaunās iespējas kā papildinājumu finansējumam no struktūrfondiem; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību efektīvi koordinēt publiskās un privātās investīcijas; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē jaunu finansēšanas metožu pieejamību un uzsver potenciālu, kāds piemīt iniciatīvai JEREMIE, Komisijas izstrādātajam riska dalīšanas finanšu mehānismam un Eiropas Investīciju bankas grupai inovatīvu uzņēmumu finansēšanas iespēju veicināšanai; iesaka reģionālajiem dalībniekiem izmantot šīs jaunās iespējas kā papildinājumu finansējumam no struktūrfondiem; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību efektīvi koordinēt publiskās un privātās investīcijas;

| 3. | gaida Komisijas stratēģisko ziņojumu, kas minēts pamatregulas 30. panta 2. punktā; uzskata, ka ziņojums sniegs visaptverošu pārskatu par dalībvalstu darbības rezultātiem 2007.–2009. gada mērķu sasniegšanā un būs pamats diskusijai par kohēzijas politikas nākotnes izredzēm; |
| --- | --- |

3.

gaida Komisijas stratēģisko ziņojumu, kas minēts pamatregulas 30. panta 2. punktā; uzskata, ka ziņojums sniegs visaptverošu pārskatu par dalībvalstu darbības rezultātiem 2007.–2009. gada mērķu sasniegšanā un būs pamats diskusijai par kohēzijas politikas nākotnes izredzēm;

| 4. | atkārtoti uzsver nepieciešamību pēc integrētas vairāku līmeņu pārvaldības pieejas konkrētām ES politikas jomām; uzsver, ka funkcionāla vairāku līmeņu pārvaldības sistēma ir priekšnosacījums efektīvai līdzekļu piešķiršanas mērķu noteikšanai un īstenošanai; atzīmē, ka par struktūrfondu līdzekļu izmantošanu ir atbildīgas dalībvalstu un reģionālās iestādes, bet Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un Septīto pētniecības pamatprogrammu centralizēti pārvalda Komisija; apzinās administratīvo daudzveidību dalībvalstu līmenī un uzskata, ka ir svarīgi identificēt iedzīvotājiem efektīvāko lēmumu pieņemšanas līmeni; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti uzsver nepieciešamību pēc integrētas vairāku līmeņu pārvaldības pieejas konkrētām ES politikas jomām; uzsver, ka funkcionāla vairāku līmeņu pārvaldības sistēma ir priekšnosacījums efektīvai līdzekļu piešķiršanas mērķu noteikšanai un īstenošanai; atzīmē, ka par struktūrfondu līdzekļu izmantošanu ir atbildīgas dalībvalstu un reģionālās iestādes, bet Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un Septīto pētniecības pamatprogrammu centralizēti pārvalda Komisija; apzinās administratīvo daudzveidību dalībvalstu līmenī un uzskata, ka ir svarīgi identificēt iedzīvotājiem efektīvāko lēmumu pieņemšanas līmeni;

| 5. | uzskata, ka ir svarīgi koordinēt tās Kopienas politikas jomas, kurām ir nozīme ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanā; uzskata, ka rūpīgāk jāanalizē to ietekme uz teritoriju un kohēziju, lai atbalstītu efektīvas sinerģijas un noteiktu un veicinātu vispiemērotākos Eiropas līmeņa instrumentus vietējo un reģionālo investīciju atbalstam inovāciju jomā; atgādina, ka jāņem vērā triju reģionu veidu (konverģence, pāreja un konkurētspēja) dažādie sociālie un ekonomiskie apstākļi un atšķirīgā radošā un inovatīvā veiktspēja un uzņēmējdarbības gars; šajā sakarībā uzsver, ka investīcijas pētniecībā un attīstībā, kā arī inovācijās, izglītībā un tehnoloģijās ar augstu resursu izmantošanas efektivitāti dos labumu tradicionālajām nozarēm un lauku apgabaliem un tikpat lielā mērā arī augstas kvalifikācijas pakalpojumu nozarei un tādējādi pastiprinās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ir svarīgi koordinēt tās Kopienas politikas jomas, kurām ir nozīme ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanā; uzskata, ka rūpīgāk jāanalizē to ietekme uz teritoriju un kohēziju, lai atbalstītu efektīvas sinerģijas un noteiktu un veicinātu vispiemērotākos Eiropas līmeņa instrumentus vietējo un reģionālo investīciju atbalstam inovāciju jomā; atgādina, ka jāņem vērā triju reģionu veidu (konverģence, pāreja un konkurētspēja) dažādie sociālie un ekonomiskie apstākļi un atšķirīgā radošā un inovatīvā veiktspēja un uzņēmējdarbības gars; šajā sakarībā uzsver, ka investīcijas pētniecībā un attīstībā, kā arī inovācijās, izglītībā un tehnoloģijās ar augstu resursu izmantošanas efektivitāti dos labumu tradicionālajām nozarēm un lauku apgabaliem un tikpat lielā mērā arī augstas kvalifikācijas pakalpojumu nozarei un tādējādi pastiprinās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| 6. | uzsver pilsētu lielo potenciālu pētniecības un inovāciju īstenošanā; uzskata — ņemot vērā to, ka 80 % Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētās, kur sastopamas arī vislielākās sociālā atšķirības, — pārdomātāka pilsētu politika veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi; tādēļ aicina nākotnes kohēzijas politikā iekļaut pilsētas dimensiju; |
| --- | --- |

6.

uzsver pilsētu lielo potenciālu pētniecības un inovāciju īstenošanā; uzskata — ņemot vērā to, ka 80 % Eiropas iedzīvotāju dzīvo pilsētās, kur sastopamas arī vislielākās sociālā atšķirības, — pārdomātāka pilsētu politika veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi; tādēļ aicina nākotnes kohēzijas politikā iekļaut pilsētas dimensiju;

Struktūrfondu, Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas sinerģijas

| 7. | atzīst, ka, pateicoties noteikumiem par līdzekļu piešķiršanu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kohēzijas politika var labāk pielāgoties, lai radītu sinerģijas ar pētniecības un inovāciju politikas jomām, un ka tajā pašā laikā teritoriālā dimensija iegūst aizvien lielāku nozīmi Septītajā pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā; aicina apsvērt uz izpildes rezultātiem balstītu līdzekļu piešķiršanas mehānismu, lielāku uzmanību pievēršot tematiskajam aspektam, kas ļautu atbilstoši politiski reaģēt uz jaunajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka, pateicoties noteikumiem par līdzekļu piešķiršanu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kohēzijas politika var labāk pielāgoties, lai radītu sinerģijas ar pētniecības un inovāciju politikas jomām, un ka tajā pašā laikā teritoriālā dimensija iegūst aizvien lielāku nozīmi Septītajā pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā; aicina apsvērt uz izpildes rezultātiem balstītu līdzekļu piešķiršanas mehānismu, lielāku uzmanību pievēršot tematiskajam aspektam, kas ļautu atbilstoši politiski reaģēt uz jaunajiem uzdevumiem;

| 8. | atzīmē, ka līdzekļus pētniecībai, attīstībai un inovācijām saskaņā ar pamatprogrammu piešķir, pamatojoties uz izcilības kritērijiem, ar kuru palīdzību tiek atlasīti konkurētspējīgākie dalībnieki ar augstu tehnisko veiktspēju un labām zināšanām administratīvo un finanšu procedūru jomā; uzsver, ka šī situācija rada augstu koncentrāciju ekonomiskajās grupās un attīstītākajos ES reģionos, tādējādi ierobežojot pozitīvas sinerģijas reģionu grupās un dalībvalstīs, kas ietur pareizo virzienu, bet vēl nav sasniegušas noteikto mērķi; norāda, ka reģionālo atšķirību palielināšanās pētniecības un inovāciju potenciāla ziņā un pašreizējās politikas saskaņotības nodrošināšana ir problēmas, kas jārisina, izmantojot gan kohēzijas, gan pētniecības un inovāciju politiku, neatkarīgi no tā, vai īstenošanas iestādes darbojas dažādos līmeņos (starptautiskā, valsts un vietējā līmenī) un vai tās vadās pēc atšķirīgiem pamatprincipiem (kohēzija vai izcilība); |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka līdzekļus pētniecībai, attīstībai un inovācijām saskaņā ar pamatprogrammu piešķir, pamatojoties uz izcilības kritērijiem, ar kuru palīdzību tiek atlasīti konkurētspējīgākie dalībnieki ar augstu tehnisko veiktspēju un labām zināšanām administratīvo un finanšu procedūru jomā; uzsver, ka šī situācija rada augstu koncentrāciju ekonomiskajās grupās un attīstītākajos ES reģionos, tādējādi ierobežojot pozitīvas sinerģijas reģionu grupās un dalībvalstīs, kas ietur pareizo virzienu, bet vēl nav sasniegušas noteikto mērķi; norāda, ka reģionālo atšķirību palielināšanās pētniecības un inovāciju potenciāla ziņā un pašreizējās politikas saskaņotības nodrošināšana ir problēmas, kas jārisina, izmantojot gan kohēzijas, gan pētniecības un inovāciju politiku, neatkarīgi no tā, vai īstenošanas iestādes darbojas dažādos līmeņos (starptautiskā, valsts un vietējā līmenī) un vai tās vadās pēc atšķirīgiem pamatprincipiem (kohēzija vai izcilība);

| 9. | uzstāj, ka efektīvas inovācijas ir atkarīgas no iegūto sinerģiju tuvuma, un pauž nožēlu, ka vēl aizvien nav pietiekami izpētītas pašreizējās sinerģiju iespējas finansējuma jomā; aicina reģionus, kam ir vislielākās iespējas sniegt informāciju un veikt analīzi, un dalībvalstis pastiprināt centienus komunikācijas uzlabošanas jomā; uzsver, ka efektīvu sinerģiju iegūšanai nepieciešams sarežģīts attiecību kopums starp dalībniekiem, kas rada, izplata, veicina un īsteno dažādas zināšanu formas; uzsver arī, ka dažādajām valsts, reģionālajām un vietējām struktūrām, kas pārvalda Septīto pamatprogrammu, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un struktūrfondus, jābūt informētām par iespējam, kuras piedāvā katrs no šiem instrumentiem, un prasa nodrošināt šo dalībnieku un politikas jomu labāku koordināciju; |
| --- | --- |

9.

uzstāj, ka efektīvas inovācijas ir atkarīgas no iegūto sinerģiju tuvuma, un pauž nožēlu, ka vēl aizvien nav pietiekami izpētītas pašreizējās sinerģiju iespējas finansējuma jomā; aicina reģionus, kam ir vislielākās iespējas sniegt informāciju un veikt analīzi, un dalībvalstis pastiprināt centienus komunikācijas uzlabošanas jomā; uzsver, ka efektīvu sinerģiju iegūšanai nepieciešams sarežģīts attiecību kopums starp dalībniekiem, kas rada, izplata, veicina un īsteno dažādas zināšanu formas; uzsver arī, ka dažādajām valsts, reģionālajām un vietējām struktūrām, kas pārvalda Septīto pamatprogrammu, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un struktūrfondus, jābūt informētām par iespējam, kuras piedāvā katrs no šiem instrumentiem, un prasa nodrošināt šo dalībnieku un politikas jomu labāku koordināciju;

| 10. | uzsver, ka uz pētniecību un inovācijām vērstai intervencei būtu jāizmanto reģionālās priekšrocības un veiktspēja un jākļūst par daļu no reģionālas inovāciju stratēģijas, kas balstīta uz pārdomātu inovāciju politiku; uzskata, ka šādas stratēģijas īstenošanai ir jāpastiprina ES reģionu un pilsētu loma un jānosaka un jāīsteno valsts prioritātes; tādēļ — lai veicinātu reģionālās inovāciju stratēģijas, aicina izvērtēt iespēju saistībā ar struktūrfondiem atkal paredzēt inovatīvas darbības; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka uz pētniecību un inovācijām vērstai intervencei būtu jāizmanto reģionālās priekšrocības un veiktspēja un jākļūst par daļu no reģionālas inovāciju stratēģijas, kas balstīta uz pārdomātu inovāciju politiku; uzskata, ka šādas stratēģijas īstenošanai ir jāpastiprina ES reģionu un pilsētu loma un jānosaka un jāīsteno valsts prioritātes; tādēļ — lai veicinātu reģionālās inovāciju stratēģijas, aicina izvērtēt iespēju saistībā ar struktūrfondiem atkal paredzēt inovatīvas darbības;

| 11. | norāda uz pastāvošajām apvienotā finansējuma iespējām; tomēr uzsver, ka starp struktūrfondiem un pamatprogrammām jauktais finansējums nav atļauts; uzsver, ka šos instrumentus var apvienot, lai aptvertu vai nu papildinošas, bet atsevišķas darbības, kā tas ir pētniecības infrastruktūras gadījumā, vai saistītu projektu secīgas daļas, piemēram, jaunas pētniecības idejas izstrādi un īstenošanas uzraudzību, kā arī viena tīkla vai grupas projektus; |
| --- | --- |

11.

norāda uz pastāvošajām apvienotā finansējuma iespējām; tomēr uzsver, ka starp struktūrfondiem un pamatprogrammām jauktais finansējums nav atļauts; uzsver, ka šos instrumentus var apvienot, lai aptvertu vai nu papildinošas, bet atsevišķas darbības, kā tas ir pētniecības infrastruktūras gadījumā, vai saistītu projektu secīgas daļas, piemēram, jaunas pētniecības idejas izstrādi un īstenošanas uzraudzību, kā arī viena tīkla vai grupas projektus;

| 12. | uzskata, ka aizliegums apvienot struktūrfondu un pamatprogrammu finansējumu neļauj reģioniem vienlaikus izmantot abus šos instrumentus un ka efektīvi augšupējie stratēģiskie procesi gan reģionālā, gan valsts līmenī varētu palīdzēt novērst struktūrfondu, Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas finansējuma pārklāšanos; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka aizliegums apvienot struktūrfondu un pamatprogrammu finansējumu neļauj reģioniem vienlaikus izmantot abus šos instrumentus un ka efektīvi augšupējie stratēģiskie procesi gan reģionālā, gan valsts līmenī varētu palīdzēt novērst struktūrfondu, Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas finansējuma pārklāšanos;

| 13. | uzsver, ka sinerģija ir īpaši efektīva veiktspējas palielināšanas jomā; šajā sakarībā atsaucas uz projektu finansēšanas pārvaldību Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģiju forumā (ESFRI) un nepieciešamību koordinēt ES pētniecības finansēšanas prioritātes reģionālā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka sinerģija ir īpaši efektīva veiktspējas palielināšanas jomā; šajā sakarībā atsaucas uz projektu finansēšanas pārvaldību Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģiju forumā (ESFRI) un nepieciešamību koordinēt ES pētniecības finansēšanas prioritātes reģionālā un valsts līmenī;

| 14. | uzsver, ka sinerģija nav tikai papildu finansējums projektiem; uzskata, ka veiktspējas palielināšana, tīklu veidošana un zināšanu nodošana ir būtiska sinerģijas forma, un atzīmē, ka visi instrumenti sniedz šādas apmaiņas iespējas; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka sinerģija nav tikai papildu finansējums projektiem; uzskata, ka veiktspējas palielināšana, tīklu veidošana un zināšanu nodošana ir būtiska sinerģijas forma, un atzīmē, ka visi instrumenti sniedz šādas apmaiņas iespējas;

| 15. | atzīmē, ka no finansējuma tiešā saņēmēja viedokļa pašreizējās sinerģijas ir atkarīga no saņēmēja organizatoriskās un stratēģiskās spējas apvienot dažādu ES instrumentu piedāvāto atbalstu; aicina reģionālos dalībniekus izstrādāt reģionālas stratēģijas, kas var atvieglot finansējuma apvienošanu; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka no finansējuma tiešā saņēmēja viedokļa pašreizējās sinerģijas ir atkarīga no saņēmēja organizatoriskās un stratēģiskās spējas apvienot dažādu ES instrumentu piedāvāto atbalstu; aicina reģionālos dalībniekus izstrādāt reģionālas stratēģijas, kas var atvieglot finansējuma apvienošanu;

| 16. | iesaka dalībvalstīm un Komisijai no struktūrfondiem piešķirt pietiekamus līdzekļus pētniecībai un inovācijām, it īpaši ilgtspējīgām inovācijām, un pastiprināt veiktspēju pētniecības jomā; uzsver nepieciešamību veicināt un piemērot veiksmīgus modeļus “zināšanu trijstūrī” un sadarbībā ar uzņēmumiem, pētniecības centriem, universitātēm un publiskām institūcijām nodrošināt ilgtspējīgu reģionālās pētniecības un stratēģiskas inovāciju pamatsistēmas attīstību; uzsver reģionālo uz zināšanu intensīvu izmantošanu balstīto inovatīvo grupu potenciālu reģionālās konkurētspējas mobilizēšanā un atzinīgi vērtē grupu attīstības iekļaušanu gan Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā, gan Septītajā pamatprogrammā (Septītajā pamatprogrammā — darbība “Zināšanu reģioni”); uzsver jaunās zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK), kas izveidotas saistībā ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (ETI) un nodrošina saikni starp Eiropas vadošajām uz zināšanu intensīvu izmantošanu balstītajām reģionālajām grupām; atzīmē, ka zināšanu apmaiņu reģionālajās grupās var atvieglot arī ar struktūrfondu palīdzību; uzsver, ka šādas grupas sniedz būtiskas iespējas it īpaši mazāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

16.

iesaka dalībvalstīm un Komisijai no struktūrfondiem piešķirt pietiekamus līdzekļus pētniecībai un inovācijām, it īpaši ilgtspējīgām inovācijām, un pastiprināt veiktspēju pētniecības jomā; uzsver nepieciešamību veicināt un piemērot veiksmīgus modeļus “zināšanu trijstūrī” un sadarbībā ar uzņēmumiem, pētniecības centriem, universitātēm un publiskām institūcijām nodrošināt ilgtspējīgu reģionālās pētniecības un stratēģiskas inovāciju pamatsistēmas attīstību; uzsver reģionālo uz zināšanu intensīvu izmantošanu balstīto inovatīvo grupu potenciālu reģionālās konkurētspējas mobilizēšanā un atzinīgi vērtē grupu attīstības iekļaušanu gan Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā, gan Septītajā pamatprogrammā (Septītajā pamatprogrammā — darbība “Zināšanu reģioni”); uzsver jaunās zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK), kas izveidotas saistībā ar Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (ETI) un nodrošina saikni starp Eiropas vadošajām uz zināšanu intensīvu izmantošanu balstītajām reģionālajām grupām; atzīmē, ka zināšanu apmaiņu reģionālajās grupās var atvieglot arī ar struktūrfondu palīdzību; uzsver, ka šādas grupas sniedz būtiskas iespējas it īpaši mazāk attīstītiem reģioniem;

| 17. | aicina reģionālās un vietējās varas iestādes efektīvāk izmantot struktūrfondus, lai, piemēram, izveidojot pētniecības infrastruktūru, attiecīgajos reģionos palielinātu veiktspēju pētniecības, zināšanu un inovāciju jomā, kas tiem ļautu piedalīties ES pētniecības un inovāciju pasākumos; mudina reģionus attiecībā uz struktūrfondiem noteikt pētniecības un attīstības prioritātes, kas papildinātu Septītās pamatprogrammas attiecīgās prioritātes, un aicina veikt ilgtermiņa plānošanu reģionālā līmenī, lai panāktu sinerģijas, kas izriet no finanšu instrumentu savstarpējās tematiskās papildināmības; |
| --- | --- |

17.

aicina reģionālās un vietējās varas iestādes efektīvāk izmantot struktūrfondus, lai, piemēram, izveidojot pētniecības infrastruktūru, attiecīgajos reģionos palielinātu veiktspēju pētniecības, zināšanu un inovāciju jomā, kas tiem ļautu piedalīties ES pētniecības un inovāciju pasākumos; mudina reģionus attiecībā uz struktūrfondiem noteikt pētniecības un attīstības prioritātes, kas papildinātu Septītās pamatprogrammas attiecīgās prioritātes, un aicina veikt ilgtermiņa plānošanu reģionālā līmenī, lai panāktu sinerģijas, kas izriet no finanšu instrumentu savstarpējās tematiskās papildināmības;

| 18. | uzsver, cik svarīgi ir analizēt un integrēt paraugpraksi attiecībā uz politikas instrumentu sinerģijām, kā arī dalīties šajā paraugpraksē; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot departamentu sadarbību un aicina to pilnveidot pētniecības un inovāciju potenciāla un vajadzību analīzi reģionālā līmenī, it īpaši attiecībā uz pieejamo kvalitatīvo datu apkopošanu, kā arī — kāda no šiem trim finanšu instrumentiem novērtēšanas procesā — analīzi attiecībā uz savstarpējo saistību ar pārējiem instrumentiem, lai varētu sniegt kopējus norādījumus; |
| --- | --- |

18.

uzsver, cik svarīgi ir analizēt un integrēt paraugpraksi attiecībā uz politikas instrumentu sinerģijām, kā arī dalīties šajā paraugpraksē; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot departamentu sadarbību un aicina to pilnveidot pētniecības un inovāciju potenciāla un vajadzību analīzi reģionālā līmenī, it īpaši attiecībā uz pieejamo kvalitatīvo datu apkopošanu, kā arī — kāda no šiem trim finanšu instrumentiem novērtēšanas procesā — analīzi attiecībā uz savstarpējo saistību ar pārējiem instrumentiem, lai varētu sniegt kopējus norādījumus;

| 19. | ar gandarījumu atzīmē “Praktiskos norādījumus par ES finansējuma iespējām pētniecībai un inovācijām”; iesaka turpmāk šādus norādījumus nodrošināt tūlīt pēc attiecīgā tiesiskā regulējuma stāšanās spēkā; gaida Komisijas dienestu darba dokumentu, kurā būtu iekļauti praksē sasniegtu sinerģiju piemēri; aicina Komisiju uzņemties uzdevuma atvieglotāja lomu, veicinot paraugprakses apmaiņu, un izvērtēt iespēju sniegt papildu ekspertu atbalstu attiecībā uz Kopienas finansējuma iespējām, izmantojot ex-ante norādījumus un “lietotāja rokasgrāmatu” pētniecības un jauninājumu projektu praktiskā pārvaldībā un administrēšanā, lai sasniegtu plānotos rezultātus; |
| --- | --- |

19.

ar gandarījumu atzīmē “Praktiskos norādījumus par ES finansējuma iespējām pētniecībai un inovācijām”; iesaka turpmāk šādus norādījumus nodrošināt tūlīt pēc attiecīgā tiesiskā regulējuma stāšanās spēkā; gaida Komisijas dienestu darba dokumentu, kurā būtu iekļauti praksē sasniegtu sinerģiju piemēri; aicina Komisiju uzņemties uzdevuma atvieglotāja lomu, veicinot paraugprakses apmaiņu, un izvērtēt iespēju sniegt papildu ekspertu atbalstu attiecībā uz Kopienas finansējuma iespējām, izmantojot ex-ante norādījumus un “lietotāja rokasgrāmatu” pētniecības un jauninājumu projektu praktiskā pārvaldībā un administrēšanā, lai sasniegtu plānotos rezultātus;

| 20. | aicina Komisiju vienkāršot birokrātiskās procedūras attiecībā uz Septīto pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, lai pastiprinātu ar struktūrfondiem panākto sinerģiju ietekmi; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju vienkāršot birokrātiskās procedūras attiecībā uz Septīto pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, lai pastiprinātu ar struktūrfondiem panākto sinerģiju ietekmi;

| 21. | aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā varētu atvieglot pieteikšanos atbalsta saņemšanai saistībā ar dažādām programmām, izmantojot datorprogrammas ar standartizētām rokasgrāmatām; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā varētu atvieglot pieteikšanos atbalsta saņemšanai saistībā ar dažādām programmām, izmantojot datorprogrammas ar standartizētām rokasgrāmatām;

| 22. | mudina Komisiju turpināt darbības, kuru mērķis ir sinerģijas veicināšana, un pastāvīgi informēt Eiropas Parlamentu par to šo darbību īstenošanu, it īpaši par ES, no vienas puses, un dalībvalstu un reģionālo struktūru, no otras puses, vertikālo sadarbību; |
| --- | --- |

22.

mudina Komisiju turpināt darbības, kuru mērķis ir sinerģijas veicināšana, un pastāvīgi informēt Eiropas Parlamentu par to šo darbību īstenošanu, it īpaši par ES, no vienas puses, un dalībvalstu un reģionālo struktūru, no otras puses, vertikālo sadarbību;

| 23. | atbalsta dalībvalstu Septītās pamatprogrammas kontaktpunktu, pētniecības un attīstības programmu vadītāju un jauninājumu aģentūru ciešāku sadarbību, kas ļautu dažādus pētniecības un jauninājumu projektu veidus un posmus finansēt no dažādiem avotiem; |
| --- | --- |

23.

atbalsta dalībvalstu Septītās pamatprogrammas kontaktpunktu, pētniecības un attīstības programmu vadītāju un jauninājumu aģentūru ciešāku sadarbību, kas ļautu dažādus pētniecības un jauninājumu projektu veidus un posmus finansēt no dažādiem avotiem;

Ieteikumi attiecībā uz nākamo plānošanas laikposmu

| 24. | atzinīgi vērtē ES stratēģijas projektā 2020. gadam likto uzsvaru uz politikas jomu savstarpējo atkarību, politikas integrācijas nozīmi un nepieciešamību pēc labākām sinerģijām, kā arī uz stiprāku partnerību valsts politikas izstrādē un īstenošanā; prasa apsvērt pilsētu un reģionu pausto nepieciešamību pēc visaptverošākas pamatsistēmas trijās politikas jomās, tostarp pēc tehniskās sadarbības struktūras izveides Komisijā, lai uzraudzītu un koordinētu sinerģijas saistībā ar pētniecības un attīstības programmām, kā arī prasa, lai to iesaista ES finansēšanas instrumentu un valsts atbalsta noteikumu izstrādē un īstenošanā; aicina šajā sakarībā nodrošināt īpašu lomu teritoriālajai kohēzijai; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē ES stratēģijas projektā 2020. gadam likto uzsvaru uz politikas jomu savstarpējo atkarību, politikas integrācijas nozīmi un nepieciešamību pēc labākām sinerģijām, kā arī uz stiprāku partnerību valsts politikas izstrādē un īstenošanā; prasa apsvērt pilsētu un reģionu pausto nepieciešamību pēc visaptverošākas pamatsistēmas trijās politikas jomās, tostarp pēc tehniskās sadarbības struktūras izveides Komisijā, lai uzraudzītu un koordinētu sinerģijas saistībā ar pētniecības un attīstības programmām, kā arī prasa, lai to iesaista ES finansēšanas instrumentu un valsts atbalsta noteikumu izstrādē un īstenošanā; aicina šajā sakarībā nodrošināt īpašu lomu teritoriālajai kohēzijai;

| 25. | uzskata, ka nākotnes pētniecības, attīstības un inovāciju programmām būtu jāpapildina dalībvalstu centieni, orientējot tos un padarot dinamiskākus, lai piešķirtu jaunu impulsu zināšanu, inovāciju, attīstības un pētniecības, attīstības un inovāciju jomā izdarīto valsts investīciju vadošajai lomai un pastiprinātajai ietekmei uz rezultātu; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka nākotnes pētniecības, attīstības un inovāciju programmām būtu jāpapildina dalībvalstu centieni, orientējot tos un padarot dinamiskākus, lai piešķirtu jaunu impulsu zināšanu, inovāciju, attīstības un pētniecības, attīstības un inovāciju jomā izdarīto valsts investīciju vadošajai lomai un pastiprinātajai ietekmei uz rezultātu;

| 26. | uzsver, ka, lai konsolidētu zināšanas un inovācijas kā turpmākās ekonomiskās izaugsmes virzītājspēku, ir jāuzlabo izglītības kvalitāte, jābalstās uz pētniecības rezultātiem, jāveicina inovāciju un zināšanu nodošana visā Eiropas Savienībā, pēc iespējas vairāk jāizmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, jānodrošina novatorisku ideju īstenošana jaunos produktos un pakalpojumos, kas veicina izaugsmi, rada kvalitatīvas darbavietas un palīdz risināt sociālo izmaiņu radītās problēmas Eiropā un visā pasaulē, jāveicina uzņēmējdarbība, par prioritārām jānosaka patērētāju vajadzības un tirgus iespējas un jānodrošina pieejams un atbilstīgs finansējums, pamatojoties uz struktūrfondu būtisko nozīmi; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka, lai konsolidētu zināšanas un inovācijas kā turpmākās ekonomiskās izaugsmes virzītājspēku, ir jāuzlabo izglītības kvalitāte, jābalstās uz pētniecības rezultātiem, jāveicina inovāciju un zināšanu nodošana visā Eiropas Savienībā, pēc iespējas vairāk jāizmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, jānodrošina novatorisku ideju īstenošana jaunos produktos un pakalpojumos, kas veicina izaugsmi, rada kvalitatīvas darbavietas un palīdz risināt sociālo izmaiņu radītās problēmas Eiropā un visā pasaulē, jāveicina uzņēmējdarbība, par prioritārām jānosaka patērētāju vajadzības un tirgus iespējas un jānodrošina pieejams un atbilstīgs finansējums, pamatojoties uz struktūrfondu būtisko nozīmi;

| 27. | atbalsta ES stratēģijas 2020. gadam trīs vadošās iniciatīvas saprātīgas izaugsmes nodrošināšanai, proti, “Inovāciju Eiropas Savienība”, “Jaunatne kustībā” un “Eiropas digitālā programma”, kuru īstenošanā struktūrfondiem būs būtiska nozīme; |
| --- | --- |

27.

atbalsta ES stratēģijas 2020. gadam trīs vadošās iniciatīvas saprātīgas izaugsmes nodrošināšanai, proti, “Inovāciju Eiropas Savienība”, “Jaunatne kustībā” un “Eiropas digitālā programma”, kuru īstenošanā struktūrfondiem būs būtiska nozīme;

| 28. | uzskata, ka spēcīga un labi finansēta ES reģionālā politika, no kuras labumu gūst visi ES reģioni, ir priekšnosacījums ES stratēģijas 2020. gadam mērķu sasniegšanai, lai nodrošinātu saprātīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi ar augstu nodarbinātību un ražīgumu, kā arī sociālās, ekonomikas un teritoriālās kohēzijas sekmīgai īstenošanai; šajā sakarībā uzsver nozīmi, kāda ES stratēģijā 2020. gadam piešķirta pētniecībai un inovācijām; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka spēcīga un labi finansēta ES reģionālā politika, no kuras labumu gūst visi ES reģioni, ir priekšnosacījums ES stratēģijas 2020. gadam mērķu sasniegšanai, lai nodrošinātu saprātīgu, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi ar augstu nodarbinātību un ražīgumu, kā arī sociālās, ekonomikas un teritoriālās kohēzijas sekmīgai īstenošanai; šajā sakarībā uzsver nozīmi, kāda ES stratēģijā 2020. gadam piešķirta pētniecībai un inovācijām;

| 29. | uzsver nepieciešamību pārskatīt un nostiprināt inovāciju veicinošu ES instrumentu, piemēram, struktūrfondu, EAFRD, Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas, KIP un ETS, nozīmi, lai racionalizētu administratīvās procedūras, veicinātu pieeju, it sevišķi MVU pieeju, finansējumam un ieviestu inovatīvus stimulēšanas mehānismus, kas balstīti uz mērķu saistībā ar saprātīgu, ilgtspējīgu un integrētu izaugsmi sasniegšanu, kā arī, lai veicinātu ciešāku sadarbību ar EIB; |
| --- | --- |

29.

uzsver nepieciešamību pārskatīt un nostiprināt inovāciju veicinošu ES instrumentu, piemēram, struktūrfondu, EAFRD, Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas, KIP un ETS, nozīmi, lai racionalizētu administratīvās procedūras, veicinātu pieeju, it sevišķi MVU pieeju, finansējumam un ieviestu inovatīvus stimulēšanas mehānismus, kas balstīti uz mērķu saistībā ar saprātīgu, ilgtspējīgu un integrētu izaugsmi sasniegšanu, kā arī, lai veicinātu ciešāku sadarbību ar EIB;

| 30. | uzskata, ka struktūrfondi ir piemērots instruments vietējo un reģionālo iestāžu atbalstam to centienos veicināt jaunradi un inovācijas; uzsver, ka nepieciešama lielāka elastība, lai nodrošinātu ātru šī finansējuma izmantošanu novatorisku uzņēmējdarbības iniciatīvu veicināšanai; šajā sakarībā uzsver kohēzijas politikas pievienoto vērtību, it īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem plašā mērogā, kura izpaužas kā iespējas saņemt viegli pieejamu atbalstu un uzlabota piekļuve pētniecībai un uz praktisku izmantošanu orientētu tehnoloģiju un inovāciju nodošanai; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka struktūrfondi ir piemērots instruments vietējo un reģionālo iestāžu atbalstam to centienos veicināt jaunradi un inovācijas; uzsver, ka nepieciešama lielāka elastība, lai nodrošinātu ātru šī finansējuma izmantošanu novatorisku uzņēmējdarbības iniciatīvu veicināšanai; šajā sakarībā uzsver kohēzijas politikas pievienoto vērtību, it īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem plašā mērogā, kura izpaužas kā iespējas saņemt viegli pieejamu atbalstu un uzlabota piekļuve pētniecībai un uz praktisku izmantošanu orientētu tehnoloģiju un inovāciju nodošanai;

| 31. | iesaka visu finansējumu, kas attiecīgajā reģionā nav izmantots N+2 un N+3 gados, no jauna piešķirt reģionāliem projektiem un Kopienas iniciatīvām; |
| --- | --- |

31.

iesaka visu finansējumu, kas attiecīgajā reģionā nav izmantots N+2 un N+3 gados, no jauna piešķirt reģionāliem projektiem un Kopienas iniciatīvām;

| 32. | atgādina, ka teritoriālajai kohēzijai ir horizontāls un daudznozaru raksturs un tādēļ ES politikas jomām ir jāveicina tās īstenošana; atkārto, ka šī koncepcija neaprobežojas ar reģionālas politikas ietekmi, bet ka tajā uzmanība veltīta arī koordinācijai ar citām ES politikas jomām, kuru mērķis ir ilgtspējīga attīstība un kuras sniedz reālus rezultātus reģionālā līmenī, lai attīstītu un pilnībā izmantotu reģionālā potenciāla īpašās formas un palielinātu to ietekmi uz vietas, palielinot reģionu konkurētspēju un pievilcību un panākot teritoriālo kohēziju; uzskata, ka “koncentrācija, sadarbība, savienošana” ir teritoriālās kohēzijas pamatkoordinātes, lai panāktu labāk līdzsvarotu teritoriālo attīstību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

32.

atgādina, ka teritoriālajai kohēzijai ir horizontāls un daudznozaru raksturs un tādēļ ES politikas jomām ir jāveicina tās īstenošana; atkārto, ka šī koncepcija neaprobežojas ar reģionālas politikas ietekmi, bet ka tajā uzmanība veltīta arī koordinācijai ar citām ES politikas jomām, kuru mērķis ir ilgtspējīga attīstība un kuras sniedz reālus rezultātus reģionālā līmenī, lai attīstītu un pilnībā izmantotu reģionālā potenciāla īpašās formas un palielinātu to ietekmi uz vietas, palielinot reģionu konkurētspēju un pievilcību un panākot teritoriālo kohēziju; uzskata, ka “koncentrācija, sadarbība, savienošana” ir teritoriālās kohēzijas pamatkoordinātes, lai panāktu labāk līdzsvarotu teritoriālo attīstību Eiropas Savienībā;

| 33. | uzsver, ka ir nepieciešama uz konkrētu vietu balstīta politika, un uzskata, ka pilsētās un reģionos būtu jāīsteno pārdomāta un ilgtspējīga specializācija, nosakot dažas uz ES mērķiem un šo pilsētu un reģionu vajadzībām pamatotas prioritātes, kas norādītas to reģionālajās inovāciju stratēģijās, un novirzot piešķirtos ES līdzekļus šīm noteiktajām prioritātēm; uzskata, ka reģionālā līmeņa lēmumu pieņēmēju un uzņēmēju spēja piesaistīt zināšanas un padarīt tās par ilgtspējīgu konkurējošu priekšrocību ir ļoti svarīga reģiona ekonomiskās darbības rezultātu uzlabošanai, nodrošinot pievienoto vērtību arī apkārtējiem reģioniem, tostarp kaimiņos esošo dalībvalstu reģioniem; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka ir nepieciešama uz konkrētu vietu balstīta politika, un uzskata, ka pilsētās un reģionos būtu jāīsteno pārdomāta un ilgtspējīga specializācija, nosakot dažas uz ES mērķiem un šo pilsētu un reģionu vajadzībām pamatotas prioritātes, kas norādītas to reģionālajās inovāciju stratēģijās, un novirzot piešķirtos ES līdzekļus šīm noteiktajām prioritātēm; uzskata, ka reģionālā līmeņa lēmumu pieņēmēju un uzņēmēju spēja piesaistīt zināšanas un padarīt tās par ilgtspējīgu konkurējošu priekšrocību ir ļoti svarīga reģiona ekonomiskās darbības rezultātu uzlabošanai, nodrošinot pievienoto vērtību arī apkārtējiem reģioniem, tostarp kaimiņos esošo dalībvalstu reģioniem;

| 34. | norāda, ka pētniecība un jauninājumi, it īpaši attiecībā uz zema vai nulles oglekļa emisijas līmeņa un energotaupības nodrošināšanu, ir būtiski svarīgi, lai risinātu globālus uzdevumus, piemēram, klimata pārmaiņas un energoapgādes drošība, kā arī lai uzlabotu konkurētspēju reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka pētniecība un jauninājumi, it īpaši attiecībā uz zema vai nulles oglekļa emisijas līmeņa un energotaupības nodrošināšanu, ir būtiski svarīgi, lai risinātu globālus uzdevumus, piemēram, klimata pārmaiņas un energoapgādes drošība, kā arī lai uzlabotu konkurētspēju reģionālā un vietējā līmenī;

| 35. | atbalsta Reģionu komitejas priekšlikumu izveidot “virtuālu jaunrades tīklu”, kas būtu pieejams visiem (uzņēmumiem, vietējām un reģionālām iestādēm, centrālajām valsts iestādēm, privātajam sektoram un pilsoņiem), sniegtu konsultācijas un palīdzību un nodrošinātu pieeju riska kapitālam un tehniskiem pakalpojumiem; uzsver, ka virtuālam tīklam ir papildu priekšrocība — tas salu, attālu reģionu, lauku apvidu, kalnainu un reti apdzīvotu apgabalu iedzīvotājiem nodrošina atvieglotu piekļuvi speciālistu konsultācijām, izglītībai un informācijai, uzņēmējdarbības atbalstam un ieteikumiem finanšu jomā; |
| --- | --- |

35.

atbalsta Reģionu komitejas priekšlikumu izveidot “virtuālu jaunrades tīklu”, kas būtu pieejams visiem (uzņēmumiem, vietējām un reģionālām iestādēm, centrālajām valsts iestādēm, privātajam sektoram un pilsoņiem), sniegtu konsultācijas un palīdzību un nodrošinātu pieeju riska kapitālam un tehniskiem pakalpojumiem; uzsver, ka virtuālam tīklam ir papildu priekšrocība — tas salu, attālu reģionu, lauku apvidu, kalnainu un reti apdzīvotu apgabalu iedzīvotājiem nodrošina atvieglotu piekļuvi speciālistu konsultācijām, izglītībai un informācijai, uzņēmējdarbības atbalstam un ieteikumiem finanšu jomā;

| 36. | norāda, ka starptautiskā sadarbība ir Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas būtība un ka teritoriālajai sadarbībai (ar starptautisku, starpreģionu un pārrobežu programmu starpniecību) struktūrfondos ir atvēlēta galvenā loma; aicina Komisiju, palielinot Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa atpazīstamību, pastiprināt tā nozīmi nākotnē; aicina Komisiju izvērtēt iespējas pastiprināt teritoriālo sadarbību inovāciju jomā attiecībā uz katru kohēzijas politikas mērķi; norāda, ka labāka informētība par Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas rezultātiem reģionālā līmenī sekmētu ES reģionālās politikas un šo programmu praktisku koordinēšanu; mudina Komisiju pievērst šādai koordinēšanai īpašu uzmanību; mudina dalībvalstis, izstrādājot saskaņotas reģionālās vai valsts stratēģijas sinerģiju panākšanai, īstenot turpmākus pasākumus efektīvai valstu sadarbībai; aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot ar šo jautājumu saistīto datu vākšanu un pieejamību; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka starptautiskā sadarbība ir Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas būtība un ka teritoriālajai sadarbībai (ar starptautisku, starpreģionu un pārrobežu programmu starpniecību) struktūrfondos ir atvēlēta galvenā loma; aicina Komisiju, palielinot Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa atpazīstamību, pastiprināt tā nozīmi nākotnē; aicina Komisiju izvērtēt iespējas pastiprināt teritoriālo sadarbību inovāciju jomā attiecībā uz katru kohēzijas politikas mērķi; norāda, ka labāka informētība par Septītās pamatprogrammas un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas rezultātiem reģionālā līmenī sekmētu ES reģionālās politikas un šo programmu praktisku koordinēšanu; mudina Komisiju pievērst šādai koordinēšanai īpašu uzmanību; mudina dalībvalstis, izstrādājot saskaņotas reģionālās vai valsts stratēģijas sinerģiju panākšanai, īstenot turpmākus pasākumus efektīvai valstu sadarbībai; aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot ar šo jautājumu saistīto datu vākšanu un pieejamību;

| 37. | uzsver, ka saskaņā ar Septīto pamatprogrammu atbalstu piešķir starptautiskās sadarbības dažādām formām gan ES, gan arī ārpus tās vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģijas nozarēm, kurās nepieciešams atbalstīt un nostiprināt augstas kvalitātes pētniecību, lai risinātu sociālās, ekonomiskās, vides un rūpniecības problēmas Eiropā; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka saskaņā ar Septīto pamatprogrammu atbalstu piešķir starptautiskās sadarbības dažādām formām gan ES, gan arī ārpus tās vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģijas nozarēm, kurās nepieciešams atbalstīt un nostiprināt augstas kvalitātes pētniecību, lai risinātu sociālās, ekonomiskās, vides un rūpniecības problēmas Eiropā;

| 38. | aicina Komisiju analizēt struktūrfondu pārvaldības jomā jau veikto vienkāršošanas pasākumu ietekmi, lai sagatavotu turpmāko tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju analizēt struktūrfondu pārvaldības jomā jau veikto vienkāršošanas pasākumu ietekmi, lai sagatavotu turpmāko tiesisko regulējumu;

| 39. | atzīst, ka gan dalītai, gan centralizētai pārvaldībai ir nepieciešami specifiski noteikumi un ka Septītajā pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā izmantotajai lejupējai pieejai un struktūrfondos izmantotajai augšupējai pieejai katrai ir savas priekšrocības; tomēr uzsver, ka ir jāsaskaņo dažādos instrumentus reglamentējošie noteikumi, procedūras un prakse (atbilstības noteikumi, standartvienības izmaksas, vienreizējās summas utt.) un jānodrošina labāka koordinācija (attiecībā uz priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu grafiku, tematiem, uzaicinājumu veidiem utt.); aicina Komisiju šajā nolūkā izpētīt iespējas, neskarot dalībvalstu un reģionu kompetenci saskaņā ar dalīto pārvaldību, vienlaikus uzlabojot administratīvo kultūru, kas veicina daudzdisciplīnu pieeju, izmantojot kopējas nozaru stratēģijas vairākās jomās un uzturot pastāvīgu dialogu starp dažādo politikas jomu izstrādātajiem un īstenotājiem, lai pastiprinātu politikas jomu saskaņotību; aicina Komisiju vienkāršot attiecīgo fondu administrēšanu un prasa veicināt abu atbalsta pīlāru īpašo potenciālu, tajā pašā laikā vienlaikus izmantojot sinerģijas un palielinot to ietekmi; |
| --- | --- |

39.

atzīst, ka gan dalītai, gan centralizētai pārvaldībai ir nepieciešami specifiski noteikumi un ka Septītajā pamatprogrammā un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā izmantotajai lejupējai pieejai un struktūrfondos izmantotajai augšupējai pieejai katrai ir savas priekšrocības; tomēr uzsver, ka ir jāsaskaņo dažādos instrumentus reglamentējošie noteikumi, procedūras un prakse (atbilstības noteikumi, standartvienības izmaksas, vienreizējās summas utt.) un jānodrošina labāka koordinācija (attiecībā uz priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu grafiku, tematiem, uzaicinājumu veidiem utt.); aicina Komisiju šajā nolūkā izpētīt iespējas, neskarot dalībvalstu un reģionu kompetenci saskaņā ar dalīto pārvaldību, vienlaikus uzlabojot administratīvo kultūru, kas veicina daudzdisciplīnu pieeju, izmantojot kopējas nozaru stratēģijas vairākās jomās un uzturot pastāvīgu dialogu starp dažādo politikas jomu izstrādātajiem un īstenotājiem, lai pastiprinātu politikas jomu saskaņotību; aicina Komisiju vienkāršot attiecīgo fondu administrēšanu un prasa veicināt abu atbalsta pīlāru īpašo potenciālu, tajā pašā laikā vienlaikus izmantojot sinerģijas un palielinot to ietekmi;

| 40. | aicina Komisiju nodrošināt, ka nākamo pētniecības un jauninājumu plānu izstrādās, lai veicinātu sinerģijas starp struktūrfondiem un pētniecības un jauninājumu pamatprogrammām (Septīto pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu); |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju nodrošināt, ka nākamo pētniecības un jauninājumu plānu izstrādās, lai veicinātu sinerģijas starp struktūrfondiem un pētniecības un jauninājumu pamatprogrammām (Septīto pamatprogrammu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu);

| 41. | atkārtoti aicina Komisiju novatorisku projektu izvērtēšanai izstrādāt īpašus kritērijus un izskatīt iespēju ierosināt turpmākus reglamentējošus stimulus attiecībā uz inovāciju pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

41.

atkārtoti aicina Komisiju novatorisku projektu izvērtēšanai izstrādāt īpašus kritērijus un izskatīt iespēju ierosināt turpmākus reglamentējošus stimulus attiecībā uz inovāciju pasākumu īstenošanu;

| 42. | saskata skaidru nepieciešamību reģionālā līmenī pēc lielākas kompetences attiecībā uz pieteikšanos finansējuma saņemšanai, administratīvām un finanšu procedūrām, līdzekļu pārvaldību un finansēšanas metodēm; aicina Komisiju izvērtēt iespēju nodrošināt turpmāku speciālistu atbalstu, ciešāku sadarbību starp Eiropas Uzņēmumu tīklu un struktūrfondu pārvaldības iestādēm un ciešāku saikni starp vadošo tirgus iniciatīvu, tehnoloģiju platformām un reģionālajiem tehnoloģiskajiem ceļvežiem; |
| --- | --- |

42.

saskata skaidru nepieciešamību reģionālā līmenī pēc lielākas kompetences attiecībā uz pieteikšanos finansējuma saņemšanai, administratīvām un finanšu procedūrām, līdzekļu pārvaldību un finansēšanas metodēm; aicina Komisiju izvērtēt iespēju nodrošināt turpmāku speciālistu atbalstu, ciešāku sadarbību starp Eiropas Uzņēmumu tīklu un struktūrfondu pārvaldības iestādēm un ciešāku saikni starp vadošo tirgus iniciatīvu, tehnoloģiju platformām un reģionālajiem tehnoloģiskajiem ceļvežiem;

| 43 | uzstāj, ka, novērtējot projektu piemērotību un piešķirot pieeju finansējumam no struktūrfondiem un citiem Kopienas instrumentiem, ir svarīgi ņemt vērā vienlīdzīgu iespēju principu; |
| --- | --- |

43

uzstāj, ka, novērtējot projektu piemērotību un piešķirot pieeju finansējumam no struktūrfondiem un citiem Kopienas instrumentiem, ir svarīgi ņemt vērā vienlīdzīgu iespēju principu;

| 44. | uzsver labāka atbalsta nozīmi tādas politikas un programmu īstenošanā, kuras sekmē sinerģiju pētniecības un attīstības infrastruktūras – inovāciju – darba vietu izveides ķēde; |
| --- | --- |

44.

uzsver labāka atbalsta nozīmi tādas politikas un programmu īstenošanā, kuras sekmē sinerģiju pētniecības un attīstības infrastruktūras – inovāciju – darba vietu izveides ķēde;

| 45. | uzskata, ka starptautiskai vērtēšanas struktūrai būtu rūpīgāk jāizvērtē no struktūrfondiem līdzfinansētie lielie inovāciju infrastruktūras objekti, kas labvēlīgi ietekmēs piešķirto struktūrfondu līdzekļu izlietošanas efektivitāti; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka starptautiskai vērtēšanas struktūrai būtu rūpīgāk jāizvērtē no struktūrfondiem līdzfinansētie lielie inovāciju infrastruktūras objekti, kas labvēlīgi ietekmēs piešķirto struktūrfondu līdzekļu izlietošanas efektivitāti;

| 46. | ir pārliecināts, ka politisko līderu saistības ir gan nepieciešams priekšnoteikums saskaņotai pētniecības un jauninājumu politikai, gan līdzeklis, kā to pastiprināt; ņemot to vērā, prasa izstrādāt stratēģisku pētniecības un jauninājumu politikas pamatsistēmu, kura tiktu pielāgota atkarībā no attīstības gaitas, jaunās informācijas un apstākļu izmaiņām un kura atbilstu valstu mērķiem un prioritātēm ekonomikas un sociālās attīstības jomā; |
| --- | --- |

46.

ir pārliecināts, ka politisko līderu saistības ir gan nepieciešams priekšnoteikums saskaņotai pētniecības un jauninājumu politikai, gan līdzeklis, kā to pastiprināt; ņemot to vērā, prasa izstrādāt stratēģisku pētniecības un jauninājumu politikas pamatsistēmu, kura tiktu pielāgota atkarībā no attīstības gaitas, jaunās informācijas un apstākļu izmaiņām un kura atbilstu valstu mērķiem un prioritātēm ekonomikas un sociālās attīstības jomā;

| 47. | atkārto, ka neformālie teritoriālās kohēzijas un teritorijas plānošanas pārvaldības mehānismi Padomē būtu jāaizstāj ar oficiālākām struktūrām; uzskata, ka šādas pārmaiņas kopā ar integrētu un transversālu struktūru izveidi un pastiprināšanu veicinās labāku politikas koordināciju; |
| --- | --- |

47.

atkārto, ka neformālie teritoriālās kohēzijas un teritorijas plānošanas pārvaldības mehānismi Padomē būtu jāaizstāj ar oficiālākām struktūrām; uzskata, ka šādas pārmaiņas kopā ar integrētu un transversālu struktūru izveidi un pastiprināšanu veicinās labāku politikas koordināciju;

*

* *

| 48. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 210, 31.07.2006., 25. lpp.

(2)  OV L 291, 21.10.2006., 11. lpp.

(3)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

(4)  OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0184.

(6)  Pieņemtie teksti P6_TA(2007)0212.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0163.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0156.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0165.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/112 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/112

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsValsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība ekonomikas atveseļošanas apstākļos

P7_TA(2010)0190

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos (2010/2038(INI))

2011/C 161 E/17

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2009. gada 12. augusta Komisijas dienestu darba dokumentu par valsts finansēm EMS 2009. gadā (SEC(2009)1120),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 14. oktobra paziņojumu par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos (COM(2009)0545),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. janvāra ieteikumu Padomei par tās ieteikumu par atjauninātu 2009. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politiku īstenošanu (COM(2009)0034),

ņemot vērā 2008. gada 18. novembra rezolūciju par Ekonomikas un monetāro savienību (EMS): Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi (1),

ņemot vērā tā 2009. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (2),

ņemot vērā 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par publiskajām finansēm EMS 2007. un 2008. gadā (3),

ņemot vērā 2008. gada 9 jūlija rezolūciju par ECB 2007. gada pārskatu (4),

ņemot vērā Pitsburgas samita ieteikumus, kuros aicināts turpināt pūliņus, lai veicinātu izaugsmi līdz ekonomikas atveseļošanai,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0147/2010),

| A. | tā kā Komisija savā paziņojumā ir paudusi bažas par valsts finanšu ilgtspējību saistībā ar augstu budžeta deficīta un valsts parāda līmeni, jo īpaši ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu, un tā kā lielākā daļa dalībvalstu ir aprēķinājušas, ka iedzīvotāju novecošanas ietekme uz ilgtspējības starpību piecas līdz 20 reizes pārsniegs pašreizējās ekonomiskās krīzes radītās sekas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija savā paziņojumā ir paudusi bažas par valsts finanšu ilgtspējību saistībā ar augstu budžeta deficīta un valsts parāda līmeni, jo īpaši ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu, un tā kā lielākā daļa dalībvalstu ir aprēķinājušas, ka iedzīvotāju novecošanas ietekme uz ilgtspējības starpību piecas līdz 20 reizes pārsniegs pašreizējās ekonomiskās krīzes radītās sekas;

| B. | tā kā Stabilitātes un izaugsmes pakts, lai gan to pārskatīja 2005. gadā, bija nepietiekams, lai novērstu pašreizējo krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Stabilitātes un izaugsmes pakts, lai gan to pārskatīja 2005. gadā, bija nepietiekams, lai novērstu pašreizējo krīzi;

| C. | tā kā nekavējoties un daudz nopietnāk jāanalizē dzimstības līmeņa samazināšanās iemesli un kopsakarības Eiropas Savienībā un jācenšas novērst šo satraucošo tendenci; |
| --- | --- |

C.

tā kā nekavējoties un daudz nopietnāk jāanalizē dzimstības līmeņa samazināšanās iemesli un kopsakarības Eiropas Savienībā un jācenšas novērst šo satraucošo tendenci;

| D. | tā kā fiskālā politika nav ilgtspējīga, ja tā ilglaicīgi izraisa pārlieka valsts parāda uzkrāšanos; |
| --- | --- |

D.

tā kā fiskālā politika nav ilgtspējīga, ja tā ilglaicīgi izraisa pārlieka valsts parāda uzkrāšanos;

| E. | tā kā, ņemot vērā paziņojumā ietvertās prognozes un to apstākli, ka iedzīvotāju novecošana nopietni ietekmēs Eiropas valstu finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, finanšu politikas plānojums līdz 2060. gadam ir atbilstīgs; |
| --- | --- |

E.

tā kā, ņemot vērā paziņojumā ietvertās prognozes un to apstākli, ka iedzīvotāju novecošana nopietni ietekmēs Eiropas valstu finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, finanšu politikas plānojums līdz 2060. gadam ir atbilstīgs;

| F. | tā kā krīzes apstākļos palielinās dalībvalstu valsts parāda un budžeta deficīta apjoms un prognozētās demogrāfiskās attīstības dēļ fiskālā ilgtspējība kļūs par neatliekami risināmu uzdevumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā krīzes apstākļos palielinās dalībvalstu valsts parāda un budžeta deficīta apjoms un prognozētās demogrāfiskās attīstības dēļ fiskālā ilgtspējība kļūs par neatliekami risināmu uzdevumu;

| G. | tā kā ES dalībvalstīs notiekošās ilgtermiņa demogrāfiskās pārmaiņas, jo īpaši iedzīvotāju novecošana, ietekmē valstu pensiju sistēmu finansēšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES dalībvalstīs notiekošās ilgtermiņa demogrāfiskās pārmaiņas, jo īpaši iedzīvotāju novecošana, ietekmē valstu pensiju sistēmu finansēšanu;

| H. | tā kā dažas dalībvalstis nav veikušas pasākumus, lai samazinātu savas administratīvās izmaksas, kontrolētu veselības aprūpes izdevumus un īstenotu veselības un pensiju sistēmu reformu, un tā kā visām valstīm ir jāpārņem pamatprakse šajā jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā dažas dalībvalstis nav veikušas pasākumus, lai samazinātu savas administratīvās izmaksas, kontrolētu veselības aprūpes izdevumus un īstenotu veselības un pensiju sistēmu reformu, un tā kā visām valstīm ir jāpārņem pamatprakse šajā jomā;

| I. | tā kā krīzes izraisītās nodokļu ieņēmumu samazināšanās un īpašo ekonomikas atveseļošanas pasākumu īstenošanas dēļ 2009. gadā visās dalībvalstīs palielinājās budžeta deficīts un parādsaistību līmenis; |
| --- | --- |

I.

tā kā krīzes izraisītās nodokļu ieņēmumu samazināšanās un īpašo ekonomikas atveseļošanas pasākumu īstenošanas dēļ 2009. gadā visās dalībvalstīs palielinājās budžeta deficīts un parādsaistību līmenis;

| J. | tā kā Eiropadome, pamanot pirmās ekonomikas atveseļošanās pazīmes, 2009. gada septembrī ieteica, ka fiskālā politika ir jāpārorientē uz finanšu ilgtermiņa ilgtspējības īstenošanu, un uzsvēra, ka “pašlaik ir jāizstrādā budžeta stratēģijas, lai izkļūtu no krīzes, un tās koordinētā veidā ir jāīsteno, tiklīdz ekonomika sāks atgūties, ņemot vērā katras atsevišķas valsts īpašo situāciju”; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropadome, pamanot pirmās ekonomikas atveseļošanās pazīmes, 2009. gada septembrī ieteica, ka fiskālā politika ir jāpārorientē uz finanšu ilgtermiņa ilgtspējības īstenošanu, un uzsvēra, ka “pašlaik ir jāizstrādā budžeta stratēģijas, lai izkļūtu no krīzes, un tās koordinētā veidā ir jāīsteno, tiklīdz ekonomika sāks atgūties, ņemot vērā katras atsevišķas valsts īpašo situāciju”;

| K. | tā kā pēdējā laikā var novērot pozitīvu valsts finanšu stāvokļa un ekonomikas elastības līdzsvaru; |
| --- | --- |

K.

tā kā pēdējā laikā var novērot pozitīvu valsts finanšu stāvokļa un ekonomikas elastības līdzsvaru;

| L. | tā kā pieaugošais valsts parāds ir milzīgs slogs nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā pieaugošais valsts parāds ir milzīgs slogs nākamajām paaudzēm;

| M. | tā kā valsts parāds dažās dalībvalstīs ir pieaudzis līdz tādam līmenim, kas negatīvi ietekmē to stabilitāti un palielina valsts izdevumu apjomu saistībā ar procentu likmju maksājumiem, samazinot aizvien pieaugošo veselības aizsardzības un pensiju sistēmas vajadzību apmierināšanai nepieciešamos līdzekļus; |
| --- | --- |

M.

tā kā valsts parāds dažās dalībvalstīs ir pieaudzis līdz tādam līmenim, kas negatīvi ietekmē to stabilitāti un palielina valsts izdevumu apjomu saistībā ar procentu likmju maksājumiem, samazinot aizvien pieaugošo veselības aizsardzības un pensiju sistēmas vajadzību apmierināšanai nepieciešamos līdzekļus;

| N. | tā kā aizvien pieaugošais valsts aizņēmuma apjoms procentu likmju paaugstināšanas dēļ kropļo finanšu tirgus un negatīvi ietekmē ne vien mājsaimniecības, bet kavē arī ieguldījumus jaunu darba vietu radīšanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā aizvien pieaugošais valsts aizņēmuma apjoms procentu likmju paaugstināšanas dēļ kropļo finanšu tirgus un negatīvi ietekmē ne vien mājsaimniecības, bet kavē arī ieguldījumus jaunu darba vietu radīšanā;

| O. | tā kā efektīvas statistikas datu pārvaldības vai neatkarīgas statistikas iestāžu trūkums mazina dalībvalstu finanšu integritāti un ilgtspējību; |
| --- | --- |

O.

tā kā efektīvas statistikas datu pārvaldības vai neatkarīgas statistikas iestāžu trūkums mazina dalībvalstu finanšu integritāti un ilgtspējību;

| P. | tā kā citas pasaules valstis, kas iepriekš tirgū piedāvāja zemas kvalitātes preces, šobrīd iekaro augstvērtīgu preču tirgus daļu; tā kā šie tirgus dalībnieki izmanto progresīvas tehnoloģijas, vienlaikus maksājot mērenas stundu likmes, un tām nav jācīnās ar demogrāfiskās attīstības problēmām, un tā kā personas savas dzīves laikā kopumā nostrādā ārkārtīgi daudz stundu; tā kā Eiropā pilnīgas nodarbinātības mērķis pēdējoreiz tika sasniegts pirms naftas krīzes 1973. gadā, lai gan pilnīga nodarbinātība joprojām ir mērķis, kas ES ir jāsasniedz, ievērojot Līgumus un neaizmirstot par augsta līmeņa sociālo aizsardzību un cilvēku attīstību; |
| --- | --- |

P.

tā kā citas pasaules valstis, kas iepriekš tirgū piedāvāja zemas kvalitātes preces, šobrīd iekaro augstvērtīgu preču tirgus daļu; tā kā šie tirgus dalībnieki izmanto progresīvas tehnoloģijas, vienlaikus maksājot mērenas stundu likmes, un tām nav jācīnās ar demogrāfiskās attīstības problēmām, un tā kā personas savas dzīves laikā kopumā nostrādā ārkārtīgi daudz stundu; tā kā Eiropā pilnīgas nodarbinātības mērķis pēdējoreiz tika sasniegts pirms naftas krīzes 1973. gadā, lai gan pilnīga nodarbinātība joprojām ir mērķis, kas ES ir jāsasniedz, ievērojot Līgumus un neaizmirstot par augsta līmeņa sociālo aizsardzību un cilvēku attīstību;

| Q. | tā kā ilgtspējības starpības samazināšanai ir pieejami dažādi līdzekļi, piemēram, vispārējās produktivitātes palielināšana un jo īpaši būtiski – sociālo pakalpojumu vispārējās produktivitātes palielināšana, pensijas vecuma palielināšana, dzimstības līmeņa paaugstināšana vai imigrantu skaita palielināšana; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ilgtspējības starpības samazināšanai ir pieejami dažādi līdzekļi, piemēram, vispārējās produktivitātes palielināšana un jo īpaši būtiski – sociālo pakalpojumu vispārējās produktivitātes palielināšana, pensijas vecuma palielināšana, dzimstības līmeņa paaugstināšana vai imigrantu skaita palielināšana;

| R. | tā kā demogrāfisko attīstību nosaka pārmaiņas auglības rādītājos, ko plaši ietekmē maternitātes stimuli un pabalsti un migrācijas plūsma; |
| --- | --- |

R.

tā kā demogrāfisko attīstību nosaka pārmaiņas auglības rādītājos, ko plaši ietekmē maternitātes stimuli un pabalsti un migrācijas plūsma;

| S. | tā kā pašreizējais valsts parāda un budžeta deficīta līmenis apdraud labklājības valsts pamatus; |
| --- | --- |

S.

tā kā pašreizējais valsts parāda un budžeta deficīta līmenis apdraud labklājības valsts pamatus;

| T. | tā kā strukturālo reformu neīstenošana un valsts finanšu konsolidācijas trūkums negatīvi ietekmēs ar veselības aizsardzību, pensijām un nodarbinātību saistītos izdevumus; |
| --- | --- |

T.

tā kā strukturālo reformu neīstenošana un valsts finanšu konsolidācijas trūkums negatīvi ietekmēs ar veselības aizsardzību, pensijām un nodarbinātību saistītos izdevumus;

| U. | tā kā daudzas dalībvalstis pārkāpj Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus un tā kā krīzes radītās sekas kavē pareizi ievērot tā prasības; |
| --- | --- |

U.

tā kā daudzas dalībvalstis pārkāpj Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus un tā kā krīzes radītās sekas kavē pareizi ievērot tā prasības;

| V. | tā kā valsts finanšu ilgtspējība ir ne vien īpaši svarīga Eiropai kopumā, bet arī konkrēti Eiropas Savienības budžetam, |
| --- | --- |

V.

tā kā valsts finanšu ilgtspējība ir ne vien īpaši svarīga Eiropai kopumā, bet arī konkrēti Eiropas Savienības budžetam,

| W. | tā kā, lai gan Eiropas Savienības budžets ir ierobežots līdz aptuveni 1 % no Eiropas Savienības nacionālā kopienākuma (NKI), uz to ir arī jāattiecina ilgtspējības vispārējie principi un hipotēzes, |
| --- | --- |

W.

tā kā, lai gan Eiropas Savienības budžets ir ierobežots līdz aptuveni 1 % no Eiropas Savienības nacionālā kopienākuma (NKI), uz to ir arī jāattiecina ilgtspējības vispārējie principi un hipotēzes,

| 1. | pauž nopietnas bažas par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi; atgādina, ka pirms krīzes, pamatojoties uz Stabilitātes un izaugsmes paktu, ļoti būtiski tika risinātas pieaugošo demogrāfisko pārmaiņu radītās problēmas; atzīst, ka lielu daļu šo centienu iznīcināja nepieciešamība krasi palielināt valsts izdevumus, lai novērstu pasaules finanšu sistēmas sabrukumu un atvieglotu šā sabrukuma ietekmi uz sabiedrību; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi; atgādina, ka pirms krīzes, pamatojoties uz Stabilitātes un izaugsmes paktu, ļoti būtiski tika risinātas pieaugošo demogrāfisko pārmaiņu radītās problēmas; atzīst, ka lielu daļu šo centienu iznīcināja nepieciešamība krasi palielināt valsts izdevumus, lai novērstu pasaules finanšu sistēmas sabrukumu un atvieglotu šā sabrukuma ietekmi uz sabiedrību;

| 2. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz labvēlīgo ekonomisko situāciju, vairāku dalībvalstu pirms krīzes sāktā valsts finanšu konsolidācija bija nenozīmīga; norāda, ka tas bija Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas pārkāpums, jo īpaši pēc tā pārstrādāšanas 2005. gadā, un ka tas nopietni samazināja valstu spēju nepieļaut ciklisku krīžu atkārtošanos, radīja lielāku nenoteiktību, palielināja bezdarba līmeni un sociālās problēmas; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz labvēlīgo ekonomisko situāciju, vairāku dalībvalstu pirms krīzes sāktā valsts finanšu konsolidācija bija nenozīmīga; norāda, ka tas bija Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas pārkāpums, jo īpaši pēc tā pārstrādāšanas 2005. gadā, un ka tas nopietni samazināja valstu spēju nepieļaut ciklisku krīžu atkārtošanos, radīja lielāku nenoteiktību, palielināja bezdarba līmeni un sociālās problēmas;

| 3. | apzinās, ka valstu pašreizējo izdevumu līmeni nevar saglabāt bezgalīgi; atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu atturēties no pieņemto papildu palīdzības pasākumu īstenošanas, kamēr nav veikta pašreizējo pasākumu rūpīga analīze un nav skaidri pierādīta vajadzība pēc turpmākas rīcības; |
| --- | --- |

3.

apzinās, ka valstu pašreizējo izdevumu līmeni nevar saglabāt bezgalīgi; atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu atturēties no pieņemto papildu palīdzības pasākumu īstenošanas, kamēr nav veikta pašreizējo pasākumu rūpīga analīze un nav skaidri pierādīta vajadzība pēc turpmākas rīcības;

| 4. | atzīst, ka finanšu sektora lejupslīdes novēršanas pasākumi ir bijuši veiksmīgi, lai gan vēl aizvien jāievēro piesardzība; cer, ka banku sektora glābšanas radītais finanšu slogs samazināsies; atzinīgi vērtē centrālo banku saskaņoto pieeju šā mērķa īstenošanā; būtiski uzsver, ka ir jāveic saprātīgas uzraudzības sistēmas reforma un jāpārskata finanšu arhitektūras sistēma; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka finanšu sektora lejupslīdes novēršanas pasākumi ir bijuši veiksmīgi, lai gan vēl aizvien jāievēro piesardzība; cer, ka banku sektora glābšanas radītais finanšu slogs samazināsies; atzinīgi vērtē centrālo banku saskaņoto pieeju šā mērķa īstenošanā; būtiski uzsver, ka ir jāveic saprātīgas uzraudzības sistēmas reforma un jāpārskata finanšu arhitektūras sistēma;

| 5. | uzsver, ka ar Stabilitātes un izaugsmes paktu jāpanāk pastāvīgs budžeta līdzsvars vai pārpalikums, ekonomikai labvēlīgos apstākļos pieprasot veidot pārpalikumu un nodrošināt pensiju sistēmu finansēšanas pārredzamību valsts budžetā vai privātā finansējuma sistēmā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ar Stabilitātes un izaugsmes paktu jāpanāk pastāvīgs budžeta līdzsvars vai pārpalikums, ekonomikai labvēlīgos apstākļos pieprasot veidot pārpalikumu un nodrošināt pensiju sistēmu finansēšanas pārredzamību valsts budžetā vai privātā finansējuma sistēmā;

| 6. | uzsver, ka valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība ir būtisks stabilitātes un izaugsmes, kā arī atbilstīga valsts izdevumu līmeņa saglabāšanas faktors; uzsver, ka lielais valsts parādu apjoms apdraud ilgtspējību un negatīvi ietekmēs valsts veselības aizsardzības un pensiju sistēmu, kā arī nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība ir būtisks stabilitātes un izaugsmes, kā arī atbilstīga valsts izdevumu līmeņa saglabāšanas faktors; uzsver, ka lielais valsts parādu apjoms apdraud ilgtspējību un negatīvi ietekmēs valsts veselības aizsardzības un pensiju sistēmu, kā arī nodarbinātības līmeni;

| 7. | pauž nopietnas bažas par dalībvalstu augsto budžeta deficīta un valsts parāda līmeni; brīdina neaizbildināties ar krīzi, bet veikt finanšu konsolidācijas, valsts izdevumu samazināšanas un strukturālu reformu īstenošanas pasākumus, kas ir būtiski izaugsmes un nodarbinātības līmeņa atjaunošanai; |
| --- | --- |

7.

pauž nopietnas bažas par dalībvalstu augsto budžeta deficīta un valsts parāda līmeni; brīdina neaizbildināties ar krīzi, bet veikt finanšu konsolidācijas, valsts izdevumu samazināšanas un strukturālu reformu īstenošanas pasākumus, kas ir būtiski izaugsmes un nodarbinātības līmeņa atjaunošanai;

| 8. | norāda, ka valsts finanšu konsolidācija, budžeta deficīta un valsts parādu apjoma samazināšana ir būtiska modernas labklājības valsts saglabāšanas un pārdalīšanas sistēma, kas rūpējas par sabiedrību kopumā, jo īpaši atbalstot mazāk privileģētās sabiedrības grupas; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka valsts finanšu konsolidācija, budžeta deficīta un valsts parādu apjoma samazināšana ir būtiska modernas labklājības valsts saglabāšanas un pārdalīšanas sistēma, kas rūpējas par sabiedrību kopumā, jo īpaši atbalstot mazāk privileģētās sabiedrības grupas;

| 9. | uzsver, ka valsts parāda apjomam un procentu likmēm turpinot pieaugt, procentu likmju izmaksas, ko nāksies maksāt tagadējām un nākamajām paaudzēm, apdraudēs labklājības valsts modeli; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka valsts parāda apjomam un procentu likmēm turpinot pieaugt, procentu likmju izmaksas, ko nāksies maksāt tagadējām un nākamajām paaudzēm, apdraudēs labklājības valsts modeli;

| 10. | pauž dziļas bažas par to, ka daudzas dalībvalstis neievēro Stabilitātes un izaugsmes paktu; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nav spējušas konsolidēt savas valsts finanses ekonomiski labvēlīgā laikā pirms krīzes; piekrīt Komisijas paziņojumam, ka uzraudzības procedūrās jāpiešķir būtiska un skaidra nozīme parāda ilgtspējībai; prasa Komisijai stingri nodrošināt atbilsmi Stabilitātes un izaugsmes paktam; |
| --- | --- |

10.

pauž dziļas bažas par to, ka daudzas dalībvalstis neievēro Stabilitātes un izaugsmes paktu; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nav spējušas konsolidēt savas valsts finanses ekonomiski labvēlīgā laikā pirms krīzes; piekrīt Komisijas paziņojumam, ka uzraudzības procedūrās jāpiešķir būtiska un skaidra nozīme parāda ilgtspējībai; prasa Komisijai stingri nodrošināt atbilsmi Stabilitātes un izaugsmes paktam;

| 11. | brīdina par to, ka, pēkšņi pārtraucot atbalsta pasākumus faktiskajai ekonomikai, var iestāties atkārtota lejupslīde; vērš uzmanību uz to, ka ne vien priekšlaicīga atteikšanās no atbalsta pasākumiem, bet arī pārāk ilga kavēšanās īstenot valsts finanšu ilgtspējību koriģējošus pasākumus rada negatīvu ietekmi; atgādina, ka tie nepārprotami bija savlaicīgi, mērķtiecīgi pagaidu pasākumi; atzinīgi vērtē Komisijas darbu, lai rastu izeju no krīzes, izmantojot pašreizējos ārkārtas pasākumus; atbalsta Komisijas pieeju dalībvalstu laika un darbības jomas ziņā atšķirīgajām krīzes pārvarēšanas stratēģijām; saprot, ka 2011. gadā pirmajā valstu grupā šie pasākumi tiks pārtraukti; mudina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai iespējami drīz un noteiktāk īstenotu krīzes pārvarēšanas stratēģijas; |
| --- | --- |

11.

brīdina par to, ka, pēkšņi pārtraucot atbalsta pasākumus faktiskajai ekonomikai, var iestāties atkārtota lejupslīde; vērš uzmanību uz to, ka ne vien priekšlaicīga atteikšanās no atbalsta pasākumiem, bet arī pārāk ilga kavēšanās īstenot valsts finanšu ilgtspējību koriģējošus pasākumus rada negatīvu ietekmi; atgādina, ka tie nepārprotami bija savlaicīgi, mērķtiecīgi pagaidu pasākumi; atzinīgi vērtē Komisijas darbu, lai rastu izeju no krīzes, izmantojot pašreizējos ārkārtas pasākumus; atbalsta Komisijas pieeju dalībvalstu laika un darbības jomas ziņā atšķirīgajām krīzes pārvarēšanas stratēģijām; saprot, ka 2011. gadā pirmajā valstu grupā šie pasākumi tiks pārtraukti; mudina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai iespējami drīz un noteiktāk īstenotu krīzes pārvarēšanas stratēģijas;

| 12. | aicina Komisiju izstrādāt Zaļo grāmatu par dzimstības līmeni Eiropas Savienībā, lai atklātu dzimstības līmeņa samazināšanās cēloņus un kopsakarības, kā arī piedāvātu šīs problēmas risinājumus un alternatīvus priekšlikumus; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju izstrādāt Zaļo grāmatu par dzimstības līmeni Eiropas Savienībā, lai atklātu dzimstības līmeņa samazināšanās cēloņus un kopsakarības, kā arī piedāvātu šīs problēmas risinājumus un alternatīvus priekšlikumus;

| 13. | uzskata, ka fiskālo problēmu pārvarēšanas stratēģija jāsāk īstenot pirms monetāro problēmu pārvarēšanas stratēģijas, lai nodrošinātu monetārās stratēģijas pareizu īstenošanu, un tādējādi ECB, kas veiksmīgi novērsa deflāciju, vienlīdz labi varētu nepieļaut inflācijas graujošo ietekmi uz ekonomikas atveseļošanos; apzinās ECB doto mājienu, ka savlaicīgas fiskālās ierobežošanas trūkuma dēļ tās monetārie ierobežojumi diemžēl varētu būt daudz stingrāki, nekā prognozēts; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka fiskālo problēmu pārvarēšanas stratēģija jāsāk īstenot pirms monetāro problēmu pārvarēšanas stratēģijas, lai nodrošinātu monetārās stratēģijas pareizu īstenošanu, un tādējādi ECB, kas veiksmīgi novērsa deflāciju, vienlīdz labi varētu nepieļaut inflācijas graujošo ietekmi uz ekonomikas atveseļošanos; apzinās ECB doto mājienu, ka savlaicīgas fiskālās ierobežošanas trūkuma dēļ tās monetārie ierobežojumi diemžēl varētu būt daudz stingrāki, nekā prognozēts;

| 14. | uzsver, ka, samazinot finansiālus stimulus, vienlaikus jācenšas padarīt iekšējā tirgus darbību dinamiskāku, konkurētspējīgāku un ieguldījumiem pievilcīgāku; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka, samazinot finansiālus stimulus, vienlaikus jācenšas padarīt iekšējā tirgus darbību dinamiskāku, konkurētspējīgāku un ieguldījumiem pievilcīgāku;

| 15. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi pakāpeniski un kontrolēti samazināt budžeta deficītu, lai saglabātu zemas procentu likmes un ierobežotu parādu slogu, tādējādi nodrošinot spēju saglabāt sociālos izdevumus un mājsaimniecību dzīves līmeni; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi pakāpeniski un kontrolēti samazināt budžeta deficītu, lai saglabātu zemas procentu likmes un ierobežotu parādu slogu, tādējādi nodrošinot spēju saglabāt sociālos izdevumus un mājsaimniecību dzīves līmeni;

| 16. | norāda, ka zemas procentu likmes veicina ieguldījumus un ekonomikas atveseļošanos; apzinās intensīvo valsts aizņēmumu ietekmi uz procentu likmēm; pauž dziļu nožēlu, ka tas ir novedis pie procentu likmju paaugstināšanās visā ES; brīdina dalībvalstis, ka jāņem vērā savu ar budžetu saistīto lēmumu ietekme uz procentu likmēm tirgū; uzskata, ka pareiza valsts finanšu pārvaldība ir priekšnoteikums darba vietu saglabāšanai; atgādina, ka paaugstinot aizņēmumu izmaksas, valstis palielina arī sava budžeta slogu; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka zemas procentu likmes veicina ieguldījumus un ekonomikas atveseļošanos; apzinās intensīvo valsts aizņēmumu ietekmi uz procentu likmēm; pauž dziļu nožēlu, ka tas ir novedis pie procentu likmju paaugstināšanās visā ES; brīdina dalībvalstis, ka jāņem vērā savu ar budžetu saistīto lēmumu ietekme uz procentu likmēm tirgū; uzskata, ka pareiza valsts finanšu pārvaldība ir priekšnoteikums darba vietu saglabāšanai; atgādina, ka paaugstinot aizņēmumu izmaksas, valstis palielina arī sava budžeta slogu;

| 17. | uzsver, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta pretcikliskās ietekmes pasākumus var īstenot tikai tad, ja ekonomikas uzplaukuma periodā dalībvalstis izveidos budžeta pārpalikumu; šajā sakarībā aicina arī labāk īstenot Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu; mudina izskaust principu: “vispirms tērē, tad maksā”, nomainot to pret principu: “ietaupi iespējamām neparedzētām vajadzībām nākotnē”; atgādina, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts pieprasa dalībvalstīm vidējā termiņā panākt līdzsvarotu budžetu vai budžeta pārpalikumu, uzskatot, ka pat saskaņā ar pārskatīto Paktu trīs procentu deficīts nav mērķis, bet gan pieļaujamā robeža; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta pretcikliskās ietekmes pasākumus var īstenot tikai tad, ja ekonomikas uzplaukuma periodā dalībvalstis izveidos budžeta pārpalikumu; šajā sakarībā aicina arī labāk īstenot Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu; mudina izskaust principu: “vispirms tērē, tad maksā”, nomainot to pret principu: “ietaupi iespējamām neparedzētām vajadzībām nākotnē”; atgādina, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts pieprasa dalībvalstīm vidējā termiņā panākt līdzsvarotu budžetu vai budžeta pārpalikumu, uzskatot, ka pat saskaņā ar pārskatīto Paktu trīs procentu deficīts nav mērķis, bet gan pieļaujamā robeža;

| 18. | aicina veikt strukturālas reformas, vienlaikus attīstot palīdzības pasākumu kopumu, lai nepieļautu turpmākas krīzes, palielinātu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, veicinātu izaugsmi un paaugstinātu nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- |

18.

aicina veikt strukturālas reformas, vienlaikus attīstot palīdzības pasākumu kopumu, lai nepieļautu turpmākas krīzes, palielinātu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, veicinātu izaugsmi un paaugstinātu nodarbinātības līmeni;

| 19. | uzver, ka apstākļos, kad ir nepieciešams panākt pareizu valsts finanšu līmeni, visām dalībvalstīm ne vēlāk kā 2011. gadā jāsāk mazināt ilgtspējības starpību; |
| --- | --- |

19.

uzver, ka apstākļos, kad ir nepieciešams panākt pareizu valsts finanšu līmeni, visām dalībvalstīm ne vēlāk kā 2011. gadā jāsāk mazināt ilgtspējības starpību;

| 20. | atzīst, ka fiskālie stimuli un neierobežoti automātiskie stabilizatori ir izrādījušies veiksmīgi, un ierosina Komisijai prasīt dalībvalstīm nodrošināt līdzsvaru budžetā, piešķirot primāros budžeta pārpalikumus parādu atmaksai, kamēr ekonomika ir sasniegusi stabilu atveseļošanas stāvokli; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka fiskālie stimuli un neierobežoti automātiskie stabilizatori ir izrādījušies veiksmīgi, un ierosina Komisijai prasīt dalībvalstīm nodrošināt līdzsvaru budžetā, piešķirot primāros budžeta pārpalikumus parādu atmaksai, kamēr ekonomika ir sasniegusi stabilu atveseļošanas stāvokli;

| 21. | uzsver, ka īpaši svarīgi ir pasākumi, kas veicina nodarbinātību un ilgtermiņa ieguldījumus, kuru mērķis ir paaugstināt ekonomikas izaugsmes iespējas un veicināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka īpaši svarīgi ir pasākumi, kas veicina nodarbinātību un ilgtermiņa ieguldījumus, kuru mērķis ir paaugstināt ekonomikas izaugsmes iespējas un veicināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju;

| 22. | uzsver, ka, ņemot vērā pašreizējo demogrāfiskās situācijas attīstību, ES krīzes pārvarēšanas pasākumi nedrīkst ilgtermiņā ietekmēt valsts finanses, jo par tiem var nākties maksāt tagadējām un nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka, ņemot vērā pašreizējo demogrāfiskās situācijas attīstību, ES krīzes pārvarēšanas pasākumi nedrīkst ilgtermiņā ietekmēt valsts finanses, jo par tiem var nākties maksāt tagadējām un nākamajām paaudzēm;

| 23. | atbalsta ideju, ka ekonomikas politikas virzienu plašāka saskaņošana Eiropas Savienībā ir absolūti nepieciešama un nodrošina papildu sinerģiju; |
| --- | --- |

23.

atbalsta ideju, ka ekonomikas politikas virzienu plašāka saskaņošana Eiropas Savienībā ir absolūti nepieciešama un nodrošina papildu sinerģiju;

| 24. | atzīst, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts ir nepietiekams līdzeklis, lai saskaņotu dalībvalstu nodokļu un ekonomikas politikas virzienus; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts ir nepietiekams līdzeklis, lai saskaņotu dalībvalstu nodokļu un ekonomikas politikas virzienus;

| 25. | tādēļ atbalsta to mehānismu pārskatīšanu, kuri vajadzīgi, lai veicinātu ES valstu tautsaimniecību atgriešanos uz konverģences ceļa; |
| --- | --- |

25.

tādēļ atbalsta to mehānismu pārskatīšanu, kuri vajadzīgi, lai veicinātu ES valstu tautsaimniecību atgriešanos uz konverģences ceļa;

| 26. | ierosina Komisijai izveidot atbilstīgu sadarbības mehānismu ar SVF īpašos gadījumos, kad dalībvalstis no SVF saņem maksājumu bilances atbalstu; |
| --- | --- |

26.

ierosina Komisijai izveidot atbilstīgu sadarbības mehānismu ar SVF īpašos gadījumos, kad dalībvalstis no SVF saņem maksājumu bilances atbalstu;

| 27. | norāda, ka augsta inflācija nav atbilde uz nepieciešamību pēc fiskālās korekcijas, jo tas radītu ievērojamas ekonomiskas izmaksas un apdraudētu ilgtspējīgu un visaptverošu izaugsmi; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka augsta inflācija nav atbilde uz nepieciešamību pēc fiskālās korekcijas, jo tas radītu ievērojamas ekonomiskas izmaksas un apdraudētu ilgtspējīgu un visaptverošu izaugsmi;

| 28. | piekrīt Komisijai, ka “atbilstīga budžeta palielināšana, lai apturētu lejupslīdi, nav nesavienojama ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību”, taču brīdina par pārmērīgu un mākslīgu ekspansiju, palielinot valsts izdevumus, tādējādi mazinot šīs politikas ietekmi; |
| --- | --- |

28.

piekrīt Komisijai, ka “atbilstīga budžeta palielināšana, lai apturētu lejupslīdi, nav nesavienojama ar valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību”, taču brīdina par pārmērīgu un mākslīgu ekspansiju, palielinot valsts izdevumus, tādējādi mazinot šīs politikas ietekmi;

| 29. | uzskata, ka valsts finanšu pārvaldība, balstoties uz virkni konkrētu īstermiņa lēmumu, nodrošinās valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību un ka šo īstermiņa lēmumu darbības jomai ir jānodrošina valsts parāda ilgtspējības jautājuma risināšanas īstermiņa struktūra; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka valsts finanšu pārvaldība, balstoties uz virkni konkrētu īstermiņa lēmumu, nodrošinās valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību un ka šo īstermiņa lēmumu darbības jomai ir jānodrošina valsts parāda ilgtspējības jautājuma risināšanas īstermiņa struktūra;

| 30. | uzskata, ka budžeta politikai, galvenokārt izmantojot līdzekļu pārdali, ir jānodrošina pieejamo ietaupījumu pārvēršana izaugsmi veicinošos ieguldījumos, piemēram, veicot ieguldījumus pētniecībā un attīstībā, modernizējot ražošanas bāzi, attīstot videi nekaitīgāku, viedāku, inovatīvu un konkurētspējīgāku ES ekonomiku, kā arī veiksmīgi risinot izglītības problēmas; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka budžeta politikai, galvenokārt izmantojot līdzekļu pārdali, ir jānodrošina pieejamo ietaupījumu pārvēršana izaugsmi veicinošos ieguldījumos, piemēram, veicot ieguldījumus pētniecībā un attīstībā, modernizējot ražošanas bāzi, attīstot videi nekaitīgāku, viedāku, inovatīvu un konkurētspējīgāku ES ekonomiku, kā arī veiksmīgi risinot izglītības problēmas;

| 31. | uzsver, ka valsts un sociālo izdevumu būtiska daļa var veidot produktīvus izdevumus, ja tos novirza projektiem, kas labvēlīgi ietekmē fiziskā un cilvēku kapitāla uzkrāšanos un jauninājumu ieviešanu; uzsver, ka ir jākontrolē parādu sloga pieaugums, lai pieaugošie procentu maksājumi nesamazinātu svarīgākos sociālos izdevumus; uzsver, ka aizvien straujāk sarūkošo resursu dēļ ir jāuzlabo valsts sektora izdevumu kvalitāte; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka valsts un sociālo izdevumu būtiska daļa var veidot produktīvus izdevumus, ja tos novirza projektiem, kas labvēlīgi ietekmē fiziskā un cilvēku kapitāla uzkrāšanos un jauninājumu ieviešanu; uzsver, ka ir jākontrolē parādu sloga pieaugums, lai pieaugošie procentu maksājumi nesamazinātu svarīgākos sociālos izdevumus; uzsver, ka aizvien straujāk sarūkošo resursu dēļ ir jāuzlabo valsts sektora izdevumu kvalitāte;

| 32. | uzsver, ka sociālās aizsardzības sistēmas, kas darbojas kā “sociālā nodrošinājuma tīkli”, ir izrādījušās īpaši efektīvas krīzes laikā; uzsver, ka valsts finanšu stabilitāte ir viens no priekšnoteikumiem, lai šīs sistēmas šādi darbotos arī turpmāk; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka sociālās aizsardzības sistēmas, kas darbojas kā “sociālā nodrošinājuma tīkli”, ir izrādījušās īpaši efektīvas krīzes laikā; uzsver, ka valsts finanšu stabilitāte ir viens no priekšnoteikumiem, lai šīs sistēmas šādi darbotos arī turpmāk;

| 33. | norāda, ka likumā noteikto pensiju shēmu ilgtermiņa stabilitāte ir atkarīga ne vien no demogrāfiskās attīstības, bet arī no strādājošo produktivitātes (kas ietekmē iespējamos izaugsmes rādītājus), faktiskā pensionēšanās vecuma un no IKP daļas, kas atvēlēta šo shēmu finansēšanai; turklāt uzsver, ka valsts finanšu konsolidācija, kā arī parādu un budžeta deficīta samazināšana ir svarīgi faktori ilgtspējības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka likumā noteikto pensiju shēmu ilgtermiņa stabilitāte ir atkarīga ne vien no demogrāfiskās attīstības, bet arī no strādājošo produktivitātes (kas ietekmē iespējamos izaugsmes rādītājus), faktiskā pensionēšanās vecuma un no IKP daļas, kas atvēlēta šo shēmu finansēšanai; turklāt uzsver, ka valsts finanšu konsolidācija, kā arī parādu un budžeta deficīta samazināšana ir svarīgi faktori ilgtspējības nodrošināšanai;

| 34. | atzīmē, ka demogrāfiskās pārmaiņas, jo īpaši iedzīvotāju novecošana, nozīmē, ka daudzās dalībvalstīs periodiski ir jāpārskata valsts pensiju shēmas, jo īpaši attiecībā uz pamatiemaksām, lai saglabātu šo shēmu finansiālo ilgtspējību; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka demogrāfiskās pārmaiņas, jo īpaši iedzīvotāju novecošana, nozīmē, ka daudzās dalībvalstīs periodiski ir jāpārskata valsts pensiju shēmas, jo īpaši attiecībā uz pamatiemaksām, lai saglabātu šo shēmu finansiālo ilgtspējību;

| 35. | norāda, ka parādu slogs palielinās, kad faktiskās procentu likmes pārsniedz IKP izaugsmes rādītājus, un tirgus nopietnāk novērtē risku, pieaugot parādu slogam; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka parādu slogs palielinās, kad faktiskās procentu likmes pārsniedz IKP izaugsmes rādītājus, un tirgus nopietnāk novērtē risku, pieaugot parādu slogam;

| 36. | uzskata, ka valsts aizņēmumu procentu likmes atspoguļo to, kā tirgus vērtē attiecīgās dalībvalsts parādu ilgtspējību; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka valsts aizņēmumu procentu likmes atspoguļo to, kā tirgus vērtē attiecīgās dalībvalsts parādu ilgtspējību;

| 37. | norāda, ka pieaugošais budžeta deficīts sadārdzina aizņēmumus un ka daļēji tas notiek tāpēc, ka apstākļos, kad parādu slogs pieaug ātrāk par ekonomikas izaugsmi un spēju atmaksāt aizdevumus, tirgus nopietnāk novērtē risku; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka pieaugošais budžeta deficīts sadārdzina aizņēmumus un ka daļēji tas notiek tāpēc, ka apstākļos, kad parādu slogs pieaug ātrāk par ekonomikas izaugsmi un spēju atmaksāt aizdevumus, tirgus nopietnāk novērtē risku;

| 38. | uzsver, ka pašreizējā finanšu krīze visskaidrāk ir akcentējusi tiešo saikni starp finanšu tirgus stabilitāti un valsts finanšu ilgtspējību; šajā sakarībā uzsver, ka ir vajadzīgi stingrāki un saskaņoti tiesību akti finanšu tirgus uzraudzībai, kuri ietver iedarbīgus patērētāju un ieguldītāju aizsardzības mehānismus; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka pašreizējā finanšu krīze visskaidrāk ir akcentējusi tiešo saikni starp finanšu tirgus stabilitāti un valsts finanšu ilgtspējību; šajā sakarībā uzsver, ka ir vajadzīgi stingrāki un saskaņoti tiesību akti finanšu tirgus uzraudzībai, kuri ietver iedarbīgus patērētāju un ieguldītāju aizsardzības mehānismus;

| 39. | prasa Komisijai veikt pētījumu, lai novērtētu dalībvalstu parādu struktūru; |
| --- | --- |

39.

prasa Komisijai veikt pētījumu, lai novērtētu dalībvalstu parādu struktūru;

| 40. | norāda, ka ir vajadzīga efektīva un patiesi neatkarīga statistikas datu pārvaldība un pienācīga uzraudzība no Komisijas puses, lai būtu uzticība dalībvalstu valsts finansēm; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka ir vajadzīga efektīva un patiesi neatkarīga statistikas datu pārvaldība un pienācīga uzraudzība no Komisijas puses, lai būtu uzticība dalībvalstu valsts finansēm;

| 41. | jo īpaši iesaka Komisijai izvērtēt dalībvalstu ekonomikas atveseļošanai paredzēto izdevumu ietekmi uz ražošanu, valsts bilanci un nodarbinātības aizsardzību un veicināšanu gan īstermiņā, gan ilgākā perspektīvā; |
| --- | --- |

41.

jo īpaši iesaka Komisijai izvērtēt dalībvalstu ekonomikas atveseļošanai paredzēto izdevumu ietekmi uz ražošanu, valsts bilanci un nodarbinātības aizsardzību un veicināšanu gan īstermiņā, gan ilgākā perspektīvā;

| 42. | norāda, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts joprojām ir pamatu pamats, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, un ka dalībvalstīm ekonomikas uzplaukuma apstākļos ir jāveido budžeta pārpalikums, bet deficīts pieļaujams tikai ekonomiski nelabvēlīgos apstākļos; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts joprojām ir pamatu pamats, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, un ka dalībvalstīm ekonomikas uzplaukuma apstākļos ir jāveido budžeta pārpalikums, bet deficīts pieļaujams tikai ekonomiski nelabvēlīgos apstākļos;

| 43. | uzsver, ka nesenie varbūtējie uzbrukumi vairāku Eiropas valstu ekonomikai bija galvenokārt vērsti uz to, lai iedragātu eiro stabilitāti un Eiropas ekonomikas konverģenci; šajā ziņā pauž pārliecību, ka Eiropas problēmas ir jārisina Eiropas mērogā ar iekšējiem līdzekļiem, lai izvairītos no saistību neizpildes riska, apvienojot dalībvalstu fiskālo disciplīnu ar finansiāla atbalsta mehānismiem kā pēdējo līdzekli; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka nesenie varbūtējie uzbrukumi vairāku Eiropas valstu ekonomikai bija galvenokārt vērsti uz to, lai iedragātu eiro stabilitāti un Eiropas ekonomikas konverģenci; šajā ziņā pauž pārliecību, ka Eiropas problēmas ir jārisina Eiropas mērogā ar iekšējiem līdzekļiem, lai izvairītos no saistību neizpildes riska, apvienojot dalībvalstu fiskālo disciplīnu ar finansiāla atbalsta mehānismiem kā pēdējo līdzekli;

| 44. | aicina izmantot strukturālo deficītu kā vienu no rādītājiem, ar kuriem iespējams noteikt valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti; |
| --- | --- |

44.

aicina izmantot strukturālo deficītu kā vienu no rādītājiem, ar kuriem iespējams noteikt valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti;

| 45. | uzskata, ka jāatjauno izaugsmes un nodarbinātības stratēģija, jo tā dod vislielāko ieguldījumu Eiropas valstu finanšu ilgtspējības nodrošināšanā; uzskata, ka Eiropas Savienībai jāmodernizē ekonomika, jo īpaši tās ražošanas bāze; aicina pārdalīt ES un dalībvalstu budžeta līdzekļus, palielinot ieguldījumus pētniecībā un jauninājumu ieviešanā; uzsver, ka ir vajadzīgi saistoši instrumenti, lai īstenotu jauno stratēģiju EIROPA 2020; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka jāatjauno izaugsmes un nodarbinātības stratēģija, jo tā dod vislielāko ieguldījumu Eiropas valstu finanšu ilgtspējības nodrošināšanā; uzskata, ka Eiropas Savienībai jāmodernizē ekonomika, jo īpaši tās ražošanas bāze; aicina pārdalīt ES un dalībvalstu budžeta līdzekļus, palielinot ieguldījumus pētniecībā un jauninājumu ieviešanā; uzsver, ka ir vajadzīgi saistoši instrumenti, lai īstenotu jauno stratēģiju EIROPA 2020;

| 46. | uzsver, ka ES dalībvalstu finanšu ilgtspējības nodrošināšanai vajadzīga pastāvīga uzraudzība, lai novērtētu ilgtermiņa uzdevumu mērogu; turklāt uzsver, ka regulāri jāpublicē informācija par valsts sektora un sociālās sistēmas parādsaistībām, piemēram, attiecībā uz pensijām; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka ES dalībvalstu finanšu ilgtspējības nodrošināšanai vajadzīga pastāvīga uzraudzība, lai novērtētu ilgtermiņa uzdevumu mērogu; turklāt uzsver, ka regulāri jāpublicē informācija par valsts sektora un sociālās sistēmas parādsaistībām, piemēram, attiecībā uz pensijām;

| 47. | aicina Komisiju apsvērt iespēju novērst atšķirības valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējībā, uzskatot šo uzdevumu par būtisku stratēģijas EIROPA 2020 sastāvdaļu; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju apsvērt iespēju novērst atšķirības valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējībā, uzskatot šo uzdevumu par būtisku stratēģijas EIROPA 2020 sastāvdaļu;

| 48. | aicina dalībvalstis pēc ilgtspējības atšķirību novēršanas samazināt valsts parādu, lai tas nepārsniegtu 60 % no IKP; |
| --- | --- |

48.

aicina dalībvalstis pēc ilgtspējības atšķirību novēršanas samazināt valsts parādu, lai tas nepārsniegtu 60 % no IKP;

| 49. | norāda, ka procentu likmju izkliede kapitāla tirgū ir galvenais dalībvalsts maksātspējas rādītājs; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka procentu likmju izkliede kapitāla tirgū ir galvenais dalībvalsts maksātspējas rādītājs;

| 50. | pauž nopietnas bažas par ES kopumā un jo īpaši eiro zonā novērotām statistikas datu kvalitātes atšķirībām; |
| --- | --- |

50.

pauž nopietnas bažas par ES kopumā un jo īpaši eiro zonā novērotām statistikas datu kvalitātes atšķirībām;

| 51. | norāda, ka valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība ir arī pašos pamatos saistīta ar ES budžetu un tā finansēšanu; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība ir arī pašos pamatos saistīta ar ES budžetu un tā finansēšanu;

| 52. | uzsver ES budžeta īpaši pozitīvo lomu krīzes ietekmes mazināšanā, finansējot Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu un novirzot līdzekļus prioritārām jomām, lai gan to būtiski ierobežo daudzgadu finanšu shēma (DFS); tomēr pauž nožēlu par to, ka netiek pienācīgi koordinēta dalībvalstu ekonomiskā un nodokļu politika, lai apkarotu ekonomikas un finanšu krīzi, kā arī nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību; |
| --- | --- |

52.

uzsver ES budžeta īpaši pozitīvo lomu krīzes ietekmes mazināšanā, finansējot Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu un novirzot līdzekļus prioritārām jomām, lai gan to būtiski ierobežo daudzgadu finanšu shēma (DFS); tomēr pauž nožēlu par to, ka netiek pienācīgi koordinēta dalībvalstu ekonomiskā un nodokļu politika, lai apkarotu ekonomikas un finanšu krīzi, kā arī nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību;

Krīzes novēršanas stratēģijas sociālais un nodarbinātības aspekts

| 53. | norāda, ka bezdarba un parādu pieaugums valstīs un ekonomiskās krīzes izraisītais izaugsmes samazinājums ir pretrunā valsts finanšu ilgtspējības mērķim; norāda, ka dalībvalstīm ir jākonsolidē budžets un jāuzlabo valsts finanšu likviditāte, lai samazinātu kredīta izmaksas, un ka tas ir jādara līdzsvaroti pēc saprātīga grafika, ievērojot atšķirīgos apstākļus dalībvalstīs; tomēr uzsver, ka nepamatots valsts ieguldījumu, pētniecības, izglītības un attīstības finansējuma samazinājums negatīvi ietekmēs izaugsmes, nodarbinātības un sociālās integrācijas perspektīvas, un tāpēc uzskata, ka arī turpmāk ir jāatbalsta un vajadzības gadījumā jāpalielina ilgtermiņa ieguldījumi šajās jomās; |
| --- | --- |

53.

norāda, ka bezdarba un parādu pieaugums valstīs un ekonomiskās krīzes izraisītais izaugsmes samazinājums ir pretrunā valsts finanšu ilgtspējības mērķim; norāda, ka dalībvalstīm ir jākonsolidē budžets un jāuzlabo valsts finanšu likviditāte, lai samazinātu kredīta izmaksas, un ka tas ir jādara līdzsvaroti pēc saprātīga grafika, ievērojot atšķirīgos apstākļus dalībvalstīs; tomēr uzsver, ka nepamatots valsts ieguldījumu, pētniecības, izglītības un attīstības finansējuma samazinājums negatīvi ietekmēs izaugsmes, nodarbinātības un sociālās integrācijas perspektīvas, un tāpēc uzskata, ka arī turpmāk ir jāatbalsta un vajadzības gadījumā jāpalielina ilgtermiņa ieguldījumi šajās jomās;

| 54. | uzsver, ka pašreizējā ekonomikas atveseļošanās vēl aizvien ir trausla un ka bezdarbs turpina palielināties gandrīz visās dalībvalstīs, kas jo īpaši skar jauniešus; pauž stingru pārliecību, ka nevar paziņot par ekonomikas krīzes beigām, iekams ievērojami un noturīgi nesamazināsies bezdarbs, un uzsver, ka Eiropas turīgās valstis ir parādījušas savu vērtību, nodrošinot stabilitāti un veicinot ekonomikas atveseļošanos; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka pašreizējā ekonomikas atveseļošanās vēl aizvien ir trausla un ka bezdarbs turpina palielināties gandrīz visās dalībvalstīs, kas jo īpaši skar jauniešus; pauž stingru pārliecību, ka nevar paziņot par ekonomikas krīzes beigām, iekams ievērojami un noturīgi nesamazināsies bezdarbs, un uzsver, ka Eiropas turīgās valstis ir parādījušas savu vērtību, nodrošinot stabilitāti un veicinot ekonomikas atveseļošanos;

| 55. | uzskata, ka ir svarīgi rūpīgi novērtēt krīzes ietekmi uz sociālo un nodarbinātības jomu un ES līmenī formulēt atveseļošanas stratēģiju, kuras pamatā ir atbalsts nodarbinātībai, apmācībai, ieguldījumiem ar mērķi veicināt saimniecisko aktivitāti, uzņēmējdarbības konkurētspēju un ražīgumu, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, kā arī atveseļot rūpniecību, vienlaikus rūpējoties par pāreju uz konkurētspējīgu un ilgtspējīgu ekonomiku; uzskata, ka šiem mērķiem ir jābūt stratēģijas EIROPA 2020 centrā; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka ir svarīgi rūpīgi novērtēt krīzes ietekmi uz sociālo un nodarbinātības jomu un ES līmenī formulēt atveseļošanas stratēģiju, kuras pamatā ir atbalsts nodarbinātībai, apmācībai, ieguldījumiem ar mērķi veicināt saimniecisko aktivitāti, uzņēmējdarbības konkurētspēju un ražīgumu, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, kā arī atveseļot rūpniecību, vienlaikus rūpējoties par pāreju uz konkurētspējīgu un ilgtspējīgu ekonomiku; uzskata, ka šiem mērķiem ir jābūt stratēģijas EIROPA 2020 centrā;

| 56. | uzskata, ka ekonomikas atveseļošanas stratēģija nekādā gadījumā nedrīkst izjaukt strukturālo līdzsvaru un radīt lielas ienākumu atšķirības, kas mazina ekonomikas ražīgumu un konkurētspēju, un tajā drīzāk jāparedz reformas, kas vajadzīgas šādu nepilnību novēršanai; uzskata, ka dalībvalstu pasākumiem finanšu un nodokļu jomā ir jāaizsargā algas, pensijas, bezdarbnieku pabalsti un mājsaimniecību pirktspēja, taču tie nedrīkst apdraudēt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību vai dalībvalstu spēju nākotnē nodrošināt svarīgākos sabiedriskos pakalpojumus; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka ekonomikas atveseļošanas stratēģija nekādā gadījumā nedrīkst izjaukt strukturālo līdzsvaru un radīt lielas ienākumu atšķirības, kas mazina ekonomikas ražīgumu un konkurētspēju, un tajā drīzāk jāparedz reformas, kas vajadzīgas šādu nepilnību novēršanai; uzskata, ka dalībvalstu pasākumiem finanšu un nodokļu jomā ir jāaizsargā algas, pensijas, bezdarbnieku pabalsti un mājsaimniecību pirktspēja, taču tie nedrīkst apdraudēt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību vai dalībvalstu spēju nākotnē nodrošināt svarīgākos sabiedriskos pakalpojumus;

| 57. | atzīmē, ka turpmākajās desmitgadēs prognozētā sabiedrības novecošanās radīs ES valstīm vēl nepieredzētas problēmas; tāpēc uzskata, ka pretkrīzes pasākumi principā diezin vai radīs ilgtermiņa sekas saistībā ar valsts finansēm vai pārmērīgi apgrūtinās nākamās paaudzes ar pašreizējo parādu atmaksāšanu; |
| --- | --- |

57.

atzīmē, ka turpmākajās desmitgadēs prognozētā sabiedrības novecošanās radīs ES valstīm vēl nepieredzētas problēmas; tāpēc uzskata, ka pretkrīzes pasākumi principā diezin vai radīs ilgtermiņa sekas saistībā ar valsts finansēm vai pārmērīgi apgrūtinās nākamās paaudzes ar pašreizējo parādu atmaksāšanu;

| 58. | uzsver, ka ir svarīgi ekonomikas atveseļošanu saistīt ar mērķtiecīgu politiku, kas vērsta pret strukturālo bezdarbu, jo īpaši jauniešu, gados vecāku cilvēku, invalīdu un sieviešu bezdarbu, ar mērķi vairot kvalitatīvas darba vietas, lai uzlabotu darba un ieguldījumu produktivitāti; tāpēc par svarīgu uzskata politiku cilvēkkapitāla kvalitātes uzlabošanai, piemēram, izglītību, vai veselības aprūpes politiku, kuras mērķis ir attīstīt produktīvāku un ilgāk strādājošu darbaspēku, un politiku, kuras mērķis ir paildzināt profesionālo darbību; aicina dalībvalstis un Komisiju uzlabot savu politiku un pasākumus nodarbinātības un darba tirgus jomā, ierādot tiem centrālo vietu stratēģijā EIROPA 2020; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka ir svarīgi ekonomikas atveseļošanu saistīt ar mērķtiecīgu politiku, kas vērsta pret strukturālo bezdarbu, jo īpaši jauniešu, gados vecāku cilvēku, invalīdu un sieviešu bezdarbu, ar mērķi vairot kvalitatīvas darba vietas, lai uzlabotu darba un ieguldījumu produktivitāti; tāpēc par svarīgu uzskata politiku cilvēkkapitāla kvalitātes uzlabošanai, piemēram, izglītību, vai veselības aprūpes politiku, kuras mērķis ir attīstīt produktīvāku un ilgāk strādājošu darbaspēku, un politiku, kuras mērķis ir paildzināt profesionālo darbību; aicina dalībvalstis un Komisiju uzlabot savu politiku un pasākumus nodarbinātības un darba tirgus jomā, ierādot tiem centrālo vietu stratēģijā EIROPA 2020;

Demogrāfisko pārmaiņu ietekme un nodarbinātības stratēģija

| 59. | uzskata, ka valsts finanšu ilgtspējība ir ļoti atkarīga no spējas paaugstināt nodarbinātības līmeni, lai būtu iespējams risināt demogrāfiskās un ar budžetu saistītās problēmas, īpaši rūpējoties par pensiju shēmu ilgtspējību; pauž uzskatu, ka esošo Eiropas cilvēkkapitālu ir iespējams atbalstīt vidējā termiņā ar pienācīgu migrācijas politiku, kas ļauj migrantiem integrēties darba tirgū un saņemt pilsonību; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka valsts finanšu ilgtspējība ir ļoti atkarīga no spējas paaugstināt nodarbinātības līmeni, lai būtu iespējams risināt demogrāfiskās un ar budžetu saistītās problēmas, īpaši rūpējoties par pensiju shēmu ilgtspējību; pauž uzskatu, ka esošo Eiropas cilvēkkapitālu ir iespējams atbalstīt vidējā termiņā ar pienācīgu migrācijas politiku, kas ļauj migrantiem integrēties darba tirgū un saņemt pilsonību;

| 60. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi paaugstināt nodarbinātības līmeni, lai atrisinātu sabiedrības novecošanās problēmu, un uzsver, ka augsta līdzdalība darba tirgū ir priekšnosacījums ekonomikas izaugsmei, sociālajai integrācijai un ilgtspējīgai un konkurētspējīgai sociālā tirgus ekonomikai; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka Eiropas Savienībai ir svarīgi paaugstināt nodarbinātības līmeni, lai atrisinātu sabiedrības novecošanās problēmu, un uzsver, ka augsta līdzdalība darba tirgū ir priekšnosacījums ekonomikas izaugsmei, sociālajai integrācijai un ilgtspējīgai un konkurētspējīgai sociālā tirgus ekonomikai;

| 61. | uzskata, ka stratēģiju EIROPA 2020 vajadzētu veidot kā ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas paktu, kura mērķis būtu Eiropas ekonomikas konkurētspējas ilgtspējība un kurš būtu vērsts uz darba tirgus vispārējo integrāciju, nodrošinot vislabāko aizsardzību pilsoņiem no sociālās atstumtības; uzsver, ka visām politikas jomām jābūt savstarpēji atbalstošām, lai panāktu pozitīvu sinerģiju; uzskata, ka šai stratēģijai jābūt balstītai uz pamatnostādnēm un, ja iespējams, uz tādiem rādītājiem un kritērijiem, kas ir novērtējami un salīdzināmi gan valsts, gan ES līmenī; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka stratēģiju EIROPA 2020 vajadzētu veidot kā ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas paktu, kura mērķis būtu Eiropas ekonomikas konkurētspējas ilgtspējība un kurš būtu vērsts uz darba tirgus vispārējo integrāciju, nodrošinot vislabāko aizsardzību pilsoņiem no sociālās atstumtības; uzsver, ka visām politikas jomām jābūt savstarpēji atbalstošām, lai panāktu pozitīvu sinerģiju; uzskata, ka šai stratēģijai jābūt balstītai uz pamatnostādnēm un, ja iespējams, uz tādiem rādītājiem un kritērijiem, kas ir novērtējami un salīdzināmi gan valsts, gan ES līmenī;

Sociālās aizsardzības sistēmas ilgtspējība

| 62. | uzskata, ka ES līmenī koordinēta valsts finanšu politika, kas vērsta uz ilgtspējīgu izaugsmi, kvalitatīvu darba vietu radīšanu un tādu reformu apstiprināšanu, kuras vajadzīgas sociālās labklājības sistēmu dzīvotspējai, ir atbilde, kura nepieciešama finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes novēršanai, kā arī demogrāfisko pārmaiņu un globalizācijas radīto problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka ES līmenī koordinēta valsts finanšu politika, kas vērsta uz ilgtspējīgu izaugsmi, kvalitatīvu darba vietu radīšanu un tādu reformu apstiprināšanu, kuras vajadzīgas sociālās labklājības sistēmu dzīvotspējai, ir atbilde, kura nepieciešama finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes novēršanai, kā arī demogrāfisko pārmaiņu un globalizācijas radīto problēmu risināšanai;

| 63. | norāda, ka likumā noteikto pensiju shēmu līdzsvars ilgtermiņā ir atkarīgs ne tikai no iedzīvotāju skaita izmaiņām, bet arī no strādājošo ražīguma, kas ietekmē potenciālo izaugsmes tempu, kā arī no IKP daļas, kas atvēlēta šo shēmu finansēšanai; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka likumā noteikto pensiju shēmu līdzsvars ilgtermiņā ir atkarīgs ne tikai no iedzīvotāju skaita izmaiņām, bet arī no strādājošo ražīguma, kas ietekmē potenciālo izaugsmes tempu, kā arī no IKP daļas, kas atvēlēta šo shēmu finansēšanai;

| 64. | uzsver, cik liela nozīme ir Zaļajai grāmatai par pensiju reformu, ko paredzēts tuvākajā laikā publicēt, un uzskata, ka no koplīguma un nodokļu viedokļa ir ārkārtīgi svarīgi veidot ilgtspējīgas, drošas, dažādotas pensiju sistēmas, kurām ir dažādi finansējuma avoti, kuras saistītas ar darba tirgus rādītājiem vai finanšu tirgu un kuras varētu būt uzņēmumu shēmas, ietverot valsts, kā arī darba devēju un individuālās papildshēmas; tādēļ atzīst, ka svarīga ir ES pilsoņu informētība par pensijām; |
| --- | --- |

64.

uzsver, cik liela nozīme ir Zaļajai grāmatai par pensiju reformu, ko paredzēts tuvākajā laikā publicēt, un uzskata, ka no koplīguma un nodokļu viedokļa ir ārkārtīgi svarīgi veidot ilgtspējīgas, drošas, dažādotas pensiju sistēmas, kurām ir dažādi finansējuma avoti, kuras saistītas ar darba tirgus rādītājiem vai finanšu tirgu un kuras varētu būt uzņēmumu shēmas, ietverot valsts, kā arī darba devēju un individuālās papildshēmas; tādēļ atzīst, ka svarīga ir ES pilsoņu informētība par pensijām;

| 65. | uzsver, ka tālākā perspektīvā netiešās pensiju saistības būs viena no lielākajām kopējā valsts parāda daļām un ka dalībvalstīm regulāri jāpublicē informācija par to netiešajām pensiju saistībām, ievērojot kopīgi saskaņotu metodiku; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka tālākā perspektīvā netiešās pensiju saistības būs viena no lielākajām kopējā valsts parāda daļām un ka dalībvalstīm regulāri jāpublicē informācija par to netiešajām pensiju saistībām, ievērojot kopīgi saskaņotu metodiku;

| 66. | uzskata, ka, pastāvot nepieciešamībai pēc ilgtspējīgām valsts finansēm un pienācīgas sociālās labklājības un iekļaušanas sistēmām, ir jāuzlabo administrācijas un valsts izdevumu kvalitāte un efektivitāte un jāmudina dalībvalstis apsvērt pasākumus, lai panāktu, ka nodokļu slogs tiek sadalīts taisnīgāk, pakāpeniski un nepārprotami samazinot nodokļu spiedienu uz nodarbinātību un MVU; pauž uzskatu, ka tas varētu samazināt nabadzību, nodrošināt sociālo kohēziju un veicināt ekonomikas izaugsmi un ražīgumu, kas ir izšķiroši Eiropas ekonomiskā un sociālā modeļa konkurētspējas un ilgtspējības faktori; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka, pastāvot nepieciešamībai pēc ilgtspējīgām valsts finansēm un pienācīgas sociālās labklājības un iekļaušanas sistēmām, ir jāuzlabo administrācijas un valsts izdevumu kvalitāte un efektivitāte un jāmudina dalībvalstis apsvērt pasākumus, lai panāktu, ka nodokļu slogs tiek sadalīts taisnīgāk, pakāpeniski un nepārprotami samazinot nodokļu spiedienu uz nodarbinātību un MVU; pauž uzskatu, ka tas varētu samazināt nabadzību, nodrošināt sociālo kohēziju un veicināt ekonomikas izaugsmi un ražīgumu, kas ir izšķiroši Eiropas ekonomiskā un sociālā modeļa konkurētspējas un ilgtspējības faktori;

*

* *

| 67. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ECB un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

67.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ECB un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV C 16 E, 22.1.2010., 8. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0123.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0013.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0357.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/120 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/120

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsKohēzijas politikas ieguldījums Lisabonas mērķu un stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā

P7_TA(2010)0191

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā (2009/2235(INI))

2011/C 161 E/18

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 174.-178. pantu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (1),

ņemot vērā Padomes 2006. gada 6. oktobra Lēmumu (EK) Nr. 702/2006 par Kopienas kohēzijas stratēģijas pamatnostādnēm (2),

ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju “Struktūrfondu regulas 2007.-2013. gada plānošanas periodam īstenošana — pārrunu rezultāti saistībā ar valsts kohēzijas politikas stratēģijām un rīcības programmām” (3),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 16. augusta paziņojumu “Pētniecība un jauninājumi Eiropas reģionu konkurētspējai. Lielākas izaugsmes, vairāk un labāku darba vietu veicināšana” (COM(2007)0474),

ņemot vērā Komisijas dienestu 2007. gada 14. novembra darba dokumentu “Kohēzijas politika paver jauninājumu iespējas reģionos” (SEC(2007)1547),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībā — jauns posms Lisabonas stratēģijā” (COM(2005)0024),

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Lisabonas stratēģijas izvērtējuma dokuments” (SEC(2010)0114),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. decembra paziņojumu “Dalībvalstis un reģioni, izmantojot ES kohēzijas politiku 2007.-2013. gadam, īsteno Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2007)0798),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 14. maija paziņojumu “Par pārrunu rezultātiem saistībā ar kohēzijas politikas stratēģijām un programmām 2007.-2013. gada plānošanas periodam” (COM(2008)0301),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra paziņojumu “20. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2008)” (COM (2009)0617),

ņemot vērā 2000.–2006. gada plānošanas perioda ex-post novērtējumus,

ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 24. novembra darba dokumentu “Apspriešanās par topošo ES stratēģiju 2020. gadam” (COM(2009)0647),

ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 11. februāra neoficiālās sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā Komisijas sākto sabiedrisko apspriešanu saistībā ar ES stratēģiju 2020. gadam un tās rezultātus (SEC2010)0116),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta priekšlikumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta stratēģisko ziņojumu par to, lai ES veicinātu diskusijas par kohēziju,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0129/2010),

| A. | tā kā jāņem vērā, ka kohēzijas politikas galvenais mērķis ir samazināt atšķirību starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu un salu (tostarp lauku teritoriju) atpalicības apmēru, un kopš 2007. gada struktūrfondu regulās ir ietverta obligāta prasība ES-15 dalībvalstīm piešķirt finansējumu Lisabonas mērķu sasniegšanai, turklāt līdzīgs neobligāts finansējuma piešķiršanas mehānisms brīvprātīgi ir piemērots ES-12 dalībvalstīs, kohēzijas politikas resursus piešķirot dalībvalstu un reģionu pievilcības uzlabošanai, izaugsmei un nodarbinātībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā jāņem vērā, ka kohēzijas politikas galvenais mērķis ir samazināt atšķirību starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu un salu (tostarp lauku teritoriju) atpalicības apmēru, un kopš 2007. gada struktūrfondu regulās ir ietverta obligāta prasība ES-15 dalībvalstīm piešķirt finansējumu Lisabonas mērķu sasniegšanai, turklāt līdzīgs neobligāts finansējuma piešķiršanas mehānisms brīvprātīgi ir piemērots ES-12 dalībvalstīs, kohēzijas politikas resursus piešķirot dalībvalstu un reģionu pievilcības uzlabošanai, izaugsmei un nodarbinātībai;

| B. | tā kā — jo īpaši pašreizējās ekonomikas lejupslīdes apstākļos — kohēzijas politika ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar ko veicināt izaugsmi, konkurētspēju un darbavietu radīšanu ES, cita starpā pateicoties gan no tās piešķirtajam pastāvīgam finansējumam ilgtermiņa attīstības programmām un politikas virzieniem, gan decentralizētai pārvaldības sistēmai, gan Kopienas ilgtspējīgas attīstības prioritāšu iekļaušanai tās pamatmērķos; |
| --- | --- |

B.

tā kā — jo īpaši pašreizējās ekonomikas lejupslīdes apstākļos — kohēzijas politika ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar ko veicināt izaugsmi, konkurētspēju un darbavietu radīšanu ES, cita starpā pateicoties gan no tās piešķirtajam pastāvīgam finansējumam ilgtermiņa attīstības programmām un politikas virzieniem, gan decentralizētai pārvaldības sistēmai, gan Kopienas ilgtspējīgas attīstības prioritāšu iekļaušanai tās pamatmērķos;

| C. | tā kā divas trešdaļas publiskā sektora ieguldījumu ES tiek veikti reģionālā un vietējā līmenī, reģionālajām un vietējām varas iestādēm bieži ir ievērojama pieredze saistībā ar šo politiku, un tām ir nozīmīga loma gan pašreizējās Lisabonas stratēģijas, gan turpmākās stratēģijas “ES 2020” īstenošanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā divas trešdaļas publiskā sektora ieguldījumu ES tiek veikti reģionālā un vietējā līmenī, reģionālajām un vietējām varas iestādēm bieži ir ievērojama pieredze saistībā ar šo politiku, un tām ir nozīmīga loma gan pašreizējās Lisabonas stratēģijas, gan turpmākās stratēģijas “ES 2020” īstenošanā;

| D. | tā kā kohēzijas politikai un stratēģijai “ES 2020” vajadzētu būt integrētām, jo kohēzijas politika ir ietverta Lisabonas līgumā izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības sekmēšanai, kas ir arī stratēģijas galvenie mērķi; |
| --- | --- |

D.

tā kā kohēzijas politikai un stratēģijai “ES 2020” vajadzētu būt integrētām, jo kohēzijas politika ir ietverta Lisabonas līgumā izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības sekmēšanai, kas ir arī stratēģijas galvenie mērķi;

| E. | tā kā ierosinātajā “ES 2020” stratēģijā līdzīgi kā Lisabonas stratēģijā pietiekami nav atspoguļoti reģionu un dalībvalstu dažādie attīstības līmeņi un tāpēc pietiekami nav uzsvērta ekonomiskā kohēzija paplašinātajā ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā ierosinātajā “ES 2020” stratēģijā līdzīgi kā Lisabonas stratēģijā pietiekami nav atspoguļoti reģionu un dalībvalstu dažādie attīstības līmeņi un tāpēc pietiekami nav uzsvērta ekonomiskā kohēzija paplašinātajā ES;

Kohēzijas politika un Lisabonas stratēģija

| 1. | konstatē, ka 2007.-2013. gada plānošanas perioda programmu piešķīrumos aptuveni EUR 228 miljardi septiņu gadu periodā ir paredzēti Lisabonas prioritāšu īstenošanai; uzsver, ka kopējie piešķīrumi, arī ES 12 jaunajās dalībvalstīs, pārsniedza ierosinātos procentus; |
| --- | --- |

1.

konstatē, ka 2007.-2013. gada plānošanas perioda programmu piešķīrumos aptuveni EUR 228 miljardi septiņu gadu periodā ir paredzēti Lisabonas prioritāšu īstenošanai; uzsver, ka kopējie piešķīrumi, arī ES 12 jaunajās dalībvalstīs, pārsniedza ierosinātos procentus;

| 2. | atzīmē, ka piešķīrumi būtiski atšķiras dažādās dalībvalstīs un dažādu mērķu sasniegšanai; uzsver, ka nepastāv universāla politika attiecībā uz visām jomām un ka mēģinājums tādu izveidot izraisītu atbildības trūkumu un vāju saikni ar izaugsmes stratēģiju un tas apgrūtinātu īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka piešķīrumi būtiski atšķiras dažādās dalībvalstīs un dažādu mērķu sasniegšanai; uzsver, ka nepastāv universāla politika attiecībā uz visām jomām un ka mēģinājums tādu izveidot izraisītu atbildības trūkumu un vāju saikni ar izaugsmes stratēģiju un tas apgrūtinātu īstenošanu;

| 3. | atgādina, ka jau 2000.-2006. gada plānošanas periodā bija spēcīga saikne starp kohēzijas politikas programmām un Lisabonas stratēģiju, proti, EUR 10,2 miljardi tika ieguldīti pētniecībā un jauninājumos, kaut arī tajā laikā nepastāvēja finansējuma piešķiršanas mehānisms; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka jau 2000.-2006. gada plānošanas periodā bija spēcīga saikne starp kohēzijas politikas programmām un Lisabonas stratēģiju, proti, EUR 10,2 miljardi tika ieguldīti pētniecībā un jauninājumos, kaut arī tajā laikā nepastāvēja finansējuma piešķiršanas mehānisms;

| 4. | uzskata, ka ar sākotnējo Lisabonas stratēģiju, kas balstījās tikai uz atklātās koordinācijas metodi, strukturāli nevarēja sasniegt tajā noteiktos mērķus, un patiesi rezultāti tika sasniegti tikai tad, kad stratēģija tika sasaistīta ar kohēzijas politiku; uzsver, ka ierosinātajā “ES 2020” stratēģijā no šīs kļūdas vajadzētu izvairīties; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ar sākotnējo Lisabonas stratēģiju, kas balstījās tikai uz atklātās koordinācijas metodi, strukturāli nevarēja sasniegt tajā noteiktos mērķus, un patiesi rezultāti tika sasniegti tikai tad, kad stratēģija tika sasaistīta ar kohēzijas politiku; uzsver, ka ierosinātajā “ES 2020” stratēģijā no šīs kļūdas vajadzētu izvairīties;

| 5. | pauž nožēlu, ka programmu novēlotās uzsākšanas dēļ un ar to saistītās informācijas par izdevumiem trūkuma dēļ pašlaik nav iespējams pārbaudīt atbilstību starp programmas piešķīrumiem un faktiskajiem izdevumiem, kā arī nav iespējams novērtēt Lisabonas ieguldījumu pamatotību, jo īpaši attiecībā uz plānošanu mazāk attīstītajās valstīs; atzinīgi vērtē Komisijas stratēģiskā ziņojuma publikāciju un aicina uz šī pamata sākt augsta līmeņa diskusiju starp iestādēm, lai analizētu kohēzijas politikas devumu Lisabonas mērķu sasniegšanā un lai novērtētu savstarpējo saistību nākotnē; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka programmu novēlotās uzsākšanas dēļ un ar to saistītās informācijas par izdevumiem trūkuma dēļ pašlaik nav iespējams pārbaudīt atbilstību starp programmas piešķīrumiem un faktiskajiem izdevumiem, kā arī nav iespējams novērtēt Lisabonas ieguldījumu pamatotību, jo īpaši attiecībā uz plānošanu mazāk attīstītajās valstīs; atzinīgi vērtē Komisijas stratēģiskā ziņojuma publikāciju un aicina uz šī pamata sākt augsta līmeņa diskusiju starp iestādēm, lai analizētu kohēzijas politikas devumu Lisabonas mērķu sasniegšanā un lai novērtētu savstarpējo saistību nākotnē;

| 6. | kritizē to, ka nav vispārēja novērtējuma par kohēzijas politikas izdevumu ietekmi uz reģionu attīstību; aicina Komisiju novērtēt struktūrfondu piešķīrumu Lisabonas stratēģijas īstenošanai teritoriālo ietekmi un novērtēt, vai šī sistēma tiešām veicina līdzsvarotu un saskaņotu reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

6.

kritizē to, ka nav vispārēja novērtējuma par kohēzijas politikas izdevumu ietekmi uz reģionu attīstību; aicina Komisiju novērtēt struktūrfondu piešķīrumu Lisabonas stratēģijas īstenošanai teritoriālo ietekmi un novērtēt, vai šī sistēma tiešām veicina līdzsvarotu un saskaņotu reģionālo attīstību;

| 7. | atzīst, ka efektīvam novērtējumam jābalstās uz tādiem indikatoriem, kas ļauj datus salīdzināt un apkopot pa reģioniem; mudina Komisiju līdz 2012. gadam sagatavot priekšlikumu par vērtēšanas rādītājiem, lai būtu pieejami līdzekļi radītās ietekmes novērtēšanai, tai skaitā attiecībā uz kvantitāti un kvalitāti, kā arī varētu veikt nepieciešamos pielāgojumus attiecībā uz nākamo plānošanas periodu; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka efektīvam novērtējumam jābalstās uz tādiem indikatoriem, kas ļauj datus salīdzināt un apkopot pa reģioniem; mudina Komisiju līdz 2012. gadam sagatavot priekšlikumu par vērtēšanas rādītājiem, lai būtu pieejami līdzekļi radītās ietekmes novērtēšanai, tai skaitā attiecībā uz kvantitāti un kvalitāti, kā arī varētu veikt nepieciešamos pielāgojumus attiecībā uz nākamo plānošanas periodu;

| 8. | pauž nožēlu, ka, lai gan Lisabonas programmas galvenie mērķi sākotnēji ietvēra ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju, atsākot stratēģiju 2005. gadā, tika piedāvāta mazāk vērienīga programma; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu, ka, lai gan Lisabonas programmas galvenie mērķi sākotnēji ietvēra ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju, atsākot stratēģiju 2005. gadā, tika piedāvāta mazāk vērienīga programma;

| 9. | uzskata, ka viens no galvenajiem Lisabonas stratēģijas ierobežojumiem ir vājā vairāku līmeņu pārvaldība ar reģionālo un vietējo varas iestāžu, kā arī pilsoniskās sabiedrības nepietiekamu iesaistīšanos stratēģijas veidošanā, īstenošanā, popularizēšanā un vērtēšanā; iesaka nākotnē šo iesaistīšanos paplašināt visos stratēģijas posmos; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka viens no galvenajiem Lisabonas stratēģijas ierobežojumiem ir vājā vairāku līmeņu pārvaldība ar reģionālo un vietējo varas iestāžu, kā arī pilsoniskās sabiedrības nepietiekamu iesaistīšanos stratēģijas veidošanā, īstenošanā, popularizēšanā un vērtēšanā; iesaka nākotnē šo iesaistīšanos paplašināt visos stratēģijas posmos;

| 10. | uzsver, ka partnerības principa piemērošana Lisabonas stratēģijai ir palielinājusi vietējo un reģionālo varas iestāžu, kā arī ekonomiski un sociāli ieinteresēto personu līdzdalības izjūtu attiecībā uz stratēģijas mērķiem un paaugstinājusi intervences pasākumu ilgtspēju; aicina Komisiju efektīvāk uzraudzīt partnerības principa īstenošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka partnerības principa piemērošana Lisabonas stratēģijai ir palielinājusi vietējo un reģionālo varas iestāžu, kā arī ekonomiski un sociāli ieinteresēto personu līdzdalības izjūtu attiecībā uz stratēģijas mērķiem un paaugstinājusi intervences pasākumu ilgtspēju; aicina Komisiju efektīvāk uzraudzīt partnerības principa īstenošanu dalībvalstīs;

| 11. | atzīmē, ka Eiropas reģioniem un pilsētām ir galvenā nozīme Lisabonas stratēģijas īstenošanā, jo tie ir galvenie dalībnieki jauninājumu, pētniecības un izglītības politikas jomā; norāda, ka tie veic vairāk nekā vienu trešdaļu no visiem publiskajiem ieguldījumiem ES un aizvien vairāk virza struktūrfondu izdevumus izaugsmes un darbavietu radīšanas mērķiem; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka Eiropas reģioniem un pilsētām ir galvenā nozīme Lisabonas stratēģijas īstenošanā, jo tie ir galvenie dalībnieki jauninājumu, pētniecības un izglītības politikas jomā; norāda, ka tie veic vairāk nekā vienu trešdaļu no visiem publiskajiem ieguldījumiem ES un aizvien vairāk virza struktūrfondu izdevumus izaugsmes un darbavietu radīšanas mērķiem;

| 12. | norāda, ka reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm ir īpaši svarīga loma kā starpniekiem, lai stratēģija sasniegtu daudzos ekonomiskos un sociālos dalībniekus, kuri dzīvo un darbojas Eiropā, jo īpaši MVU, kā arī, lai veicinātu izglītību un arodapmācību, pētniecību, jauninājumus un attīstību; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm ir īpaši svarīga loma kā starpniekiem, lai stratēģija sasniegtu daudzos ekonomiskos un sociālos dalībniekus, kuri dzīvo un darbojas Eiropā, jo īpaši MVU, kā arī, lai veicinātu izglītību un arodapmācību, pētniecību, jauninājumus un attīstību;

| 13. | pauž nožēlu par vājo sinerģiju, kāda pastāvēja starp valstu stratēģiskajiem ietvardokumentiem un valstu reformu programmām atbilstoši stratēģijai, iesaka īstenot plašāku un regulārāku dialogu visos līmeņos, tai skaitā Kopienas līmenī, starp administrācijām, kas ir atbildīgas par kohēzijas politiku un Lisabonas/“ES 2020” stratēģijām, un attiecīgajiem partneriem no uzraudzības komitejas; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu par vājo sinerģiju, kāda pastāvēja starp valstu stratēģiskajiem ietvardokumentiem un valstu reformu programmām atbilstoši stratēģijai, iesaka īstenot plašāku un regulārāku dialogu visos līmeņos, tai skaitā Kopienas līmenī, starp administrācijām, kas ir atbildīgas par kohēzijas politiku un Lisabonas/“ES 2020” stratēģijām, un attiecīgajiem partneriem no uzraudzības komitejas;

| 14. | pauž atzinību par rezultātiem, kas līdz šim panākti, izmantojot finanšu vadības instrumentus un sadarbību ar EIB jauninājumu un pētniecības veicināšanā ar atjaunojamu finansējuma veidu palīdzību, un uzsver nepieciešamību stiprināt saikni starp ES finanšu instrumentiem un EIB finanšu instrumentiem; atzīst to potenciālu ieguldījumu piesaistīšanas jomā un aicina tos nostiprināt, jo īpaši attiecībā uz JEREMIE un JESSICA iniciatīvu, lai nodrošinātu labāku atbalstu uzņēmējdarbībai un MVU; iesaka vienkāršot noteikumus, kas regulē šos instrumentus, lai finansējuma saņēmēji tos varētu izmantot plašāk; |
| --- | --- |

14.

pauž atzinību par rezultātiem, kas līdz šim panākti, izmantojot finanšu vadības instrumentus un sadarbību ar EIB jauninājumu un pētniecības veicināšanā ar atjaunojamu finansējuma veidu palīdzību, un uzsver nepieciešamību stiprināt saikni starp ES finanšu instrumentiem un EIB finanšu instrumentiem; atzīst to potenciālu ieguldījumu piesaistīšanas jomā un aicina tos nostiprināt, jo īpaši attiecībā uz JEREMIE un JESSICA iniciatīvu, lai nodrošinātu labāku atbalstu uzņēmējdarbībai un MVU; iesaka vienkāršot noteikumus, kas regulē šos instrumentus, lai finansējuma saņēmēji tos varētu izmantot plašāk;

Kohēzijas politika un “ES 2020” stratēģija

| 15. | atzinīgi vērtē diskusijas par “ES 2020” stratēģiju; uzsver ilgtermiņa raksturu, kas raksturīgs šai stratēģijai, kuras mērķis ir radīt pamatnosacījumus stabilai attīstībai un darbavietu izveidei Eiropā un pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku, un piekrīt noteiktajām prioritātēm; uzsver, ka pakāpeniski jāizstrādā vairāku līmeņu pārvaldības pieeja teritoriālajai kohēzijai, kas tik ļoti nepieciešama Eiropai; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē diskusijas par “ES 2020” stratēģiju; uzsver ilgtermiņa raksturu, kas raksturīgs šai stratēģijai, kuras mērķis ir radīt pamatnosacījumus stabilai attīstībai un darbavietu izveidei Eiropā un pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku, un piekrīt noteiktajām prioritātēm; uzsver, ka pakāpeniski jāizstrādā vairāku līmeņu pārvaldības pieeja teritoriālajai kohēzijai, kas tik ļoti nepieciešama Eiropai;

| 16. | pauž nožēlu, ka šī stratēģijas tika ierosināta vēl pirms pabeigta pašreizējās Lisabonas stratēģijas pārskatīšana; stingri iesaka Komisijai sagatavot atklātu novērtējumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanas trūkumiem; uzsver, ka šī Parlamenta ziņojuma ieteikumus vajadzētu iekļaut jaunās stratēģijas galīgajā variantā; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu, ka šī stratēģijas tika ierosināta vēl pirms pabeigta pašreizējās Lisabonas stratēģijas pārskatīšana; stingri iesaka Komisijai sagatavot atklātu novērtējumu par Lisabonas stratēģijas īstenošanas trūkumiem; uzsver, ka šī Parlamenta ziņojuma ieteikumus vajadzētu iekļaut jaunās stratēģijas galīgajā variantā;

| 17. | aicina nodrošināt efektīvu un plašu infrastruktūru, modernizējot transporta sistēmas, ieviešot tādus transporta risinājumus, kuri nepiesārņo vidi, uzlabojot piekļuvi dzeramajam ūdenim un kanalizācijas un atkritumu pārvaldības sistēmām, ieviešot efektīvāku vides pārvaldību un nodrošinot dabas resursu un atjaunojamās enerģijas ilgtspējīgu izmantošanu, lai sekmēti ekonomikas attīstību un uzlabotu kohēziju; |
| --- | --- |

17.

aicina nodrošināt efektīvu un plašu infrastruktūru, modernizējot transporta sistēmas, ieviešot tādus transporta risinājumus, kuri nepiesārņo vidi, uzlabojot piekļuvi dzeramajam ūdenim un kanalizācijas un atkritumu pārvaldības sistēmām, ieviešot efektīvāku vides pārvaldību un nodrošinot dabas resursu un atjaunojamās enerģijas ilgtspējīgu izmantošanu, lai sekmēti ekonomikas attīstību un uzlabotu kohēziju;

| 18. | ņemot vērā teritoriālās kohēzijas juridisko pamatu, ko sniedz jaunais Lisabonas līgums, mudina ES pieņemt īpašus noteikumus un attiecīgi rīkoties, lai risinātu to reģionu īpašās vajadzības, kuriem raksturīgi nopietni un ilgstoši nelabvēlīgi apstākļi vai demogrāfiskas problēmas, piemēram, piekrastes reģioni, salas, kalnu reģioni, pārrobežas un attālākie reģioni; |
| --- | --- |

18.

ņemot vērā teritoriālās kohēzijas juridisko pamatu, ko sniedz jaunais Lisabonas līgums, mudina ES pieņemt īpašus noteikumus un attiecīgi rīkoties, lai risinātu to reģionu īpašās vajadzības, kuriem raksturīgi nopietni un ilgstoši nelabvēlīgi apstākļi vai demogrāfiskas problēmas, piemēram, piekrastes reģioni, salas, kalnu reģioni, pārrobežas un attālākie reģioni;

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā ņemts vērā sociālais aspekts, taču uzsver, ka ekonomikas pīlāram ir galvenā nozīme attiecībā uz darbavietu radīšanu, un tāpēc ir ļoti svarīgi pabeigt brīva, atvērta un strādājoša iekšējā tirgus izveidi, kas uzņēmējdarbības aprindām dotu iespēju elastīgi reaģēt uz makroekonomikas tendencēm; uzsver, ka nesenā krīze ir parādījusi, ka nevienā izaugsmes stratēģijā nedrīkst pavirši attiekties pret mērķiem sociālās aizsardzības, pakalpojumu pieejamības, nabadzības un sociālās atstumtības novēršanas, kā arī kvalitatīvu darbavietu radīšanas jomā; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā ņemts vērā sociālais aspekts, taču uzsver, ka ekonomikas pīlāram ir galvenā nozīme attiecībā uz darbavietu radīšanu, un tāpēc ir ļoti svarīgi pabeigt brīva, atvērta un strādājoša iekšējā tirgus izveidi, kas uzņēmējdarbības aprindām dotu iespēju elastīgi reaģēt uz makroekonomikas tendencēm; uzsver, ka nesenā krīze ir parādījusi, ka nevienā izaugsmes stratēģijā nedrīkst pavirši attiekties pret mērķiem sociālās aizsardzības, pakalpojumu pieejamības, nabadzības un sociālās atstumtības novēršanas, kā arī kvalitatīvu darbavietu radīšanas jomā;

| 20. | atzinīgi vērtē aicinājumu veidot vairāk ilgtspējīgu, augsti kvalificētu darbavietu, taču atzīst, ka jauns ekonomiskais modelis varētu izraisīt izmaksu un ieguvumu nevienlīdzīgu sadalījumu starp atsevišķām dalībvalstīm un reģioniem, un lai to nepieļautu, aicina Eiropas Savienību uzņemties atbildību un noteikt galvenās darbības jomas, kurās saskaņā ar subsidiaritātes principu Eiropas līmeņa intervence ir vispiemērotākā, lai sasniegtu vislabākos rezultātus attiecībā uz visiem; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē aicinājumu veidot vairāk ilgtspējīgu, augsti kvalificētu darbavietu, taču atzīst, ka jauns ekonomiskais modelis varētu izraisīt izmaksu un ieguvumu nevienlīdzīgu sadalījumu starp atsevišķām dalībvalstīm un reģioniem, un lai to nepieļautu, aicina Eiropas Savienību uzņemties atbildību un noteikt galvenās darbības jomas, kurās saskaņā ar subsidiaritātes principu Eiropas līmeņa intervence ir vispiemērotākā, lai sasniegtu vislabākos rezultātus attiecībā uz visiem;

| 21. | uzsver, ka pētniecība un jauninājumi ir galvenie instrumenti ES attīstībai un tās konkurētspējas palielināšanai saistībā ar globālajiem uzdevumiem; uzskata, ka šajās jomās jāveic regulāri ieguldījumi, kā arī regulāri jānovērtē panāktais progress, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem; šajā sakarībā aicina nodrošināt labāku koordināciju starp struktūrfondiem un pamatprogrammu, lai turpmāk pēc iespējas lielāki būtu ieguvumi no finansējuma pētniecībai un jauninājumiem, kā arī aicina attīstīt reģionālos jauninājumu kompleksus dalībvalstīs un starp tām; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka pētniecība un jauninājumi ir galvenie instrumenti ES attīstībai un tās konkurētspējas palielināšanai saistībā ar globālajiem uzdevumiem; uzskata, ka šajās jomās jāveic regulāri ieguldījumi, kā arī regulāri jānovērtē panāktais progress, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem; šajā sakarībā aicina nodrošināt labāku koordināciju starp struktūrfondiem un pamatprogrammu, lai turpmāk pēc iespējas lielāki būtu ieguvumi no finansējuma pētniecībai un jauninājumiem, kā arī aicina attīstīt reģionālos jauninājumu kompleksus dalībvalstīs un starp tām;

| 22. | pauž pārliecību, ka izglītība un arodapmācība ir galvenie priekšnoteikumi ES attīstībai un tās konkurētspējas palielināšanai saistībā ar globālajiem uzdevumiem; uzskata, ka šajā jomā jāveic regulāri ieguldījumi, kā arī regulāri jānovērtē panāktais progress; |
| --- | --- |

22.

pauž pārliecību, ka izglītība un arodapmācība ir galvenie priekšnoteikumi ES attīstībai un tās konkurētspējas palielināšanai saistībā ar globālajiem uzdevumiem; uzskata, ka šajā jomā jāveic regulāri ieguldījumi, kā arī regulāri jānovērtē panāktais progress;

| 23. | atzīst, ka struktūrpolitikas virzienu apstiprināta uzdevumu struktūra jau pirmajos izveidošanas gados bijusi sekmīga; plānošanas ticamības dēļ aicina saglabāt gan šo struktūru, gan dalītas pārvaldības principu; atzīst, ka 2020. gada mērķu pieņemšanas dēļ varētu būt vajadzīga mērķu satura pielāgošana; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka struktūrpolitikas virzienu apstiprināta uzdevumu struktūra jau pirmajos izveidošanas gados bijusi sekmīga; plānošanas ticamības dēļ aicina saglabāt gan šo struktūru, gan dalītas pārvaldības principu; atzīst, ka 2020. gada mērķu pieņemšanas dēļ varētu būt vajadzīga mērķu satura pielāgošana;

| 24. | atzīmē, ka infrastruktūras problēmas Eiropā, jo īpašu lauku reģionos, joprojām ir ļoti atšķirīgas, un tas kavē ES izaugsmes potenciālu un iekšējā tirgus sekmīgu darbību; uzsver pārrobežu sadarbības nozīmi šajā jautājumā un uzskata, ka jārada patiesi līdzvērtīgi konkurences apstākļi transporta, enerģētikas, telekomunikāciju un IT infrastruktūras jomā, šos uzdevumus vajadzētu iekļaut stratēģijā un arī nākotnē tiem jāpiešķir nozīmīga loma kohēzijas politikā; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka infrastruktūras problēmas Eiropā, jo īpašu lauku reģionos, joprojām ir ļoti atšķirīgas, un tas kavē ES izaugsmes potenciālu un iekšējā tirgus sekmīgu darbību; uzsver pārrobežu sadarbības nozīmi šajā jautājumā un uzskata, ka jārada patiesi līdzvērtīgi konkurences apstākļi transporta, enerģētikas, telekomunikāciju un IT infrastruktūras jomā, šos uzdevumus vajadzētu iekļaut stratēģijā un arī nākotnē tiem jāpiešķir nozīmīga loma kohēzijas politikā;

| 25. | atzīst, ka ES budžetam ir jābūt galvenajai nozīmei stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā; uzskata, ka kohēzijas politika ar tās mērķtiecīgo stratēģisko pieeju, stingrajiem un saistošajiem izpildes noteikumiem, individuāli pielāgotām intervencēm, kā arī uzraudzības un tehnisko palīdzību, ir iedarbīgs un efektīvs mehānisms, lai īstenotu stratēģiju “ES 2020”; |
| --- | --- |

25.

atzīst, ka ES budžetam ir jābūt galvenajai nozīmei stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā; uzskata, ka kohēzijas politika ar tās mērķtiecīgo stratēģisko pieeju, stingrajiem un saistošajiem izpildes noteikumiem, individuāli pielāgotām intervencēm, kā arī uzraudzības un tehnisko palīdzību, ir iedarbīgs un efektīvs mehānisms, lai īstenotu stratēģiju “ES 2020”;

| 26. | atzīmē, ka jo īpaši attiecībā uz pieeju platjoslas infrastruktūrai lauku apgabalos ir liela atpalicība, kas jānovērš atbilstoši Digitālajā programmā noteiktajiem uzdevumiem, lai sekmētu šo reģionu ekonomikas ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

26.

atzīmē, ka jo īpaši attiecībā uz pieeju platjoslas infrastruktūrai lauku apgabalos ir liela atpalicība, kas jānovērš atbilstoši Digitālajā programmā noteiktajiem uzdevumiem, lai sekmētu šo reģionu ekonomikas ilgtspējīgu attīstību;

| 27. | atzinīgi vērtē struktūrfondu lomas novērtēšanu stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā; tomēr uzsver, ka kohēzijas politika ir ne tikai pastāvīgu finansiālo piešķīrumu avots, bet arī spēcīgs instruments visu Eiropas reģionu ekonomikas attīstībai. Tās galvenie mērķi — reģionālo atšķirību novēršana un reālas ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas ieviešana Eiropā — un principi — integrēta pieeja, vairāku līmeņu pārvaldība un reāla partnerība — ir izšķirošie papildu elementi stratēģijas panākumu nodrošināšanai, un šos principus vajadzētu ar to saskaņot; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē struktūrfondu lomas novērtēšanu stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā; tomēr uzsver, ka kohēzijas politika ir ne tikai pastāvīgu finansiālo piešķīrumu avots, bet arī spēcīgs instruments visu Eiropas reģionu ekonomikas attīstībai. Tās galvenie mērķi — reģionālo atšķirību novēršana un reālas ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas ieviešana Eiropā — un principi — integrēta pieeja, vairāku līmeņu pārvaldība un reāla partnerība — ir izšķirošie papildu elementi stratēģijas panākumu nodrošināšanai, un šos principus vajadzētu ar to saskaņot;

| 28. | uzsver, ka spēcīgai un labi finansētai kohēzijas politikai, kas aptver visus Eiropas reģionus, jākļūst par stratēģijas “ES 2020” galveno elementu; uzskata, ka šī politika ar tās horizontālo pieeju ir priekšnosacījums stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanai, kā arī sociālas, ekonomiskas un teritoriālas kohēzijas nodrošināšanai visā ES; noraida visus mēģinājumus kohēzijas politiku pārņemt valstu kontrolē un aicina ES budžeta pārskatīšanā pilnībā atbalstīt reģionālo dimensiju; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka spēcīgai un labi finansētai kohēzijas politikai, kas aptver visus Eiropas reģionus, jākļūst par stratēģijas “ES 2020” galveno elementu; uzskata, ka šī politika ar tās horizontālo pieeju ir priekšnosacījums stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanai, kā arī sociālas, ekonomiskas un teritoriālas kohēzijas nodrošināšanai visā ES; noraida visus mēģinājumus kohēzijas politiku pārņemt valstu kontrolē un aicina ES budžeta pārskatīšanā pilnībā atbalstīt reģionālo dimensiju;

| 29. | uzsver, ka īstenošanas mehānismu savlaicīgai noteikšanai ir ļoti svarīga nozīme stratēģijas “ES 2020” sekmīgā īstenošanā; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka īstenošanas mehānismu savlaicīgai noteikšanai ir ļoti svarīga nozīme stratēģijas “ES 2020” sekmīgā īstenošanā;

| 30. | uzsver, ka kohēzijas politika nav pakārtota stratēģijai “ES 2020”; uzsver, ka, lai arī kohēzijas politikas prioritātes būtu jāsaskaņo ar stratēģijas “ES 2020” mērķiem, ir jāpieļauj pietiekama elastība, lai ņemtu vērā reģionālās īpatnības un atbalstītu vājāk attīstītos un trūcīgākos reģionus to centienos atrisināt sociālekonomiskās problēmas, nelabvēlīgos apstākļus un samazināt nevienlīdzību; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka kohēzijas politika nav pakārtota stratēģijai “ES 2020”; uzsver, ka, lai arī kohēzijas politikas prioritātes būtu jāsaskaņo ar stratēģijas “ES 2020” mērķiem, ir jāpieļauj pietiekama elastība, lai ņemtu vērā reģionālās īpatnības un atbalstītu vājāk attīstītos un trūcīgākos reģionus to centienos atrisināt sociālekonomiskās problēmas, nelabvēlīgos apstākļus un samazināt nevienlīdzību;

| 31. | aicina uzlabot stratēģijas “ES 2020” pārvaldes sistēmu salīdzinājumā ar Lisabonas stratēģiju; iesaka to veidot un Kohēzijas un struktūrfondu izmantošanā īstenot saskaņā ar vairāku līmeņu pārvaldības principu, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo varas iestāžu, kā arī pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu plašāku līdzdalību; uzsver, ka šāda līdzdalība varētu būt saistīta arī ar nolīgumu noslēgšanu par vairāku līmeņu pārvaldību; |
| --- | --- |

31.

aicina uzlabot stratēģijas “ES 2020” pārvaldes sistēmu salīdzinājumā ar Lisabonas stratēģiju; iesaka to veidot un Kohēzijas un struktūrfondu izmantošanā īstenot saskaņā ar vairāku līmeņu pārvaldības principu, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo varas iestāžu, kā arī pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu plašāku līdzdalību; uzsver, ka šāda līdzdalība varētu būt saistīta arī ar nolīgumu noslēgšanu par vairāku līmeņu pārvaldību;

| 32. | uzskata, ka stratēģijai “ES 2020” jābūt neatņemamai sastāvdaļai teritoriālās kohēzijas mērķa sasniegšanā, kas kā jauns mērķis iekļauts Lisabonas līgumā, uzskata, ka vietējās iniciatīvas pārrobežu sadarbībai rada teritoriālās kohēzijas iespējas, kas līdz šim nav pietiekami izmantotas; aicina Komisiju savos priekšlikumos par turpmākajiem teritoriālās sadarbības pasākumiem detalizētāk noteikt makroreģionu stratēģiju nozīmi; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka stratēģijai “ES 2020” jābūt neatņemamai sastāvdaļai teritoriālās kohēzijas mērķa sasniegšanā, kas kā jauns mērķis iekļauts Lisabonas līgumā, uzskata, ka vietējās iniciatīvas pārrobežu sadarbībai rada teritoriālās kohēzijas iespējas, kas līdz šim nav pietiekami izmantotas; aicina Komisiju savos priekšlikumos par turpmākajiem teritoriālās sadarbības pasākumiem detalizētāk noteikt makroreģionu stratēģiju nozīmi;

| 33. | norāda, ka spēcīgāks stratēģijas teritoriālais aspekts, ņemot vērā Eiropas reģionu īpatnības un dažādos attīstības līmeņus, līdz ar reģionālo un vietējo varas iestāžu un Struktūrfondu regulā minēto partneru tiešu iesaistīšanos attiecīgo programmu plānošanā un īstenošanā, ļaus panākt lielāku līdzdalības izjūtu attiecībā uz stratēģijas mērķiem visos tās līmeņos, kā arī labāku informētību par mērķiem un to rezultātiem; turklāt uzskata, ka reģioni ir pastāvīgi jāatbalsta, izstrādājot novatoriskus finanšu instrumentus, lai varētu saglabāt to lomu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka spēcīgāks stratēģijas teritoriālais aspekts, ņemot vērā Eiropas reģionu īpatnības un dažādos attīstības līmeņus, līdz ar reģionālo un vietējo varas iestāžu un Struktūrfondu regulā minēto partneru tiešu iesaistīšanos attiecīgo programmu plānošanā un īstenošanā, ļaus panākt lielāku līdzdalības izjūtu attiecībā uz stratēģijas mērķiem visos tās līmeņos, kā arī labāku informētību par mērķiem un to rezultātiem; turklāt uzskata, ka reģioni ir pastāvīgi jāatbalsta, izstrādājot novatoriskus finanšu instrumentus, lai varētu saglabāt to lomu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā;

| 34. | uzsver, cik svarīgas stratēģijas “ES 2020” mērķiem ir zināšanas gan par vietējo, gan par reģionālo stāvokli; tāpēc uzskata par svarīgu nodrošināt kopīgas statistikas sniegšanu, kā arī spēju iegūt rādītājus gan vietējā, gan reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

34.

uzsver, cik svarīgas stratēģijas “ES 2020” mērķiem ir zināšanas gan par vietējo, gan par reģionālo stāvokli; tāpēc uzskata par svarīgu nodrošināt kopīgas statistikas sniegšanu, kā arī spēju iegūt rādītājus gan vietējā, gan reģionālajā līmenī;

| 35. | norāda uz pilsētu nozīmīgo lomu stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā; mudina stratēģijas “ES 2020” prioritāšu īstenošanā ņemt vērā to pieredzi un ieguldījumu, jo īpaši attiecībā uz klimata pārmaiņām, sociālo integrāciju, demogrāfiskām pārmaiņām un ieguldījumiem ilgtspējīgā ekonomikas attīstībā, enerģētikas, transporta, ūdens apsaimniekošanas, veselības aprūpes, sabiedrības drošības u.c. jomās; piekrīt Padomes secinājumu projektam, ka reģioni ir jāiesaista turpmākajā stratēģijā par izaugsmi un darbavietām; tā kā stratēģijas īstenošana šajā jomā ir jāveic sadarbībā ar reģioniem un pilsētām, ierosina, ka Komisijai un Padomei būtu jāņem vērā Reģionu komitejas ieteikums par stratēģiju “ES 2020”; |
| --- | --- |

35.

norāda uz pilsētu nozīmīgo lomu stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā; mudina stratēģijas “ES 2020” prioritāšu īstenošanā ņemt vērā to pieredzi un ieguldījumu, jo īpaši attiecībā uz klimata pārmaiņām, sociālo integrāciju, demogrāfiskām pārmaiņām un ieguldījumiem ilgtspējīgā ekonomikas attīstībā, enerģētikas, transporta, ūdens apsaimniekošanas, veselības aprūpes, sabiedrības drošības u.c. jomās; piekrīt Padomes secinājumu projektam, ka reģioni ir jāiesaista turpmākajā stratēģijā par izaugsmi un darbavietām; tā kā stratēģijas īstenošana šajā jomā ir jāveic sadarbībā ar reģioniem un pilsētām, ierosina, ka Komisijai un Padomei būtu jāņem vērā Reģionu komitejas ieteikums par stratēģiju “ES 2020”;

| 36. | sagaida, ka Komisija piedāvās konkrētus, uz integrētu pieeju balstītus priekšlikumus sinerģijas radīšanai starp kohēzijas politiku un pastāvošajiem nozaru politikas virzieniem; iesaka racionalizēt programmu mērķus, instrumentus un administratīvās procedūras, kā arī saskaņot šo politiku programmu ilgumus; |
| --- | --- |

36.

sagaida, ka Komisija piedāvās konkrētus, uz integrētu pieeju balstītus priekšlikumus sinerģijas radīšanai starp kohēzijas politiku un pastāvošajiem nozaru politikas virzieniem; iesaka racionalizēt programmu mērķus, instrumentus un administratīvās procedūras, kā arī saskaņot šo politiku programmu ilgumus;

| 37. | tomēr uzskata, ka Eiropas Savienībai par saviem galvenajiem finansēšanas mehānismiem vajadzētu turpināt izmantot Kohēzijas fondu un struktūrfondus, kam ir vispāratzītas un iedarbīgas īstenošanas metodes; uzskata par nevajadzīgu radīt jaunus, atsevišķus tematiskos fondus, lai risinātu stratēģijas “ES 2020” mērķus, un uzskata, ka šie mērķi būtu jāiekļauj kohēzijas un lauku attīstības politikas virzienos; |
| --- | --- |

37.

tomēr uzskata, ka Eiropas Savienībai par saviem galvenajiem finansēšanas mehānismiem vajadzētu turpināt izmantot Kohēzijas fondu un struktūrfondus, kam ir vispāratzītas un iedarbīgas īstenošanas metodes; uzskata par nevajadzīgu radīt jaunus, atsevišķus tematiskos fondus, lai risinātu stratēģijas “ES 2020” mērķus, un uzskata, ka šie mērķi būtu jāiekļauj kohēzijas un lauku attīstības politikas virzienos;

| 38. | iesaka nākotnes tiesiskajā regulējumā paredzēt vienkāršāku pieeju struktūrfondu izmantošanai; uzsver, ka noteikumu un procedūru saskaņošanas rezultātā un ņemot vērā paraugprakses modeļus, varētu būt iespējams vienkāršot īstenošanas sistēmas un veicināt finansējuma iespējamo saņēmēju piedalīšanos ES līdzfinansētās programmās; |
| --- | --- |

38.

iesaka nākotnes tiesiskajā regulējumā paredzēt vienkāršāku pieeju struktūrfondu izmantošanai; uzsver, ka noteikumu un procedūru saskaņošanas rezultātā un ņemot vērā paraugprakses modeļus, varētu būt iespējams vienkāršot īstenošanas sistēmas un veicināt finansējuma iespējamo saņēmēju piedalīšanos ES līdzfinansētās programmās;

| 39. | iesaka Komisijai sagatavot gada pārskatu par stratēģijas “ES 2020” prioritātēm, pamatojoties uz tās īstenošanā gūtajiem rezultātiem, ņemot vērā jebkādas pārmaiņas sākotnēji paredzētajos nosacījumos un nosakot jaunas prioritātes, kas cieši saistītas ar pastāvīgām pārmaiņām vietējā, reģionālajā un globālajā līmenī; |
| --- | --- |

39.

iesaka Komisijai sagatavot gada pārskatu par stratēģijas “ES 2020” prioritātēm, pamatojoties uz tās īstenošanā gūtajiem rezultātiem, ņemot vērā jebkādas pārmaiņas sākotnēji paredzētajos nosacījumos un nosakot jaunas prioritātes, kas cieši saistītas ar pastāvīgām pārmaiņām vietējā, reģionālajā un globālajā līmenī;

| 40. | aicina Komisiju iespējami drīz iesniegt Parlamentam strukturētu darba programmu stratēģijas īstenošanai un turpmāk — skaidrus īstenošanas novērtējumus; turklāt aicina izstrādāt precīzu darba dokumentu, norādot attiecības starp stratēģiju un kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju iespējami drīz iesniegt Parlamentam strukturētu darba programmu stratēģijas īstenošanai un turpmāk — skaidrus īstenošanas novērtējumus; turklāt aicina izstrādāt precīzu darba dokumentu, norādot attiecības starp stratēģiju un kohēzijas politiku;

| 41. | uzskata, ka Reģionu komitejai, izmantojot Lisabonas stratēģijas īstenošanas uzraudzības forumu, vajadzētu turpināt uzraudzīt progresu saistībā ar turpmāko stratēģiju “ES 2020”, un ka dalībvalstis vajadzētu aicināt ik gadu strukturētā veidā ziņot par sasniegto progresu; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka Reģionu komitejai, izmantojot Lisabonas stratēģijas īstenošanas uzraudzības forumu, vajadzētu turpināt uzraudzīt progresu saistībā ar turpmāko stratēģiju “ES 2020”, un ka dalībvalstis vajadzētu aicināt ik gadu strukturētā veidā ziņot par sasniegto progresu;

*

* *

| 42. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

42.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

(2)  OV L 291, 21.10.2006., 11. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0165.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/126 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/126

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsSavienība Vidusjūrai

P7_TA(2010)0192

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par Vidusjūras reģiona valstu savienību (2009/2215(INI))

2011/C 161 E/19

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Barselonas deklarāciju, kas pieņemta Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ārlietu ministru konferences laikā, kura norisinājās Barselonā no 1995. gada 27. līdz 28. novembrim un kurā tika izveidota Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerība,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Barselonas process — Vidusjūras reģiona valstu savienība” (COM(2008)0319),

ņemot vērā “Barselonas procesa — Vidusjūras reģiona valstu savienības” apstiprināšanu Briseles Eiropadomes laikā, kas norisinājās 2008. gada 13. un 14. martā,

ņemot vērā Parīzes samita, kas norisinājās Parīzē 2008. gada 13. jūlijā, deklarāciju par Vidusjūras valstīm,

ņemot vērā Vidusjūras reģiona valstu savienības ārlietu ministru sanāksmes, kas norisinājās Marseļā 2008. gada 3. un 4. novembrī, nobeiguma deklarāciju,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārā asamblejas (EVPA) prezidija Parīzes (2008. gada 12. jūlijs), Kairas (2009. gada 22. novembris) un Rabatas (2010. gada 22. janvāris) deklarāciju,

–ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālās un vietējās asamblejas (ARLEM) atklāšanas sanāksmes, kas norisinājās Barselonā 2010. gada 21. janvārī, secinājumus,

ņemot vērā 2009. gada 19. oktobrī notikušā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ekonomikas un sociālo lietu padomju un līdzīgu Aleksandrijas iestāžu samita nobeiguma deklarāciju,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona valstu politiku un jo īpaši 2007. gada 15. marta (1) un 2008. gada 5. jūnija (2) rezolūciju, kā arī tā 2009. gada 19. februāra rezolūciju “Barselonas process — Vidusjūras reģiona valstu savienību” (3),

ņemot vērā Marakešā, 2009. gada 11. un 12. novembrī notikušās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu otrās ministriju konferences secinājumus par sieviešu lomas sabiedrībā stiprināšanu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu (4),

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Parlamentārās asamblejas (EVPA) komiteju ieteikumus, kas tika pieņemti Ammānā 2010. gada 13. un 14. martā notikušās 6. plenārsesijas laikā,

ņemot vērā EVPA ieteikumu, kuru pieņēma 2008. gada 13. oktobrī Jordānijā un par kuru informācija tika sniegta “Barselonas procesa — Vidusjūras reģiona valstu savienības” ārlietu ministru pirmajā sanāksmē Marseļā,

ņemot vērā Vidusjūras reģiona valstu savienības ģenerālsekretariāta nolikumu, kas tika pieņemts 2010. gada 3. martā,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A7-0133/2010),

| A. | tā kā Vidusjūras baseins ir ārkārtīgi svarīgs reģions Eiropas Savienībai un tā kā daudzpolārā pasaulē, kurā valda savstarpēja atkarība, tikai lielākie integrētie reģionu kopumi spēs risināt sociālās, kultūras, ekonomikas, vides, demogrāfiskās, politiskās un drošības problēmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Vidusjūras baseins ir ārkārtīgi svarīgs reģions Eiropas Savienībai un tā kā daudzpolārā pasaulē, kurā valda savstarpēja atkarība, tikai lielākie integrētie reģionu kopumi spēs risināt sociālās, kultūras, ekonomikas, vides, demogrāfiskās, politiskās un drošības problēmas;

| B. | tā kā Eiropas Savienībai ir jāizstrādā stratēģisks redzējums, kurā ir ņemti vērā visi šie problēmjautājumi, kas novēroti tās attiecībās ar dienvidu kaimiņvalstīm, priekšroku dodot sociālai, ekonomiskai un demokrātiskai reģiona attīstībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienībai ir jāizstrādā stratēģisks redzējums, kurā ir ņemti vērā visi šie problēmjautājumi, kas novēroti tās attiecībās ar dienvidu kaimiņvalstīm, priekšroku dodot sociālai, ekonomiskai un demokrātiskai reģiona attīstībai;

| C. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu Savienība veido īpašas attiecības ar kaimiņvalstīm, lai izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un mierīgas, uz sadarbību balstītas attiecības; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu Savienība veido īpašas attiecības ar kaimiņvalstīm, lai izveidotu labklājības un labu kaimiņattiecību telpu, kuras pamatā ir Savienības vērtības un kuru raksturo ciešas un mierīgas, uz sadarbību balstītas attiecības;

| D. | tā kā Vidusjūras reģiona valstu savienība (VRVS) dod iespēju pilnīgāk nostiprināt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecību reģionālo un daudzpusējo aspektu un paver iespēju nodrošināt mieru, drošību un labklājību 800 miljoniem iedzīvotāju un piedāvā ideālu struktūru sociālekonomisko problēmjautājumu risināšanai, reģionālās integrācijas veicināšanai un partnervalstu līdzattīstības garantēšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā Vidusjūras reģiona valstu savienība (VRVS) dod iespēju pilnīgāk nostiprināt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecību reģionālo un daudzpusējo aspektu un paver iespēju nodrošināt mieru, drošību un labklājību 800 miljoniem iedzīvotāju un piedāvā ideālu struktūru sociālekonomisko problēmjautājumu risināšanai, reģionālās integrācijas veicināšanai un partnervalstu līdzattīstības garantēšanai;

| E. | tā kā kaimiņattiecību politika, dodama priekšroku difenercētu divpusēju attiecību padziļināšanai, nedod iespēju viena pati reģionā veicināt vienotu integrācijas un nozīmīgu reformu procesu; ņemot vērā VRVS izveides sniegto iespēju stiprināt, no vienas puses, divpusējo un, no otras puses, reģionālo politikas jomu savstarpējo papildinātspēju, lai pēc iespējas efektīvāk strādātu pie Eiropas un Vidusjūras mērķu sasniegšanas, kuri ir balstīti uz tādu vērtību savstarpēju atzīšanu kā demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana; tā kā ir jāprasa, lai dalībvalstis apņemas īstenot Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) saskaņoti un ticami, ievērojot ES līguma 8. pantu; |
| --- | --- |

E.

tā kā kaimiņattiecību politika, dodama priekšroku difenercētu divpusēju attiecību padziļināšanai, nedod iespēju viena pati reģionā veicināt vienotu integrācijas un nozīmīgu reformu procesu; ņemot vērā VRVS izveides sniegto iespēju stiprināt, no vienas puses, divpusējo un, no otras puses, reģionālo politikas jomu savstarpējo papildinātspēju, lai pēc iespējas efektīvāk strādātu pie Eiropas un Vidusjūras mērķu sasniegšanas, kuri ir balstīti uz tādu vērtību savstarpēju atzīšanu kā demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana; tā kā ir jāprasa, lai dalībvalstis apņemas īstenot Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) saskaņoti un ticami, ievērojot ES līguma 8. pantu;

| F. | tā kā ir nepieciešams balstīties uz Barselonas procesa sasniegumiem, kura mērķi un sasniegumi saskaņā ar Parīzes 2008. gada 13. jūlija deklarāciju ir jāstiprina ar VRVS, un tā kā lai nodrošinātu daudzo Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbības instrumentu efektivitāti un saskaņu, nedrīkst pieļaut jau pastāvošo politisko instrumentu un institucionālo līmeņu pavairošanu vai pārklāšanos; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir nepieciešams balstīties uz Barselonas procesa sasniegumiem, kura mērķi un sasniegumi saskaņā ar Parīzes 2008. gada 13. jūlija deklarāciju ir jāstiprina ar VRVS, un tā kā lai nodrošinātu daudzo Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbības instrumentu efektivitāti un saskaņu, nedrīkst pieļaut jau pastāvošo politisko instrumentu un institucionālo līmeņu pavairošanu vai pārklāšanos;

| G. | tā kā Vidusjūras reģiona valstis jau apmēram piecpadsmit gadus piedzīvo ātru tirdzniecības un ekonomisko attiecību (Krievija, Ķīna, Brazīlija, Persijas līča reģiona monarhijas) daudzveidības palielināšanos un tā kā to uzņēmumi saskaras ar ievērojamām pārmaiņām (patēriņa režīmi, mobilitāte, demogrāfiskās izmaiņas u. tml.), kuras ietekmē iekšējo līdzsvaru, bet īpaši teritoriālo līdzsvaru; |
| --- | --- |

G.

tā kā Vidusjūras reģiona valstis jau apmēram piecpadsmit gadus piedzīvo ātru tirdzniecības un ekonomisko attiecību (Krievija, Ķīna, Brazīlija, Persijas līča reģiona monarhijas) daudzveidības palielināšanos un tā kā to uzņēmumi saskaras ar ievērojamām pārmaiņām (patēriņa režīmi, mobilitāte, demogrāfiskās izmaiņas u. tml.), kuras ietekmē iekšējo līdzsvaru, bet īpaši teritoriālo līdzsvaru;

| H. | tā kā ierobežotā kultūras apmaiņa pati par sevi nespēj tuvināt Vidusjūras reģiona tautas un Eiropa pakāpeniski zaudē savu kultūras ietekmi uz Vidusjūras reģiona partnervalstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā ierobežotā kultūras apmaiņa pati par sevi nespēj tuvināt Vidusjūras reģiona tautas un Eiropa pakāpeniski zaudē savu kultūras ietekmi uz Vidusjūras reģiona partnervalstīm;

| I. | ņemot vērā pieaugošās atšķirības starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Vidusjūras reģiona trešām valstīm un satraucošas strukturālās grūtības, kuras ir gan sociālekonomiska, gan institucionāla rakstura, uz kurām ir nepieciešams strauji kopīgi reaģēt visu VRVS dalībvalstu interesēs, tā kā Vidusjūras reģiona trešo valstu ekonomiskās izaugsmes potenciāls šo perspektīvu dara reālistisku; tā kā ir nepieciešama uzlabota Dienvidu–Dienvidu integrācija; |
| --- | --- |

I.

ņemot vērā pieaugošās atšķirības starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Vidusjūras reģiona trešām valstīm un satraucošas strukturālās grūtības, kuras ir gan sociālekonomiska, gan institucionāla rakstura, uz kurām ir nepieciešams strauji kopīgi reaģēt visu VRVS dalībvalstu interesēs, tā kā Vidusjūras reģiona trešo valstu ekonomiskās izaugsmes potenciāls šo perspektīvu dara reālistisku; tā kā ir nepieciešama uzlabota Dienvidu–Dienvidu integrācija;

| J. | tā kā VRVS izveides reģionālo kontekstu iezīmē konflikti un politiskais saspridzinājums, kas ir apgrūtinājis un kavējis tā īstenošanu kopš Parīzes samita 2008. gada jūlijā, tā kā Tuvo Austrumu miera process šobrīd ir apstājies; |
| --- | --- |

J.

tā kā VRVS izveides reģionālo kontekstu iezīmē konflikti un politiskais saspridzinājums, kas ir apgrūtinājis un kavējis tā īstenošanu kopš Parīzes samita 2008. gada jūlijā, tā kā Tuvo Austrumu miera process šobrīd ir apstājies;

| K. | tā kā ekonomikas un finanšu krīzes sekas ir papildinājušas partnervalstīs jau pastāvošās politiskās, ekonomiskās un sociālās problēmas, un jo īpaši tās, kuras ir saistītas ar bezdarbu; tā kā gan šīs valstis, gan ES vēlas samazināt bezdarbu šajā reģionā un nodrošināt tā iedzīvotājiem, īpaši sievietēm, jauniešiem un lauku iedzīvotājiem nākotnes cerības; |
| --- | --- |

K.

tā kā ekonomikas un finanšu krīzes sekas ir papildinājušas partnervalstīs jau pastāvošās politiskās, ekonomiskās un sociālās problēmas, un jo īpaši tās, kuras ir saistītas ar bezdarbu; tā kā gan šīs valstis, gan ES vēlas samazināt bezdarbu šajā reģionā un nodrošināt tā iedzīvotājiem, īpaši sievietēm, jauniešiem un lauku iedzīvotājiem nākotnes cerības;

| L. | tā kā Tuvo Austrumu miera procesa atsākšana un ilgtspējīga globāla konkrēta risinājuma perspektīva ir izšķiroši svarīga Eiropas un Vidusjūras reģiona attiecību attīstībai, kā arī VRVS projektu veiksmīgai darbībai un īstenošanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā Tuvo Austrumu miera procesa atsākšana un ilgtspējīga globāla konkrēta risinājuma perspektīva ir izšķiroši svarīga Eiropas un Vidusjūras reģiona attiecību attīstībai, kā arī VRVS projektu veiksmīgai darbībai un īstenošanai;

| M. | tā kā ir jānodrošina efektīva un pārredzama divu galveno VRVS jauninājumu, proti, institucionālā (līdzprezidentūra, kopīgā apvienotā komiteja, VRVS ģenerālsekretariāts) un operatīvā (integrācijas projekti) funkcionēšana, lai uzlabotu dzīves apstākļus pilsoņiem, kas ir galvenie šā projekta ieguvēji; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir jānodrošina efektīva un pārredzama divu galveno VRVS jauninājumu, proti, institucionālā (līdzprezidentūra, kopīgā apvienotā komiteja, VRVS ģenerālsekretariāts) un operatīvā (integrācijas projekti) funkcionēšana, lai uzlabotu dzīves apstākļus pilsoņiem, kas ir galvenie šā projekta ieguvēji;

| N. | tā kā ģenerālsekretariāts tiek veidots ar mērķi, lai tas kļūtu par galveno pasākumu īstenotāju, tā efektivitāte būs atkarīga no personāla spējas strādāt pastāvīgi, un tā kā augstas Izraēlas un Palestīnas ierēdņu sadarbība starptautiskā organizācijā reģionālā mērogā ir nepieredzēts notikums, kas vieš jaunas cerības; |
| --- | --- |

N.

tā kā ģenerālsekretariāts tiek veidots ar mērķi, lai tas kļūtu par galveno pasākumu īstenotāju, tā efektivitāte būs atkarīga no personāla spējas strādāt pastāvīgi, un tā kā augstas Izraēlas un Palestīnas ierēdņu sadarbība starptautiskā organizācijā reģionālā mērogā ir nepieredzēts notikums, kas vieš jaunas cerības;

| O. | tā kā Vidusjūras reģionus tieši skar tādi pārrobežu jautājumi kā ilgtspējīga attīstība, energoapgādes drošība, migrācijas plūsmas, kultūras un tūrisma apmaiņa, un tā kā tos skar arī tādas pārrobežu problēmas kā ūdens pārvaldība un piekļuve tam, piesārņojums, transporta tīklu attīstība, un tāpēc vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes ir ārkārtīgi svarīgas atbalsta sniedzējas, rodoties ilgtspējīgām, vietējām īpatnībām atbilstošām teritoriālās politikas nostādnēm un konkrētu un iekļaujošu projektu īstenošanai; |
| --- | --- |

O.

tā kā Vidusjūras reģionus tieši skar tādi pārrobežu jautājumi kā ilgtspējīga attīstība, energoapgādes drošība, migrācijas plūsmas, kultūras un tūrisma apmaiņa, un tā kā tos skar arī tādas pārrobežu problēmas kā ūdens pārvaldība un piekļuve tam, piesārņojums, transporta tīklu attīstība, un tāpēc vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes ir ārkārtīgi svarīgas atbalsta sniedzējas, rodoties ilgtspējīgām, vietējām īpatnībām atbilstošām teritoriālās politikas nostādnēm un konkrētu un iekļaujošu projektu īstenošanai;

| P. | tā kā sociālekonomiskās ietekmes, ietekmes uz vidi un ietekmes uz teritoriālo līdzsvaru dēļ lauksaimniecība ir liels problēmu avots Vidusjūras reģiona valstīs; |
| --- | --- |

P.

tā kā sociālekonomiskās ietekmes, ietekmes uz vidi un ietekmes uz teritoriālo līdzsvaru dēļ lauksaimniecība ir liels problēmu avots Vidusjūras reģiona valstīs;

| Q. | tā kā 60 % no pasaules iedzīvotājiem, kuriem trūkst ūdens, mīt Vidusjūras baseina dienvidos un Tuvajos Austrumos, un saskaņā ar ANO Attīstības programmas ietvaros izstrādātajiem ziņojumiem par arābu pasauli un “Plan Bleu” ziņojumiem līdz 2025. gadam 63 miljoni cilvēku nonāks ūdens trūkuma situācijā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 60 % no pasaules iedzīvotājiem, kuriem trūkst ūdens, mīt Vidusjūras baseina dienvidos un Tuvajos Austrumos, un saskaņā ar ANO Attīstības programmas ietvaros izstrādātajiem ziņojumiem par arābu pasauli un “Plan Bleu” ziņojumiem līdz 2025. gadam 63 miljoni cilvēku nonāks ūdens trūkuma situācijā;

| R. | atgādina 2008. gada 4. novembrī Marseļā notikušajā VRVS ministriju konferencē pieņemto lēmumu samazināt digitālo palaisu starp abiem Vidusjūras krastiem, kurš kalpoja par pamatu BB-MED (platjosla Vidusjūrai) priekšlikumam; |
| --- | --- |

R.

atgādina 2008. gada 4. novembrī Marseļā notikušajā VRVS ministriju konferencē pieņemto lēmumu samazināt digitālo palaisu starp abiem Vidusjūras krastiem, kurš kalpoja par pamatu BB-MED (platjosla Vidusjūrai) priekšlikumam;

| S. | tā kā kopš Parīzes samita VRVS ietvaros izsludinātajiem projektiem šobrīd netiek atvēlēts pietiekams globālais finansējums, kas var aizkavēt to īstenošanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā kopš Parīzes samita VRVS ietvaros izsludinātajiem projektiem šobrīd netiek atvēlēts pietiekams globālais finansējums, kas var aizkavēt to īstenošanu;

| T. | tā kā migrantu plūsmai un dažādām tās radītajām problēmām no vienas un no otras Vidusjūras reģiona puses ir liela nozīme humānajā, sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

T.

tā kā migrantu plūsmai un dažādām tās radītajām problēmām no vienas un no otras Vidusjūras reģiona puses ir liela nozīme humānajā, sociālajā, kultūras un ekonomikas jomā;

| U. | ņemot vērā to, cik svarīga ir tā kapitāla plūsma, ko veido līdzekļi, kurus migranti pārskaita dienvidu krasta valstu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

U.

ņemot vērā to, cik svarīga ir tā kapitāla plūsma, ko veido līdzekļi, kurus migranti pārskaita dienvidu krasta valstu iedzīvotājiem;

| V. | tā kā, no vienas puses, nesen stājās spēkā Lisabonas līgums un tajā noteiktās institucionālās pārmaiņas un, no otras puses, notika iztaujāšana attiecībā uz VRVS darbību un finansējumu, kā rezultātā Eiropas Parlamentam ir svarīgi cieši uzraudzīt VRVS turpmāko attīstību, lai piedalītos Barselonas samita panākumu nodrošināšanā, |
| --- | --- |

V.

tā kā, no vienas puses, nesen stājās spēkā Lisabonas līgums un tajā noteiktās institucionālās pārmaiņas un, no otras puses, notika iztaujāšana attiecībā uz VRVS darbību un finansējumu, kā rezultātā Eiropas Parlamentam ir svarīgi cieši uzraudzīt VRVS turpmāko attīstību, lai piedalītos Barselonas samita panākumu nodrošināšanā,

| 1. | lūdz VRVS valstu un valdību vadītājus sanākt kopā Barselonā 2010. gada 7. jūnijā un darīt visu iespējamo, lai pēc diviem sarežģītiem gadiem šīs sanāksmes laikā izveidotu VRVS iestādes un uzsāktu liela mēroga projektus, un panāktu progresu visās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu sadarbības jomās; |
| --- | --- |

1.

lūdz VRVS valstu un valdību vadītājus sanākt kopā Barselonā 2010. gada 7. jūnijā un darīt visu iespējamo, lai pēc diviem sarežģītiem gadiem šīs sanāksmes laikā izveidotu VRVS iestādes un uzsāktu liela mēroga projektus, un panāktu progresu visās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu sadarbības jomās;

| 2. | joprojām, neskatoties uz VRVS izveidi, raizējas par to, ka nav skaidri izstrādāta ES Vidusjūras reģiona politika un šā reģiona attīstības un stabilizācijas stratēģiskais redzējums; uzsver, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona integrācijai atkal ir jākļūst par ES darba plāna prioritāti; |
| --- | --- |

2.

joprojām, neskatoties uz VRVS izveidi, raizējas par to, ka nav skaidri izstrādāta ES Vidusjūras reģiona politika un šā reģiona attīstības un stabilizācijas stratēģiskais redzējums; uzsver, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona integrācijai atkal ir jākļūst par ES darba plāna prioritāti;

| 3. | aicina VRVS dalībvalstu valdības padziļināti pārskatīt un pastiprināt politisko dialogu; uzsver, ka savstarpēja cieņa un sapratne ir būtiski šā dialoga pamatelementi un atgādina, ka šīs jaunās iniciatīvas mērķu vidū, īpaši nostiprinot pastāvošos mehānismus, ir skaidri jāiekļauj demokrātijas, tiesiskuma, kā arī tādu cilvēktiesību, kā pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās vai kultūras tiesības veicināšana un ievērošana; šādā sakarībā uzsver vārda, domas un ticības brīvības nozīmi, kā arī nepieciešamību garantēt minoritāšu, tostarp reliģisko minoritāšu tiesības; uzsver, ka sieviešu tiesībām, dzimumu līdztiesībai un uz seksuālo orientāciju balstītas diskriminācijas apkarošanai ir jāpievērš īpaša vērība; atkārtoti apliecina atbalstu demokrātiskām politiskām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām Vidusjūras dienvidu krastā un pauž atzinību par to kvalitatīvo darbu, ko ir veikušas sieviešu organizācijas; |
| --- | --- |

3.

aicina VRVS dalībvalstu valdības padziļināti pārskatīt un pastiprināt politisko dialogu; uzsver, ka savstarpēja cieņa un sapratne ir būtiski šā dialoga pamatelementi un atgādina, ka šīs jaunās iniciatīvas mērķu vidū, īpaši nostiprinot pastāvošos mehānismus, ir skaidri jāiekļauj demokrātijas, tiesiskuma, kā arī tādu cilvēktiesību, kā pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās vai kultūras tiesības veicināšana un ievērošana; šādā sakarībā uzsver vārda, domas un ticības brīvības nozīmi, kā arī nepieciešamību garantēt minoritāšu, tostarp reliģisko minoritāšu tiesības; uzsver, ka sieviešu tiesībām, dzimumu līdztiesībai un uz seksuālo orientāciju balstītas diskriminācijas apkarošanai ir jāpievērš īpaša vērība; atkārtoti apliecina atbalstu demokrātiskām politiskām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām Vidusjūras dienvidu krastā un pauž atzinību par to kvalitatīvo darbu, ko ir veikušas sieviešu organizācijas;

| 4. | uzskata, ka Vidusjūras reģionā valdošais politiskais sasprindzinājumus un reģionālie konflikti nedrīkst kavēt nozaru un daudzpusējo sadarbību un ka, īstenojot plaša mēroga integrācijas projektus un risinot atklātu politisko dialogu, VRVS veicinās uzticības pilnas atmosfēras rašanos, kas savukārt veicinās kopējās drošības mērķu sasniegšanu solidaritātes un miera garā; uzsver tomēr, ka VRVS darbība nevar būt pilnībā veiksmīga, kamēr, ievērojot starptautiskās tiesības, nav atrisināti dažādi reģionālie konflikti, un viss Vidusjūras reģions kļuvis par miera teritoriju; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka Vidusjūras reģionā valdošais politiskais sasprindzinājumus un reģionālie konflikti nedrīkst kavēt nozaru un daudzpusējo sadarbību un ka, īstenojot plaša mēroga integrācijas projektus un risinot atklātu politisko dialogu, VRVS veicinās uzticības pilnas atmosfēras rašanos, kas savukārt veicinās kopējās drošības mērķu sasniegšanu solidaritātes un miera garā; uzsver tomēr, ka VRVS darbība nevar būt pilnībā veiksmīga, kamēr, ievērojot starptautiskās tiesības, nav atrisināti dažādi reģionālie konflikti, un viss Vidusjūras reģions kļuvis par miera teritoriju;

| 5. | uzsver, ka steidzami ir jāpanāk taisnīgs un ilgtspējīgs Tuvo Austrumu konflikta risinājums un aicina šajā sakarībā ES un visas VRVS dalībvalstis uzņemties konkrētas saistības; atkārto aicinājumu atsākt nopietnas sarunas miera procesa ietvaros ar mērķi panākt divu valstu — neatkarīgas, demokrātiskas un dzīvotspējīgas Palestīnas valsts un Izraēlas valsts līdzāspastāvēšanu, lai tās viena otrai blakus dzīvotu mierā, drošībā un ar starptautiski atzītām robežām; atbalsta to būtisko ieguldījumu, ko VRVS var sniegt, uzlabojot attiecības starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi, īpaši pateicoties sadarbībai tās iekšienē starp Izraēlas un Palestīnas pārstāvjiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka steidzami ir jāpanāk taisnīgs un ilgtspējīgs Tuvo Austrumu konflikta risinājums un aicina šajā sakarībā ES un visas VRVS dalībvalstis uzņemties konkrētas saistības; atkārto aicinājumu atsākt nopietnas sarunas miera procesa ietvaros ar mērķi panākt divu valstu — neatkarīgas, demokrātiskas un dzīvotspējīgas Palestīnas valsts un Izraēlas valsts līdzāspastāvēšanu, lai tās viena otrai blakus dzīvotu mierā, drošībā un ar starptautiski atzītām robežām; atbalsta to būtisko ieguldījumu, ko VRVS var sniegt, uzlabojot attiecības starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi, īpaši pateicoties sadarbībai tās iekšienē starp Izraēlas un Palestīnas pārstāvjiem;

| 6. | pauž nožēlu, ka vēl nav noslēdzies Rietumsahāras dekolonizācijas process; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka vēl nav noslēdzies Rietumsahāras dekolonizācijas process;

| 7. | atzinīgi vērtē VRVS ģenerālsekretāra iecelšanu un sekretariāta nolikuma pieņemšanu, un, gatavojoties Barselonas samitam, iesaka pabeigt VRVS institucionālās un funkcionālās arhitektūras formulēšanu, ievērojot šādas vadlīnijas:






  — | piešķirt ģenerālsekretariātam pietiekamus finanšu un statūtiem atbilstošus līdzekļus, lai būtu iespējams nodrošināt tā efektīvu un neatkarīgu darbību; uzsver nepieciešamību nodrošināt sekretariāta pilnīgu darbspēju un nepieciešamību atlasīt personālu, ievērojot nopelnu kritēriju, īpaši rūpējoties par ģeogrāfiskās izcelsmes daudzveidību un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē VRVS ģenerālsekretāra iecelšanu un sekretariāta nolikuma pieņemšanu, un, gatavojoties Barselonas samitam, iesaka pabeigt VRVS institucionālās un funkcionālās arhitektūras formulēšanu, ievērojot šādas vadlīnijas:

—

piešķirt ģenerālsekretariātam pietiekamus finanšu un statūtiem atbilstošus līdzekļus, lai būtu iespējams nodrošināt tā efektīvu un neatkarīgu darbību; uzsver nepieciešamību nodrošināt sekretariāta pilnīgu darbspēju un nepieciešamību atlasīt personālu, ievērojot nopelnu kritēriju, īpaši rūpējoties par ģeogrāfiskās izcelsmes daudzveidību un dzimumu līdztiesību;

| — | precizēt lēmumu pieņemšanas, finansēšanas un liela mēroga projektu īstenošanas kritērijus, jo īpaši skaidri definēt prioritātes nākamajiem trīs gadiem; |
| --- | --- |

—

precizēt lēmumu pieņemšanas, finansēšanas un liela mēroga projektu īstenošanas kritērijus, jo īpaši skaidri definēt prioritātes nākamajiem trīs gadiem;

| — | no Eiropas dalībnieku (dalībvalstu, Padomes un Komisijas) puses nodrošināt kopīgu Lisabonas līgumam atbilstīgu pārstāvniecību un tai pat laikā atbalstīt visu Vidusjūras reģiona trešo valstu aktīvu līdzdalību; |
| --- | --- |

—

no Eiropas dalībnieku (dalībvalstu, Padomes un Komisijas) puses nodrošināt kopīgu Lisabonas līgumam atbilstīgu pārstāvniecību un tai pat laikā atbalstīt visu Vidusjūras reģiona trešo valstu aktīvu līdzdalību;

| — | nodrošināt VRVS demokrātisko leģitimāti, apstiprinot EVPA par neatņemamu institucionālās arhitektūras sastāvdaļu; |
| --- | --- |

—

nodrošināt VRVS demokrātisko leģitimāti, apstiprinot EVPA par neatņemamu institucionālās arhitektūras sastāvdaļu;

| — | pastiprināt specializētu ministru konferenču apstiprinātu Kopienas projektu un programmu koordinēšanu, īpaši ņemot vērā sinerģijas iespējas; |
| --- | --- |

—

pastiprināt specializētu ministru konferenču apstiprinātu Kopienas projektu un programmu koordinēšanu, īpaši ņemot vērā sinerģijas iespējas;

| — | pieļaut mainīgās ģeometrijas sadarbību, kas atvērta visām valstīm un daudzpusējām iestādēm, kuras vēlas sadarboties kopīgu interešu projektos; |
| --- | --- |

—

pieļaut mainīgās ģeometrijas sadarbību, kas atvērta visām valstīm un daudzpusējām iestādēm, kuras vēlas sadarboties kopīgu interešu projektos;

| — | garantēt labu sekretariāta un Eiropas Komisijas sadarbību, kā arī skaidru kompetenču nošķiršanu, aicināt Komisiju aktīvi sadarboties VRVS un prasīt lielāku skaidrību par tās iesaistīšanos šajā jaunajā institucionālajā struktūrā; |
| --- | --- |

—

garantēt labu sekretariāta un Eiropas Komisijas sadarbību, kā arī skaidru kompetenču nošķiršanu, aicināt Komisiju aktīvi sadarboties VRVS un prasīt lielāku skaidrību par tās iesaistīšanos šajā jaunajā institucionālajā struktūrā;

| — | veidot komunikācijas pasākumus, lai panāktu VRVS darbības redzamību, informēt pilsoņus par VRVS lielajiem projektiem un sasniegumiem, izmantojot pilnīgu un atjauninātu interneta vietni; |
| --- | --- |

—

veidot komunikācijas pasākumus, lai panāktu VRVS darbības redzamību, informēt pilsoņus par VRVS lielajiem projektiem un sasniegumiem, izmantojot pilnīgu un atjauninātu interneta vietni;

| — | uzraudzīt VRVS demokrātisko leģimitāti tā, lai lēmumi tiktu pieņemti pārredzami, lēmumu pieņemšanas procesā sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu, EVPA un valstu parlamentiem; uzsvērt, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārai asamblejai vajadzētu būt atzītai par VRVS pamata komponenti — parlamentāro sadaļu’; |
| --- | --- |

—

uzraudzīt VRVS demokrātisko leģimitāti tā, lai lēmumi tiktu pieņemti pārredzami, lēmumu pieņemšanas procesā sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu, EVPA un valstu parlamentiem; uzsvērt, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārai asamblejai vajadzētu būt atzītai par VRVS pamata komponenti — parlamentāro sadaļu’;

| — | nodrošināt dialogu ar visām iesaistītajām pusēm (vietējām pārvaldes iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām) un viņu iesaistīšanos lēmumu pieņemšanas procesos par svarīgākajiem projektiem; |
| --- | --- |

—

nodrošināt dialogu ar visām iesaistītajām pusēm (vietējām pārvaldes iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām) un viņu iesaistīšanos lēmumu pieņemšanas procesos par svarīgākajiem projektiem;

| 8. | atgādina, ka Parīzes samitā tika noteikti seši lieli stratēģiski horizontāli sektori (civilā aizsardzība, jūras un sauszemes maģistrāles, Vidusjūras attīrīšana, saules enerģijas plāns, Iniciatīva darījumu paplašināšanai Vidusjūras reģionā un Eiropas un Vidusjūras reģiona universitāte; uzsver tāpēc, cik svarīgi ir neatlaidīgi attīstīt reģionālās programmas un Eiropas un Vidusjūtas parternības ietvaros jau radītos līdzekļus, un vēlas, lai VRVS saistībā finansēto projektu atlase tiktu balstīta uz pievienoto vērtību reģionālā un vietējā mērogā; aicina šos prioritāros projektus īstenot nekavējoties; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka Parīzes samitā tika noteikti seši lieli stratēģiski horizontāli sektori (civilā aizsardzība, jūras un sauszemes maģistrāles, Vidusjūras attīrīšana, saules enerģijas plāns, Iniciatīva darījumu paplašināšanai Vidusjūras reģionā un Eiropas un Vidusjūras reģiona universitāte; uzsver tāpēc, cik svarīgi ir neatlaidīgi attīstīt reģionālās programmas un Eiropas un Vidusjūtas parternības ietvaros jau radītos līdzekļus, un vēlas, lai VRVS saistībā finansēto projektu atlase tiktu balstīta uz pievienoto vērtību reģionālā un vietējā mērogā; aicina šos prioritāros projektus īstenot nekavējoties;

| 9. | uzskata, ka ir būtiski, lai valsts un privāto fondu paketēs paredzētais projektu finansējums tiktu garantēts, uzkrāts un piesaistīts, ievērojot šādu struktūru:






  — | aicina VRVS dalībvalstis piešķirt līdzekļus fondu projektiem atbilstīgi problēmām un prognozē ļoti aktīvu dalībnieku iesaistīšanos Barselonas samitā, |
| --- | --- | --- |

9.

uzskata, ka ir būtiski, lai valsts un privāto fondu paketēs paredzētais projektu finansējums tiktu garantēts, uzkrāts un piesaistīts, ievērojot šādu struktūru:

—

aicina VRVS dalībvalstis piešķirt līdzekļus fondu projektiem atbilstīgi problēmām un prognozē ļoti aktīvu dalībnieku iesaistīšanos Barselonas samitā,

| — | pievērš īpašu uzmanību tam, ka periodā pirms finanšu plāna 2007.–2013. gadam noslēguma viss savienības finanšu atbalsts ir nodrošināms, nekaitējot īstenojamām vai paredzētajām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālajām programmām; uzsver nepieciešamību būtiski stiprināt līdzekļus, kuri paredzēti Eiropas kaimiņattiecību politikas Vidusjūras sadaļai, kā arī ES ieguldījumu VRVS projektos, kas paredzēti jaunajā ES 2014.-2020. gada finanšu plānā, vienlaikus ņemot vērā ekonomikas un finanšu krīzes ietekmi; |
| --- | --- |

—

pievērš īpašu uzmanību tam, ka periodā pirms finanšu plāna 2007.–2013. gadam noslēguma viss savienības finanšu atbalsts ir nodrošināms, nekaitējot īstenojamām vai paredzētajām Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālajām programmām; uzsver nepieciešamību būtiski stiprināt līdzekļus, kuri paredzēti Eiropas kaimiņattiecību politikas Vidusjūras sadaļai, kā arī ES ieguldījumu VRVS projektos, kas paredzēti jaunajā ES 2014.-2020. gada finanšu plānā, vienlaikus ņemot vērā ekonomikas un finanšu krīzes ietekmi;

| — | atzinīgi vērtē reģionā jau strādājošo valsts, Eiropas (EIB-FEMIP, ERAB) un starptautiskās (Pasaules Banka) finanšu iestādes finanšu iestāžu darbu; uzsver nepieciešamību atrast sinerģiju lielo projektu sakarībā un ierosina izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona investīciju un attīstības banku, lai stiprinātu VRVS ziemeļu–dienvidu paritāro raksturu; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē reģionā jau strādājošo valsts, Eiropas (EIB-FEMIP, ERAB) un starptautiskās (Pasaules Banka) finanšu iestādes finanšu iestāžu darbu; uzsver nepieciešamību atrast sinerģiju lielo projektu sakarībā un ierosina izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona investīciju un attīstības banku, lai stiprinātu VRVS ziemeļu–dienvidu paritāro raksturu;

| — | uzsver Eiropas Investīciju bankas lomu, kura koordinē trijus no sešiem prioritārajiem projektiem (Vidusjūras attīrīšanu, saules enerģijas plānu un jūras un sauszemes maģistrāles); |
| --- | --- |

—

uzsver Eiropas Investīciju bankas lomu, kura koordinē trijus no sešiem prioritārajiem projektiem (Vidusjūras attīrīšanu, saules enerģijas plānu un jūras un sauszemes maģistrāles);

| — | uzsver nepieciešamību veidot plašāku sadarbību un uzlabot VRVS valstu, bet īpaši dienvidu krasta valstu finansiālo un ekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

—

uzsver nepieciešamību veidot plašāku sadarbību un uzlabot VRVS valstu, bet īpaši dienvidu krasta valstu finansiālo un ekonomisko integrāciju;

| — | atzinīgi vērtē nesen izveidotos ieguldījumu fondus, kas paredzēti VRVS projektu finansēšanai, tostarp arī InfraMed fondu, kas paredzēts infrastruktūras projektu īstenošanai, un aicina dažādas iesaistītās puses veicināt līdzīgu iniciatīvu izstrādi un atbalstīt ieguldītāju, īpaši ilgtermiņa ieguldītāju sadarbību; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē nesen izveidotos ieguldījumu fondus, kas paredzēti VRVS projektu finansēšanai, tostarp arī InfraMed fondu, kas paredzēts infrastruktūras projektu īstenošanai, un aicina dažādas iesaistītās puses veicināt līdzīgu iniciatīvu izstrādi un atbalstīt ieguldītāju, īpaši ilgtermiņa ieguldītāju sadarbību;

| — | pauž vēlmi par tādu investīciju fondu izveidi, kas paredzēti vietējo un reģionālo pašvaldību projektu finansēšanai attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

—

pauž vēlmi par tādu investīciju fondu izveidi, kas paredzēti vietējo un reģionālo pašvaldību projektu finansēšanai attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību;

| 10. | iedrošina strādāt pie trešo valstu ekonomiskās un juridiskās vides uzlabošanas, par prioritāti nosakot dzīvotspējīgu un uzticamu apakšreģionu finanšu iestāžu izveidi ārvalstu ieguldījumu piesaistei; aicina arī pēc saviem ieskatiem:






  — | izstrādāt Vidusjūras reģiona trešām valstīm kopīgu ieguldījumu aizsardzības hartu, kas ļaus saskaņot un uzlabot minēto ieguldījumu aizsardzību un iedrošināt tos, |
| --- | --- | --- |

10.

iedrošina strādāt pie trešo valstu ekonomiskās un juridiskās vides uzlabošanas, par prioritāti nosakot dzīvotspējīgu un uzticamu apakšreģionu finanšu iestāžu izveidi ārvalstu ieguldījumu piesaistei; aicina arī pēc saviem ieskatiem:

—

izstrādāt Vidusjūras reģiona trešām valstīm kopīgu ieguldījumu aizsardzības hartu, kas ļaus saskaņot un uzlabot minēto ieguldījumu aizsardzību un iedrošināt tos,

| — | izveidot finanšu nodrošinājuma un garantijas sistēmu ieguldītājiem, par paraugu izvēloties Daudzpusējo investīciju garantiju aģentūru (MIGA) un pielāgojot to Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu kontekstam; |
| --- | --- |

—

izveidot finanšu nodrošinājuma un garantijas sistēmu ieguldītājiem, par paraugu izvēloties Daudzpusējo investīciju garantiju aģentūru (MIGA) un pielāgojot to Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu kontekstam;

| — | veikt reformas ar mērķi samazināt administratīvos ierobežojumus un jo īpaši uzlabot un vienkāršot līgumu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

veikt reformas ar mērķi samazināt administratīvos ierobežojumus un jo īpaši uzlabot un vienkāršot līgumu īstenošanu;

| — | atbalstīt tādu darba tiesību pakāpenisku un efektīvu sasakņošanu, kurās tiek ievērotas VRVS dalībvalstīs strādājošo tiesības; |
| --- | --- |

—

atbalstīt tādu darba tiesību pakāpenisku un efektīvu sasakņošanu, kurās tiek ievērotas VRVS dalībvalstīs strādājošo tiesības;

| — | uzlabot piekļuvi kreditēšanai MVU, kā arī piedāvājumu kredītu un mikrikredītu formulu jomā; |
| --- | --- |

—

uzlabot piekļuvi kreditēšanai MVU, kā arī piedāvājumu kredītu un mikrikredītu formulu jomā;

| 11. | vēlas uzlabot reģiona ekonomikas un tiesību jomu, kas ir pamatnosacījums turpmākām investīcijām; neatlaidīgi aizstāv cilvēkresursu un nodarbinātības attīstības mērķi, kas atbilst Tūkstošgades attīstības mērķiem cīņā pret nabadzību; uzsver, ka spēcīgu publisko pakalpojumu saglabāšana un pilnveidošana ir vēl viens svarīgs priekšnoteikums, kas reģionā nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

11.

vēlas uzlabot reģiona ekonomikas un tiesību jomu, kas ir pamatnosacījums turpmākām investīcijām; neatlaidīgi aizstāv cilvēkresursu un nodarbinātības attīstības mērķi, kas atbilst Tūkstošgades attīstības mērķiem cīņā pret nabadzību; uzsver, ka spēcīgu publisko pakalpojumu saglabāšana un pilnveidošana ir vēl viens svarīgs priekšnoteikums, kas reģionā nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību;

| 12. | uzskata, ka pastiprināta Dienvidu–Dienvidu divpusēja un daudzpusēja sadarbība būtu auglīga pilsoņu labā un uzlabotu reģiona politisko klimatu; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka pastiprināta Dienvidu–Dienvidu divpusēja un daudzpusēja sadarbība būtu auglīga pilsoņu labā un uzlabotu reģiona politisko klimatu;

| 13. | īpaši uzsver lielo nepieciešamību veicināt dienvidu valstu tirdzniecību, kas veido tikai 6 % no tirdzniecības apjoma, un paplašināt Agadiras nolīgumu; aicina ievērot, ka šīs valstis ir ieinteresētas aktīvākās attiecībās un tirdzniecībā, izveidojot vienotu, spēcīgu ekonomikas telpu, kas būtu pievilcīga ieguldītājiem un spējīga aizstāvēt reģiona intereses un veicināt tā attīstību; uzsver, ka Vidusjūras reģiona valstu savienībai jāatvieglo tehniskās un finansiālās palīdzības pieprasījumu apmierināšana, lai sekmētu Dienvidu–Dienvidu virziena ekonomisko integrāciju; uzskata, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona izcelsmes kumulācija varētu veicināt šā mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

13.

īpaši uzsver lielo nepieciešamību veicināt dienvidu valstu tirdzniecību, kas veido tikai 6 % no tirdzniecības apjoma, un paplašināt Agadiras nolīgumu; aicina ievērot, ka šīs valstis ir ieinteresētas aktīvākās attiecībās un tirdzniecībā, izveidojot vienotu, spēcīgu ekonomikas telpu, kas būtu pievilcīga ieguldītājiem un spējīga aizstāvēt reģiona intereses un veicināt tā attīstību; uzsver, ka Vidusjūras reģiona valstu savienībai jāatvieglo tehniskās un finansiālās palīdzības pieprasījumu apmierināšana, lai sekmētu Dienvidu–Dienvidu virziena ekonomisko integrāciju; uzskata, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona izcelsmes kumulācija varētu veicināt šā mērķa sasniegšanu;

| 14. | uzsver, cik būtiskas ir pašreizējās sarunas par Eiropas un Vidusjūras brīvās tirdzniecības zonu un mudina VRVS dalībvalstis piestrādāt, lai saskaņotu savas nostājas saistībā ar PTO sarunām; |
| --- | --- |

14.

uzsver, cik būtiskas ir pašreizējās sarunas par Eiropas un Vidusjūras brīvās tirdzniecības zonu un mudina VRVS dalībvalstis piestrādāt, lai saskaņotu savas nostājas saistībā ar PTO sarunām;

| 15. | aicina Komisiju sarunās par tirdzniecības nolīgumiem ņemt vērā esošos ietekmes novērtējumu rezultātus un novērtēt liberalizācijas procesa sociālās un vides sekas, ņemot vērā klimata pārmaiņas un ekonomikas un sociālo krīzi, un ļaut tos piemērot pakāpeniski un asimetriski, abos Vidusjūras krastos aizsargājot tādas līdzīgas ražošanas jomas, kuras liberalizācijas procesa gaitā spēcīgi apdraud konkurence; aicina Vidusjūras reģiona valstu savienību izvēlēties projektus, ievērojot sociālās un ekonomiskās vajadzības un nepieciešamību samazināt ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju sarunās par tirdzniecības nolīgumiem ņemt vērā esošos ietekmes novērtējumu rezultātus un novērtēt liberalizācijas procesa sociālās un vides sekas, ņemot vērā klimata pārmaiņas un ekonomikas un sociālo krīzi, un ļaut tos piemērot pakāpeniski un asimetriski, abos Vidusjūras krastos aizsargājot tādas līdzīgas ražošanas jomas, kuras liberalizācijas procesa gaitā spēcīgi apdraud konkurence; aicina Vidusjūras reģiona valstu savienību izvēlēties projektus, ievērojot sociālās un ekonomiskās vajadzības un nepieciešamību samazināt ietekmi uz vidi;

| 16. | vēlas, lai tiktu pārskatīti asociācijas nolīgumi, ņemot vērā jaunās vajadzības, kas saistītas ar finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi, kā arī ar pārtikas un enerģētikas krīzi; atgādina, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas izveides pamatiemeslam arī turpmāk ir jābūt tirdzniecībai, kas veicina attīstību un samazina nabadzību, un cer, ka ar 2009. gada 9. decembra ministriju samita ceļvedi būs iespējams sasniegt šo mērķi; |
| --- | --- |

16.

vēlas, lai tiktu pārskatīti asociācijas nolīgumi, ņemot vērā jaunās vajadzības, kas saistītas ar finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi, kā arī ar pārtikas un enerģētikas krīzi; atgādina, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona brīvās tirdzniecības zonas izveides pamatiemeslam arī turpmāk ir jābūt tirdzniecībai, kas veicina attīstību un samazina nabadzību, un cer, ka ar 2009. gada 9. decembra ministriju samita ceļvedi būs iespējams sasniegt šo mērķi;

| 17. | pauž nožēlu par to, ka Parīzes deklarācijā nav pievērsta pietiekama uzmanība sociālekonomiskajiem, tirdzniecības un enerģijas aspektiem, piemēram, tiešām ārvalstu investīcijām, nodarbinātībai, energoefektivitātei, neformālajām ekonomikas nozarēm vai nabadzības izskaušanai, un pieprasa labot šo situāciju Barselonas samita laikā; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu par to, ka Parīzes deklarācijā nav pievērsta pietiekama uzmanība sociālekonomiskajiem, tirdzniecības un enerģijas aspektiem, piemēram, tiešām ārvalstu investīcijām, nodarbinātībai, energoefektivitātei, neformālajām ekonomikas nozarēm vai nabadzības izskaušanai, un pieprasa labot šo situāciju Barselonas samita laikā;

| 18. | atgādina, ka migrācijas politika ir viena no Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību prioritātēm un aicina VRVS valstis un iestādes, kas ir tās locekles īpaši rūpēties par migrācijas plūsmu koordinētu pārvaldību; uzsver, ka VRVS veidošana nav iespējama bez atbalsta cilvēkresursiem un tirdzniecības starp Vidusjūras baseina iedzīvotājiem, un mudina, līdztekus migrācijas plūsmu vadībai un nelegālās imigrācijas apkarošanai, pakāpeniski atvieglot brīvu pārvietošanos starp abiem krastiem, stiprināt migrantu integrācijas instrumentus, izstrādāt aktīvu nodarbinātības veicināšanas politiku un uzlabot patvērumtiesību izmantošanas apstākļus; uzskata, ka ir jānodrošina 2007. gada 18. un 19. novembrī Albufeirā notikušās Euromed ministriju konferences par migrāciju kontinuitāte; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka migrācijas politika ir viena no Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību prioritātēm un aicina VRVS valstis un iestādes, kas ir tās locekles īpaši rūpēties par migrācijas plūsmu koordinētu pārvaldību; uzsver, ka VRVS veidošana nav iespējama bez atbalsta cilvēkresursiem un tirdzniecības starp Vidusjūras baseina iedzīvotājiem, un mudina, līdztekus migrācijas plūsmu vadībai un nelegālās imigrācijas apkarošanai, pakāpeniski atvieglot brīvu pārvietošanos starp abiem krastiem, stiprināt migrantu integrācijas instrumentus, izstrādāt aktīvu nodarbinātības veicināšanas politiku un uzlabot patvērumtiesību izmantošanas apstākļus; uzskata, ka ir jānodrošina 2007. gada 18. un 19. novembrī Albufeirā notikušās Euromed ministriju konferences par migrāciju kontinuitāte;

| 19. | aicina VRVS dalībvalstis atvieglot to imigrantu iemaksāto līdzekļu pārskaitīšanu, kas nonāk viņu izcelsmes valstu iedzīvotāju rīcībā, īpaši cenšoties samazināt šo darbību izmaksas; |
| --- | --- |

19.

aicina VRVS dalībvalstis atvieglot to imigrantu iemaksāto līdzekļu pārskaitīšanu, kas nonāk viņu izcelsmes valstu iedzīvotāju rīcībā, īpaši cenšoties samazināt šo darbību izmaksas;

| 20. | atgādina par Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbības ceturto jomu (kas attiecas uz migrāciju, sociālo integrāciju, taisnīgumu un drošību) un uzsver, ka VRVS ir svarīgi veicināt sadarbību šajā jomā; |
| --- | --- |

20.

atgādina par Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbības ceturto jomu (kas attiecas uz migrāciju, sociālo integrāciju, taisnīgumu un drošību) un uzsver, ka VRVS ir svarīgi veicināt sadarbību šajā jomā;

| 21. | uzsver lauksaimniecības, lauku attīstības, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ūdens un enerģijas racionālas izmantošanas jautājumu stratēģisko nozīmi Vidusjūras valstīs un aicina sadarbību lauksaimniecības jomā noteikt par politikas prioritāti; mudina VRVS valstis tiekties uz pēc iespējas lielāku nostāju saskaņotību PTO sarunās un censties panākt lielāku Eiropas un Vidusjūras valstu lauksaimniecības politikas konverģenci īpaši tādās jomās kā piemērotu sociālo, pārtikas drošības, fitosanitārās drošības un vides drošības, kā arī pārtikas kvalitātes normu ievērošanas jomā; uzskata, ka šai politikai būs jāaptver ilgtspējīgas attīstības prasības (tostarp dabas resursu aizsardzības prasības), un pēc laika tā dos iespēju rasties reģionāliem tirgiem, bet tajā ir jāņem vērā Vidusjūras lauksaimnieku īpašais konkurences stāvoklis, kā arī nepieciešamība saglabāt spēcīgu lauksaimniecības sektoru; |
| --- | --- |

21.

uzsver lauksaimniecības, lauku attīstības, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ūdens un enerģijas racionālas izmantošanas jautājumu stratēģisko nozīmi Vidusjūras valstīs un aicina sadarbību lauksaimniecības jomā noteikt par politikas prioritāti; mudina VRVS valstis tiekties uz pēc iespējas lielāku nostāju saskaņotību PTO sarunās un censties panākt lielāku Eiropas un Vidusjūras valstu lauksaimniecības politikas konverģenci īpaši tādās jomās kā piemērotu sociālo, pārtikas drošības, fitosanitārās drošības un vides drošības, kā arī pārtikas kvalitātes normu ievērošanas jomā; uzskata, ka šai politikai būs jāaptver ilgtspējīgas attīstības prasības (tostarp dabas resursu aizsardzības prasības), un pēc laika tā dos iespēju rasties reģionāliem tirgiem, bet tajā ir jāņem vērā Vidusjūras lauksaimnieku īpašais konkurences stāvoklis, kā arī nepieciešamība saglabāt spēcīgu lauksaimniecības sektoru;

| 22. | uzsver nepieciešamību izveidot reģionālu lauksaimniecības politiku, ievērojot Eiropas un Vidusjūras reģiona lauksaimniecības ceļvedi, lai aizsargātu vietējo pārtikas ražošanu un saglabātu nodrošinātību ar pārtiku, atbalstītu tipisko Vidusjūras produktu ražošanu, izplatīšanu un to daudzveidības palielināšanu, mazu un vidēju saimniecību attīstību, un kas būtu piemērota ilgtspējīgai attīstībai; ievērojot, ka daudzās Vidusjūras partnervalstīs nodrošinātība ar pārtiku arvien samazinās, aicina Komisiju apmierināt partneru lūgumus pēc plašākiem drošības pasākumiem un ātras procedūras to īstenošanai pārtikas krīžu laikā; |
| --- | --- |

22.

uzsver nepieciešamību izveidot reģionālu lauksaimniecības politiku, ievērojot Eiropas un Vidusjūras reģiona lauksaimniecības ceļvedi, lai aizsargātu vietējo pārtikas ražošanu un saglabātu nodrošinātību ar pārtiku, atbalstītu tipisko Vidusjūras produktu ražošanu, izplatīšanu un to daudzveidības palielināšanu, mazu un vidēju saimniecību attīstību, un kas būtu piemērota ilgtspējīgai attīstībai; ievērojot, ka daudzās Vidusjūras partnervalstīs nodrošinātība ar pārtiku arvien samazinās, aicina Komisiju apmierināt partneru lūgumus pēc plašākiem drošības pasākumiem un ātras procedūras to īstenošanai pārtikas krīžu laikā;

| 23. | atkārtoti apliecina atbalstu VRVS vides dimensijai un atgādina Eiropas un Vidusjūras nozīmi Vidusjūras attīrīšanas sakarībā; tāpēc atzinīgi vērtē galveno Vidusjūras piesārņojuma avotu izskaušanai paredzētās investīciju programmas — projektu sagatavošanas un uzsākšanas finansēšanas mehānisma (MeHSIP PPIF) otrā posma uzsākšanu; uzskata, ka steidzami ir jāpanāk attīstība īpašajā jūras piesārņojuma novēršanas jomā un ka Vidusjūrai, kas ir slēgta jūra, ir jāpievērš īpaša uzmanība; precizē, ka visi VRVS projekti būtu jāplāno un jāīsteno, ievērojot saskaņu ar tām jau pastāvošajām programmām, kuras ir saistītas īpaši ar ANO Vides programmas rīcības plānu Vidusjūrai Barselonas konvencijas sakarībā; |
| --- | --- |

23.

atkārtoti apliecina atbalstu VRVS vides dimensijai un atgādina Eiropas un Vidusjūras nozīmi Vidusjūras attīrīšanas sakarībā; tāpēc atzinīgi vērtē galveno Vidusjūras piesārņojuma avotu izskaušanai paredzētās investīciju programmas — projektu sagatavošanas un uzsākšanas finansēšanas mehānisma (MeHSIP PPIF) otrā posma uzsākšanu; uzskata, ka steidzami ir jāpanāk attīstība īpašajā jūras piesārņojuma novēršanas jomā un ka Vidusjūrai, kas ir slēgta jūra, ir jāpievērš īpaša uzmanība; precizē, ka visi VRVS projekti būtu jāplāno un jāīsteno, ievērojot saskaņu ar tām jau pastāvošajām programmām, kuras ir saistītas īpaši ar ANO Vides programmas rīcības plānu Vidusjūrai Barselonas konvencijas sakarībā;

| 24. | aicina partnervalstis VRVS lielos sauszemes un jūras projektos uzlabot infrastruktūras, lai pilnveidotos personu un preču aprite Vidusjūrā, un veicināt tādu transporta politiku, kurā ir ievērotas ilgtspējības attīstības, siltumnīcefekta gāzu samazināšanas, energoefektivitātes un transporta veidu savietojamības prasības; uzsver, ka šādi pasākumi ir jāveic saistībā ar vides, rūpniecības, sabiedrības veselības un teritorijas labiekārtošanas politiku; uzsver nepieciešamību attīstīt jūras maģistrāļu projektus, lai veicinātu transporta veidu izvēles maiņu un veidot drošus, tīrus un ilgtspējīgus komercnavigācijas ceļus; |
| --- | --- |

24.

aicina partnervalstis VRVS lielos sauszemes un jūras projektos uzlabot infrastruktūras, lai pilnveidotos personu un preču aprite Vidusjūrā, un veicināt tādu transporta politiku, kurā ir ievērotas ilgtspējības attīstības, siltumnīcefekta gāzu samazināšanas, energoefektivitātes un transporta veidu savietojamības prasības; uzsver, ka šādi pasākumi ir jāveic saistībā ar vides, rūpniecības, sabiedrības veselības un teritorijas labiekārtošanas politiku; uzsver nepieciešamību attīstīt jūras maģistrāļu projektus, lai veicinātu transporta veidu izvēles maiņu un veidot drošus, tīrus un ilgtspējīgus komercnavigācijas ceļus;

| 25. | uzskata, ka ekonomisko izaugsmi un tirdzniecību starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm var veicināt ostu un sauszemes transporta infrastruktūras pilnveidošana; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ekonomisko izaugsmi un tirdzniecību starp Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm var veicināt ostu un sauszemes transporta infrastruktūras pilnveidošana;

| 26. | uzsver nepieciešamību veicināt līdzdalību enerģijas jomā un aicina nekavējoties īstenot attīstības plānus, kuros dota priekšroka energoapgādes avotu un veidu diferenciācijai, tādējādi pārliecinoši risinot Vidusjūras reģiona energodrošības jautājumu; |
| --- | --- |

26.

uzsver nepieciešamību veicināt līdzdalību enerģijas jomā un aicina nekavējoties īstenot attīstības plānus, kuros dota priekšroka energoapgādes avotu un veidu diferenciācijai, tādējādi pārliecinoši risinot Vidusjūras reģiona energodrošības jautājumu;

| 27. | atgādina par atjaunīgo enerģijas avotu, īpaši par vēja un saules enerģijas lielo potenciālu Vidusjūras reģionā; atbalsta Vidusjūras saules enerģijas plāna ātru un saskaņotu īstenošanu, jo tā mērķis ir līdz 2020. gadam radīt 20 GW jaunas atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudas Vidusjūras reģionā, un tādas rūpnieciskās iniciatīvas kā DESERTEC, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona energoefektivitātes stratēģijas pieņemšanu; vēlas, lai projekti pirmām kārtām atbilstu piegādātāju valstu vajadzībām, un uzsver šajā sakarībā, ka tīkla infrastruktūru nostiprināšana, reģionāla uz savstarpēju atkarību balstīta tirgus pakāpeniska izveide un jauna rūpniecības sektora izveide, kas būtu, piemēram, saistīts ar saules elementu ražošanu izraisīs partnervalstu ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

27.

atgādina par atjaunīgo enerģijas avotu, īpaši par vēja un saules enerģijas lielo potenciālu Vidusjūras reģionā; atbalsta Vidusjūras saules enerģijas plāna ātru un saskaņotu īstenošanu, jo tā mērķis ir līdz 2020. gadam radīt 20 GW jaunas atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudas Vidusjūras reģionā, un tādas rūpnieciskās iniciatīvas kā DESERTEC, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona energoefektivitātes stratēģijas pieņemšanu; vēlas, lai projekti pirmām kārtām atbilstu piegādātāju valstu vajadzībām, un uzsver šajā sakarībā, ka tīkla infrastruktūru nostiprināšana, reģionāla uz savstarpēju atkarību balstīta tirgus pakāpeniska izveide un jauna rūpniecības sektora izveide, kas būtu, piemēram, saistīts ar saules elementu ražošanu izraisīs partnervalstu ekonomisko attīstību;

| 28. | aicina saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona enerģijas tirgu integrācijas projektu (MED–EMIP) turpināt iniciatīvas “Saules enerģija mieram” popularizēšanu un atbalstīšanu; |
| --- | --- |

28.

aicina saistībā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona enerģijas tirgu integrācijas projektu (MED–EMIP) turpināt iniciatīvas “Saules enerģija mieram” popularizēšanu un atbalstīšanu;

| 29. | iesaka valstīm, kuras piedalās Eiropas un Vidusjūras reģiona procesā, atbalstīt progresīvo pilsētu iniciatīvu, kas paredzēta Energotehnoloģiju stratēģiskajā (ETS) plānā; |
| --- | --- |

29.

iesaka valstīm, kuras piedalās Eiropas un Vidusjūras reģiona procesā, atbalstīt progresīvo pilsētu iniciatīvu, kas paredzēta Energotehnoloģiju stratēģiskajā (ETS) plānā;

| 30. | atbalsta Eiropas un Vidusjūras reģiona starpsavienojumu veidošanu elektroenerģijas, gāzes un naftas nozarē, lai uzlabotu energoapgādes drošību; uzsver, cik svarīgi ir pabeigt Vidusjūras reģiona elektroenerģijas tīkla izveidi, un atbalsta dienvidu gāzes koridora attīstīšanu; mudina izmantot reversās plūsmas sistēmas, ja tas ir pieļaujami no drošības, rentabilitātes un ekonomiskās dzīvotspējas viedokļa; |
| --- | --- |

30.

atbalsta Eiropas un Vidusjūras reģiona starpsavienojumu veidošanu elektroenerģijas, gāzes un naftas nozarē, lai uzlabotu energoapgādes drošību; uzsver, cik svarīgi ir pabeigt Vidusjūras reģiona elektroenerģijas tīkla izveidi, un atbalsta dienvidu gāzes koridora attīstīšanu; mudina izmantot reversās plūsmas sistēmas, ja tas ir pieļaujami no drošības, rentabilitātes un ekonomiskās dzīvotspējas viedokļa;

| 31. | uzsver, ka izvirzītie klimata mērķi “20–20–20” būtiski ietekmēs gāzes pieprasījumu, līdz ar to sašķidrinātās dabasgāzes rīcības plāna izstrāde VRVS dalībvalstīm uzlabotu piegādes diversifikāciju un drošību, jo īpaši valstīs, kuras pilnībā atkarīgas no piegādātājiem; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka izvirzītie klimata mērķi “20–20–20” būtiski ietekmēs gāzes pieprasījumu, līdz ar to sašķidrinātās dabasgāzes rīcības plāna izstrāde VRVS dalībvalstīm uzlabotu piegādes diversifikāciju un drošību, jo īpaši valstīs, kuras pilnībā atkarīgas no piegādātājiem;

| 32. | uzsver, cik nozīmīga ir sašķidrinātās dabasgāzes tehnoloģijas attīstība un ieguldījumi sašķidrinātās dabasgāzes pārvades jaudas palielināšanā, kā arī sašķidrinātās dabasgāzes regazifikācijas terminālos; norāda, ka vienlaikus ar infrastruktūras attīstību jāpanāk arī jūras satiksmes drošība; |
| --- | --- |

32.

uzsver, cik nozīmīga ir sašķidrinātās dabasgāzes tehnoloģijas attīstība un ieguldījumi sašķidrinātās dabasgāzes pārvades jaudas palielināšanā, kā arī sašķidrinātās dabasgāzes regazifikācijas terminālos; norāda, ka vienlaikus ar infrastruktūras attīstību jāpanāk arī jūras satiksmes drošība;

| 33. | uzstāj, ka steidzami ir jāattīsta pastiprināta sadarbība civilās aizsardzības jomā Vidusjūras reģionā, lai novērstu dabas katastrofas, īpaši zemestrīces, plūdus un mežu ugunsgrākus; mudina izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona mežu ugunsgrēku institūtu; |
| --- | --- |

33.

uzstāj, ka steidzami ir jāattīsta pastiprināta sadarbība civilās aizsardzības jomā Vidusjūras reģionā, lai novērstu dabas katastrofas, īpaši zemestrīces, plūdus un mežu ugunsgrākus; mudina izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona mežu ugunsgrēku institūtu;

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi VRVS ietvaros attīstīt jaunus izglītības, skolēnu un studentu apmaiņas un pētniecības projektus, lai tuvinātu abu Vidusjūras krastu iedzīvotājus un veicinātu attīstību; uzskata, ka īstas Eiropas un Vidusjūras reģiona augstākās izglītības, zinātnes un pētniecības telpas izveide, iesaistot pilsonisko sabiedrību, ir prioritāte un tāpēc:






  — | atzinīgi vērtē Eiropas un Vidusjūras reģiona universitātes EMUNI izveidi un aicina partneriestādes padziļināti iesaistīties tās darbības veidošanā; |
| --- | --- | --- |

34.

uzsver, ka ir svarīgi VRVS ietvaros attīstīt jaunus izglītības, skolēnu un studentu apmaiņas un pētniecības projektus, lai tuvinātu abu Vidusjūras krastu iedzīvotājus un veicinātu attīstību; uzskata, ka īstas Eiropas un Vidusjūras reģiona augstākās izglītības, zinātnes un pētniecības telpas izveide, iesaistot pilsonisko sabiedrību, ir prioritāte un tāpēc:

—

atzinīgi vērtē Eiropas un Vidusjūras reģiona universitātes EMUNI izveidi un aicina partneriestādes padziļināti iesaistīties tās darbības veidošanā;

| — | aicina nostiprināt finansējumu tādām studentu apmaiņas programmām kā “Erasmus Mundus” un pilnīgāk informēt par pastāvošajām programmām; aicina īpaši iedvesmu smelties no Eiropas programmas Averroès pieredzes; |
| --- | --- |

—

aicina nostiprināt finansējumu tādām studentu apmaiņas programmām kā “Erasmus Mundus” un pilnīgāk informēt par pastāvošajām programmām; aicina īpaši iedvesmu smelties no Eiropas programmas Averroès pieredzes;

| — | aicina izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona junioru Erasmus, kas dotu iespēju pastiprināt VRVS dalībvalstu skolēnu apmaiņu; |
| --- | --- |

—

aicina izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona junioru Erasmus, kas dotu iespēju pastiprināt VRVS dalībvalstu skolēnu apmaiņu;

| — | aicina veidot strukturētāku sadarbību augstākās izglītības un pētniecības jomā un atbalstīt diplomu savstarpējo atzīšanu, kopīgu diplomu izveidi un kopējas doktorantūras mācību iestādes, lai palielinātu pētnieku mobilitāti, kas jāpapildina ar intelektuālā darbaspēka migrācijas novēršanas pasākumiem; |
| --- | --- |

—

aicina veidot strukturētāku sadarbību augstākās izglītības un pētniecības jomā un atbalstīt diplomu savstarpējo atzīšanu, kopīgu diplomu izveidi un kopējas doktorantūras mācību iestādes, lai palielinātu pētnieku mobilitāti, kas jāpapildina ar intelektuālā darbaspēka migrācijas novēršanas pasākumiem;

| — | vēlas, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta izglītības, pētniecības un inovāciju darbības tuvināšanai, uzsverot universitāšu un uzņēmumu dialogu un publiskā un privātā sektora partnerību pētniecības jomā; |
| --- | --- |

—

vēlas, lai īpaša uzmanība tiktu pievērsta izglītības, pētniecības un inovāciju darbības tuvināšanai, uzsverot universitāšu un uzņēmumu dialogu un publiskā un privātā sektora partnerību pētniecības jomā;

| 35. | aicina VRVS darba kārtībā ātri iekļaut jaunus projektus kultūras apmaiņas un sabiedrību savstarpējās sapratnes veicināšanai, īpaši pieņemot Eiropas un Vidusjūras reģiona stratēģiju kultūras un starpkultūru un starpreliģiju dialoga veidošanas jomā; mudina īstenot Vidusjūras reģiona Audiovizuālās pastāvīgās konferences (COPEAM) projektus, īpaši Eiropas un Vidusjūras reģiona televīzijas kanāla projektu, kā arī atkārtot tādas veiksmīgas iniciatīvas kā Arābu nedēļa un EuroMedScola; atzinīgi vērtē Aleksandrijas bibiliotēkas, Arābu pasules institūta un Annas Lindas fonda darbību, īpaši Annas Lindas fonda 2010. gada martā Barselonā rīkotās Starpkultūru foruma dienas; aicina VRVS valstis un iestādes turpināt darbību ANO Civilizāciju aliansē; |
| --- | --- |

35.

aicina VRVS darba kārtībā ātri iekļaut jaunus projektus kultūras apmaiņas un sabiedrību savstarpējās sapratnes veicināšanai, īpaši pieņemot Eiropas un Vidusjūras reģiona stratēģiju kultūras un starpkultūru un starpreliģiju dialoga veidošanas jomā; mudina īstenot Vidusjūras reģiona Audiovizuālās pastāvīgās konferences (COPEAM) projektus, īpaši Eiropas un Vidusjūras reģiona televīzijas kanāla projektu, kā arī atkārtot tādas veiksmīgas iniciatīvas kā Arābu nedēļa un EuroMedScola; atzinīgi vērtē Aleksandrijas bibiliotēkas, Arābu pasules institūta un Annas Lindas fonda darbību, īpaši Annas Lindas fonda 2010. gada martā Barselonā rīkotās Starpkultūru foruma dienas; aicina VRVS valstis un iestādes turpināt darbību ANO Civilizāciju aliansē;

| 36. | atzinīgi vērtē Marseļas-Provansas kandidatūru uz Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu 2013. gadā, jo šim projektam piemīt Eiropas un Vidusjūras dimensija, kas veicinātu abu Vidusjūras krastu iedzīvotāju tuvināšanos; uzsver šā projekta, kam piemīt spēcīga simboliska nozīme, mērķi īstenot konkrētus un novatoriskus pasākumus, lai veicinātu Eiropas un Vidusjūras reģiona kultūru dialogu; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē Marseļas-Provansas kandidatūru uz Eiropas kultūras galvaspilsētas titulu 2013. gadā, jo šim projektam piemīt Eiropas un Vidusjūras dimensija, kas veicinātu abu Vidusjūras krastu iedzīvotāju tuvināšanos; uzsver šā projekta, kam piemīt spēcīga simboliska nozīme, mērķi īstenot konkrētus un novatoriskus pasākumus, lai veicinātu Eiropas un Vidusjūras reģiona kultūru dialogu;

| 37. | uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt rūpniecības politiku, lai palielinātu apjomradītus ietaupījumus, vienlaikus atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) un nostiprinot augsto tehnoloģiju nozares; aicina VRVS dalībvalstis un iestādes aktīvi atbalstīt MVU un īpašu uzmanību pievērst efektīviem finanšu pakalpojumiem un tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, tādējādi radot spēcīgu pamatu uzņēmējdarbībai, jo īpaši nozarēs, kuras sekmē Vidusjūras reģiona valstu ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

37.

uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt rūpniecības politiku, lai palielinātu apjomradītus ietaupījumus, vienlaikus atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) un nostiprinot augsto tehnoloģiju nozares; aicina VRVS dalībvalstis un iestādes aktīvi atbalstīt MVU un īpašu uzmanību pievērst efektīviem finanšu pakalpojumiem un tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, tādējādi radot spēcīgu pamatu uzņēmējdarbībai, jo īpaši nozarēs, kuras sekmē Vidusjūras reģiona valstu ekonomikas izaugsmi;

| 38. | uzsver, ka EVPA vajadzētu kļūt par VRVS parlamentāro asambleju, kas nodrošinātu tās demokrātisko leģimitāti, un atbalsta 2010. gada 13. un 14. martā Ammanā notikušās EVPA 6. plenārsesijas ieteikumu par EVPA pārdēvēšanu par Vidusjūras reģiona valstu savienības Parlamentāro asambleju (VRVSPA); |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka EVPA vajadzētu kļūt par VRVS parlamentāro asambleju, kas nodrošinātu tās demokrātisko leģimitāti, un atbalsta 2010. gada 13. un 14. martā Ammanā notikušās EVPA 6. plenārsesijas ieteikumu par EVPA pārdēvēšanu par Vidusjūras reģiona valstu savienības Parlamentāro asambleju (VRVSPA);

| 39. | atgādina par Eiropas Parlamenta kompetencēm Eiropas Savienības budžeta procedūrā un uzsver, ka EVPA ir būtiski jau tūlīt sākt pildīt svarīgākos pienākumus, uzņemoties konsultāciju sniedzējas un demokrātiskas kontroles nodrošinātājas lomu attiecībā uz darbības virzienu noteikšanu, uzsākto projektu regulāru uzraudzību un budžeta izpildi; aicina dažādas EVPA atbildīgās komitejas veikt regulāru ģenerālsekretāra un ģenerālsekretāra vietnieku uzklausīšanu; uzskata, ka šai atbildības palielināšanai ir jānotiek kopā ar EVAP darbības un darba metožu uzlabošanu, kā arī nepieciešamo cilvēkresursu un finansējuma piešķiršanu, kā arī labāku EVPA darba saskaņošanu ar citu VRVS iestāžu darbu; atzinīgi vērtē šajā sakarībā 2010. gada 13. un 14. martā Ammanā notikušajā EVPA 6. plenārsesijā pieņemtos lēmumus; |
| --- | --- |

39.

atgādina par Eiropas Parlamenta kompetencēm Eiropas Savienības budžeta procedūrā un uzsver, ka EVPA ir būtiski jau tūlīt sākt pildīt svarīgākos pienākumus, uzņemoties konsultāciju sniedzējas un demokrātiskas kontroles nodrošinātājas lomu attiecībā uz darbības virzienu noteikšanu, uzsākto projektu regulāru uzraudzību un budžeta izpildi; aicina dažādas EVPA atbildīgās komitejas veikt regulāru ģenerālsekretāra un ģenerālsekretāra vietnieku uzklausīšanu; uzskata, ka šai atbildības palielināšanai ir jānotiek kopā ar EVAP darbības un darba metožu uzlabošanu, kā arī nepieciešamo cilvēkresursu un finansējuma piešķiršanu, kā arī labāku EVPA darba saskaņošanu ar citu VRVS iestāžu darbu; atzinīgi vērtē šajā sakarībā 2010. gada 13. un 14. martā Ammanā notikušajā EVPA 6. plenārsesijā pieņemtos lēmumus;

| 40. | pauž atzinību par nesen izveidoto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo asambleju (ARLEM) un aicina nodrošināt ARLEM un EVPA darbu koordinēšanu, jo īpaši rīkojot kopīgas sanāksmes vai abpusēji nosūtot aicinājumus attiecīgo biroju locekļiem piedalīties darba sanāksmēs; uzsver, ka šīm asamblejām, kas pulcē abu Vidusjūras krastu deputātus, ir liela nozīme un ka tās veicina labas demokrātiskās prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

40.

pauž atzinību par nesen izveidoto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo asambleju (ARLEM) un aicina nodrošināt ARLEM un EVPA darbu koordinēšanu, jo īpaši rīkojot kopīgas sanāksmes vai abpusēji nosūtot aicinājumus attiecīgo biroju locekļiem piedalīties darba sanāksmēs; uzsver, ka šīm asamblejām, kas pulcē abu Vidusjūras krastu deputātus, ir liela nozīme un ka tās veicina labas demokrātiskās prakses apmaiņu;

| 41. | pieprasa regulāri konsultēties ar pilsonisko sabiedrību, sociālajiem partneriem un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības ietvaros izveidotajiem daudzajiem profesionāļu un sabiedrisko profesionāļu tīkliem un iesaistīt tos VRVS darbībās un projektos; un mudina:






  — | Ekonomiskās un Sociālās padomes ģenerālasambleju izskatīt Eiropas un Vidusjūras reģiona Ekonomiskās un sociālās padomes izveides iespēju; |
| --- | --- | --- |

41.

pieprasa regulāri konsultēties ar pilsonisko sabiedrību, sociālajiem partneriem un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības ietvaros izveidotajiem daudzajiem profesionāļu un sabiedrisko profesionāļu tīkliem un iesaistīt tos VRVS darbībās un projektos; un mudina:

—

Ekonomiskās un Sociālās padomes ģenerālasambleju izskatīt Eiropas un Vidusjūras reģiona Ekonomiskās un sociālās padomes izveides iespēju;

| — | attīstīt tādus projektus kā Invest in Med, kas veicina darījumu attiecības, ieguldījumus un uzņēmumu partnerattiecības abpus Vidusjūrai; |
| --- | --- |

—

attīstīt tādus projektus kā Invest in Med, kas veicina darījumu attiecības, ieguldījumus un uzņēmumu partnerattiecības abpus Vidusjūrai;

| — | izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona komercpalātu un arodbiedrību un darba devēju asociāciju tīklu; |
| --- | --- |

—

izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona komercpalātu un arodbiedrību un darba devēju asociāciju tīklu;

| — | paplašināt MVU pārstāvības organizācijās par Eiropas un Vidusjūras reģiona Uzņēmumu hartas īstenošanu atbildīgo rūpniecības sadarbības grupu, lai tā varētu kļūt par rīku šķēršļu novēršanai MVU izaugsmes un attīstības jomā; |
| --- | --- |

—

paplašināt MVU pārstāvības organizācijās par Eiropas un Vidusjūras reģiona Uzņēmumu hartas īstenošanu atbildīgo rūpniecības sadarbības grupu, lai tā varētu kļūt par rīku šķēršļu novēršanai MVU izaugsmes un attīstības jomā;

| 42. | atzinīgi vērtē 2. Eiropas un Vidusjūras reģiona ministriju konferencē apliecināto apņemšanos stiprināt sievietes lomu sabiedrībā (2009. gada 11. un 12. novembris Marakešā), lai veicinātu sieviešu un vīriešu juridisko un faktisko līdztiesību, apkarotu vardarbību pret sievietēm un veicinātu sieviešu un vīriešu cilvēktiesību, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošanu; neatlaidīgi aicina veikt konkrētus pasākumus šajā sakarībā un iesaka VRVS ietvaros pieņemt projektu par sieviešu uzņēmējdarbību un stiprināt viņu darbību sabiedriskajā dzīvē; atgādina par savu pastāvīgo nostāju par to, ka tradīciju un parašu ievērošana nevar būt iegansts sieviešu pamattiesību neievērošanai; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē 2. Eiropas un Vidusjūras reģiona ministriju konferencē apliecināto apņemšanos stiprināt sievietes lomu sabiedrībā (2009. gada 11. un 12. novembris Marakešā), lai veicinātu sieviešu un vīriešu juridisko un faktisko līdztiesību, apkarotu vardarbību pret sievietēm un veicinātu sieviešu un vīriešu cilvēktiesību, politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošanu; neatlaidīgi aicina veikt konkrētus pasākumus šajā sakarībā un iesaka VRVS ietvaros pieņemt projektu par sieviešu uzņēmējdarbību un stiprināt viņu darbību sabiedriskajā dzīvē; atgādina par savu pastāvīgo nostāju par to, ka tradīciju un parašu ievērošana nevar būt iegansts sieviešu pamattiesību neievērošanai;

| 43. | aicina Padomi, Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ES augsto pārstāvi, Eiropas Komisiju un nesen izveidoto Eiropas Ārējās darbības dienestu ieguldīt nepieciešamās pūles, lai nodrošinātu ES konsekvenci attiecībā uz dalību VRVS un iesaistīt Eiropas Parlamentu Eiropas politikas izstrādē; |
| --- | --- |

43.

aicina Padomi, Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ES augsto pārstāvi, Eiropas Komisiju un nesen izveidoto Eiropas Ārējās darbības dienestu ieguldīt nepieciešamās pūles, lai nodrošinātu ES konsekvenci attiecībā uz dalību VRVS un iesaistīt Eiropas Parlamentu Eiropas politikas izstrādē;

| 44. | atzinīgi vērtē nesen notikušo Balkānu ES kandidātvalstu valstu iekļaušanu VRVS; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē nesen notikušo Balkānu ES kandidātvalstu valstu iekļaušanu VRVS;

| 45. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājam, Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ES augstajai pārstāvei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, VRVS līdzprezidentūrai un ģenerālsekretariātam, kā arī partnervalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

45.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājam, Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ES augstajai pārstāvei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, VRVS līdzprezidentūrai un ģenerālsekretariātam, kā arī partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 301 E, 13.12.2007., 210. lpp.

(2)  OV C 285 E, 26.11.2009., 39. lpp.

(3)  OV C 76 E d 25.3.2010, 76. lpp.

(4)  OV C 282 E, 6.11.2008., 443. lpp.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/136 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/136

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsNepieciešamība pēc ES stratēģijas attiecībā uz Dienvidkaukāzu

P7_TA(2010)0193

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par nepieciešamību pēc ES stratēģijas attiecībā uz Dienvidkaukāzu (2009/2216(INI))

2011/C 161 E/20

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Dienvidkaukāzu, tostarp 2007. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu (1), 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par efektīvāku ES politiku attiecībā uz Dienvidkaukāzu (2) un 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par pieeju Melnās jūras reģionālās politikas jomā (3),

ņemot vērā nesenās rezolūcijas — 2009. gada 17. decembra rezolūciju par vārda brīvību Azerbaidžānā (4); 2008. gada 3. septembra rezolūciju par Gruziju (5); 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par stāvokļa pasliktināšanos Gruzijā (6) un 2008. gada 13. marta rezolūciju par Armēniju (7),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Austrumu partnerība” (COM(2008)0823),

ņemot vērā Prāgas Austrumu partnerības samita 2009. gada 7. maija kopīgo deklarāciju,

ņemot vērā ar Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju 2006. gada novembrī pieņemtos rīcības plānus Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) jomā, kā arī Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (EKPI), kas ir cieši saistīts ar EKP rīcības plānu īstenošanu,

ņemot vērā EKP progresa ziņojumus par Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, ko Komisija pieņēma 2009. gada 23. aprīlī,

ņemot vērā valstu stratēģijas dokumentus 2007.–2013. gadam un valstu indikatīvās programmas 2007.–2010. gadam, kas attiecas uz Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, saistībā ar EKPI,

ņemot vērā Armēnijai, Azerbaidžānai un Gruzijai izstrādāto EKPI plānošanas dokumentu termiņa vidusposma pārskatu,

ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumus, ko 1996. gadā noslēdza ar Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju,

ņemot vērā attiecīgos Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas (PACE) pārraudzības ziņojumus,

ņemot vērā 2009. gada 30. septembrī publicēto ziņojumu (Tagliavini ziņojums), ko sagatavoja Starptautiskā izmeklēšanas komisija par konfliktu Gruzijā,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7–0123/2010),

| A. | tā kā Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra sanāksmē ES atkārtoti apstiprināja apņemšanos veicināt stabilitāti, sadarbību, labklājību un labu pārvaldi visā Dienvidkaukāza reģionā, tostarp izmantojot tehniskās palīdzības programmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Ārlietu padomes 2009. gada 8. decembra sanāksmē ES atkārtoti apstiprināja apņemšanos veicināt stabilitāti, sadarbību, labklājību un labu pārvaldi visā Dienvidkaukāza reģionā, tostarp izmantojot tehniskās palīdzības programmas;

| B. | tā kā 2008. gada augustā Gruzijā notikušā kara rezultātā un pēc ES sekmīgas iesaistīšanās, lai panāktu vienošanos par karadarbības pārtraukšanu, un ņemot vērā ievērojamo vajadzību uzņemties papildu saistības, lai nodrošinātu šīs vienošanās pilnīgu īstenošanu, ES ieguva nozīmīgu lomu reģiona drošības jomā, ko tā īstenoja, izvietojot ES Pārraudzības misiju, sākot vērienīgu pēckara palīdzības programmu un izmeklēšanas misiju par kara cēloņiem un norisi; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2008. gada augustā Gruzijā notikušā kara rezultātā un pēc ES sekmīgas iesaistīšanās, lai panāktu vienošanos par karadarbības pārtraukšanu, un ņemot vērā ievērojamo vajadzību uzņemties papildu saistības, lai nodrošinātu šīs vienošanās pilnīgu īstenošanu, ES ieguva nozīmīgu lomu reģiona drošības jomā, ko tā īstenoja, izvietojot ES Pārraudzības misiju, sākot vērienīgu pēckara palīdzības programmu un izmeklēšanas misiju par kara cēloņiem un norisi;

| C. | tā kā 2009. gadā sarunas par Kalnu Karabahas konflikta atrisināšanu, kurās vidutāja pienākumus veica Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Minskas grupa, kļuva intensīvākas; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2009. gadā sarunas par Kalnu Karabahas konflikta atrisināšanu, kurās vidutāja pienākumus veica Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Minskas grupa, kļuva intensīvākas;

| D. | tā kā personām, kas piespiedu kārtā tika pārvietotas no konflikta zonām Dienvidkaukāzā, joprojām tiek liegtas tiesības atgriezties savās mājās; tā kā šīs trīs valstis ir iesaistījušās programmās, kuras attiecas uz šo valstu bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu vietējo integrāciju, tomēr joprojām pastāv daudzi šķēršļi, kas traucē šīm valstīm sekmīgi attīstīties; tā kā attiecīgajām iestādēm nevajadzētu konfliktos izmantot bēgļus un iekšzemē pārvietotās personas kā politiskus instrumentus; |
| --- | --- |

D.

tā kā personām, kas piespiedu kārtā tika pārvietotas no konflikta zonām Dienvidkaukāzā, joprojām tiek liegtas tiesības atgriezties savās mājās; tā kā šīs trīs valstis ir iesaistījušās programmās, kuras attiecas uz šo valstu bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu vietējo integrāciju, tomēr joprojām pastāv daudzi šķēršļi, kas traucē šīm valstīm sekmīgi attīstīties; tā kā attiecīgajām iestādēm nevajadzētu konfliktos izmantot bēgļus un iekšzemē pārvietotās personas kā politiskus instrumentus;

| E. | tā kā, lai gan protokolu parakstīšana 2009. gada oktobrī starp Armēniju un Turciju par diplomātisko attiecību izveidošanu un attīstīšanu, kā arī par kopējās robežas atvēršanu ir uzskatāma par daudzsološu rīcību, ratifikācija tomēr vēl nav notikusi; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai gan protokolu parakstīšana 2009. gada oktobrī starp Armēniju un Turciju par diplomātisko attiecību izveidošanu un attīstīšanu, kā arī par kopējās robežas atvēršanu ir uzskatāma par daudzsološu rīcību, ratifikācija tomēr vēl nav notikusi;

| F. | tā kā ieilgušie konflikti rada šķēršļus ekonomikas un sociālajai attīstībai un kavē dzīves līmeņa uzlabošanos Dienvidkaukāza reģionā, kā arī EKP Austrumu partnerības pilnvērtīgu attīstību; tā kā konfliktu atrisināšana mierīgā ceļā ir būtisks nosacījums stabilitātes nodrošināšanai ES kaimiņvalstīs; tā kā ir jāīsteno turpmāki centieni, lai noteiktu kopīgas interešu jomas, tādējādi ļaujot pārvarēt atšķirības, vienkāršot dialoga risināšanu un veicināt reģionālo sadarbību un attīstības iespējas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ieilgušie konflikti rada šķēršļus ekonomikas un sociālajai attīstībai un kavē dzīves līmeņa uzlabošanos Dienvidkaukāza reģionā, kā arī EKP Austrumu partnerības pilnvērtīgu attīstību; tā kā konfliktu atrisināšana mierīgā ceļā ir būtisks nosacījums stabilitātes nodrošināšanai ES kaimiņvalstīs; tā kā ir jāīsteno turpmāki centieni, lai noteiktu kopīgas interešu jomas, tādējādi ļaujot pārvarēt atšķirības, vienkāršot dialoga risināšanu un veicināt reģionālo sadarbību un attīstības iespējas;

| G. | tā kā attiecībās ar Dienvidkaukāza valstīm ES ievēro suverenitātes un teritoriālās integritātes principus; |
| --- | --- |

G.

tā kā attiecībās ar Dienvidkaukāza valstīm ES ievēro suverenitātes un teritoriālās integritātes principus;

| H. | tā kā Austrumu partnerība paver jaunas iespējas divpusēju attiecību padziļināšanai un ievieš arī daudzpusēju sadarbību; |
| --- | --- |

H.

tā kā Austrumu partnerība paver jaunas iespējas divpusēju attiecību padziļināšanai un ievieš arī daudzpusēju sadarbību;

| I. | tā kā Austrumu partnerības mērķis ir paātrināt reformu īstenošanu, tiesību aktu tuvināšanu un ekonomikas integrāciju, kā arī sniegt jūtamu atbalstu partnervalstu valstiskuma un teritoriālās integritātes nostiprināšanai, un tā kā šī partnerība ir balstīta uz nosacītības, diferenciācijas un kopīgas atbildības principu un paredz sarunas par jauniem asociācijas nolīgumiem, kuru noslēgšanai būs vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana; |
| --- | --- |

I.

tā kā Austrumu partnerības mērķis ir paātrināt reformu īstenošanu, tiesību aktu tuvināšanu un ekonomikas integrāciju, kā arī sniegt jūtamu atbalstu partnervalstu valstiskuma un teritoriālās integritātes nostiprināšanai, un tā kā šī partnerība ir balstīta uz nosacītības, diferenciācijas un kopīgas atbildības principu un paredz sarunas par jauniem asociācijas nolīgumiem, kuru noslēgšanai būs vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana;

| J. | tā kā ir paredzēts oficiāli dibināt ES un austrumu kaimiņvalstu (EURONEST) Parlamentāro asambleju, tādējādi izveidojot nozīmīgu daudzpusēju mehānismu pastiprināta parlamentārā dialoga risināšanai starp Eiropas Parlamentu un ES sešiem austrumu partneriem, tostarp Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, lai veidotu ciešākas attiecības starp šīm valstīm un ES; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir paredzēts oficiāli dibināt ES un austrumu kaimiņvalstu (EURONEST) Parlamentāro asambleju, tādējādi izveidojot nozīmīgu daudzpusēju mehānismu pastiprināta parlamentārā dialoga risināšanai starp Eiropas Parlamentu un ES sešiem austrumu partneriem, tostarp Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju, lai veidotu ciešākas attiecības starp šīm valstīm un ES;

| K. | tā kā, ņemot vērā situāciju Dienvidkaukāza reģionā, ir jāīsteno aktīvāka politika saistībā ar ES iesaistīšanos šajā reģionā un tā kā Austrumu partnerības sākšana un Lisabonas līguma stāšanās spēkā sniedz labas iespējas, lai izstrādātu ES stratēģiju attiecībā uz Dienvidkaukāzu, |
| --- | --- |

K.

tā kā, ņemot vērā situāciju Dienvidkaukāza reģionā, ir jāīsteno aktīvāka politika saistībā ar ES iesaistīšanos šajā reģionā un tā kā Austrumu partnerības sākšana un Lisabonas līguma stāšanās spēkā sniedz labas iespējas, lai izstrādātu ES stratēģiju attiecībā uz Dienvidkaukāzu,

| 1. | atkārtoti apstiprina, ka ES galvenais mērķis šajā reģionā ir atbalstīt Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas attīstību, lai tās kļūtu par atvērtām, miermīlīgām, stabilām un demokrātiskām valstīm, kuras būtu gatavas veicināt labas kaimiņattiecības un spētu pārveidot Dienvidkaukāzu par reģionu, kurā valda ilgtspējīgs miers, stabilitāte un labklājība, tādējādi sekmējot šo valstu integrāciju Eiropas politikā; uzskata, ka minētā mērķa sasniegšanai ES vajadzētu uzņemties arvien aktīvāku politisko lomu un — kopīgi vienojoties ar reģiona valstīm un papildus īstenojot divpusēju politiku — izstrādāt stratēģiju, kas apvienotu tās “maigo varu” ar stingru pieeju; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti apstiprina, ka ES galvenais mērķis šajā reģionā ir atbalstīt Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas attīstību, lai tās kļūtu par atvērtām, miermīlīgām, stabilām un demokrātiskām valstīm, kuras būtu gatavas veicināt labas kaimiņattiecības un spētu pārveidot Dienvidkaukāzu par reģionu, kurā valda ilgtspējīgs miers, stabilitāte un labklājība, tādējādi sekmējot šo valstu integrāciju Eiropas politikā; uzskata, ka minētā mērķa sasniegšanai ES vajadzētu uzņemties arvien aktīvāku politisko lomu un — kopīgi vienojoties ar reģiona valstīm un papildus īstenojot divpusēju politiku — izstrādāt stratēģiju, kas apvienotu tās “maigo varu” ar stingru pieeju;

Drošības jautājumi un konfliktu risināšana mierīgā ceļā

| 2. | uzsver, ka attiecībā uz reģionā notiekošajiem konfliktiem status quo saglabāšana nav nedz pieņemama, nedz ilgtspējīga, jo šāda situācija nepārtraukti nozīmē iespējamu spriedzes saasināšanos un bruņotu sadursmju atsākšanos; uzskata, ka ir vajadzīga visu pušu aktīva līdzdalība, lai panāktu stabilitāti un mieru; atbalsta pārrobežu programmu izmantošanu un dialogu starp pilsoniskajām sabiedrībām, jo tas ir instruments konfliktu pārveidošanai un uzticības vairošanai, pārvarot domstarpības; uzsver, ka ES ir veicams nozīmīgs uzdevums, lai veicinātu dialoga kultūru reģionā un nodrošinātu attiecīgo ANO Drošības padomes rezolūciju, tostarp ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 (2000. gads) īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka attiecībā uz reģionā notiekošajiem konfliktiem status quo saglabāšana nav nedz pieņemama, nedz ilgtspējīga, jo šāda situācija nepārtraukti nozīmē iespējamu spriedzes saasināšanos un bruņotu sadursmju atsākšanos; uzskata, ka ir vajadzīga visu pušu aktīva līdzdalība, lai panāktu stabilitāti un mieru; atbalsta pārrobežu programmu izmantošanu un dialogu starp pilsoniskajām sabiedrībām, jo tas ir instruments konfliktu pārveidošanai un uzticības vairošanai, pārvarot domstarpības; uzsver, ka ES ir veicams nozīmīgs uzdevums, lai veicinātu dialoga kultūru reģionā un nodrošinātu attiecīgo ANO Drošības padomes rezolūciju, tostarp ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 (2000. gads) īstenošanu;

| 3. | norāda — lai pārvaldītu un risinātu konfliktus un īstenotu pamatdialogu, ir jānodrošina inter alia visu attiecīgo pušu un kopienu tiesību un likumīgo interešu atzīšana, atvērtība pagātnes notikumu izpratnes izvērtēšanai un vienotas izpratnes izveide par pagātnes notikumiem, vēlme pārvarēt naidu un bailes, gatavība rast kompromisu starp galējām nostājām, atriebības kāres izskaušana un gatavība apspriest īstenus kompromisus, lai varētu nostiprināt stabilitāti un labklājību; |
| --- | --- |

3.

norāda — lai pārvaldītu un risinātu konfliktus un īstenotu pamatdialogu, ir jānodrošina inter alia visu attiecīgo pušu un kopienu tiesību un likumīgo interešu atzīšana, atvērtība pagātnes notikumu izpratnes izvērtēšanai un vienotas izpratnes izveide par pagātnes notikumiem, vēlme pārvarēt naidu un bailes, gatavība rast kompromisu starp galējām nostājām, atriebības kāres izskaušana un gatavība apspriest īstenus kompromisus, lai varētu nostiprināt stabilitāti un labklājību;

| 4. | norāda, ka ir būtiski novērst konfliktus, cita starpā ievērojot visu mazākumtautību pārstāvju tiesības, nodrošinot reliģisko iecietību un cenšoties uzlabot sociālo un ekonomisko kohēziju; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka ir būtiski novērst konfliktus, cita starpā ievērojot visu mazākumtautību pārstāvju tiesības, nodrošinot reliģisko iecietību un cenšoties uzlabot sociālo un ekonomisko kohēziju;

| 5. | uzsver, ka ārējie dalībnieki ir atbildīgi par savas varas un ietekmes izmantošanu pilnībā atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem, tostarp tiesību aktiem cilvēktiesību jomā; uzskata, ka starp reģiona ārējiem dalībniekiem ir jāīsteno turpmāka un līdzsvarota sadarbība, lai veicinātu konfliktu miermīlīgu atrisināšanu; uzskata — nav pieļaujams, ka kāds ārējais dalībnieks uzstādītu nosacījumus Dienvidkaukāza valstu suverenitātes un teritoriālās integritātes ievērošanai; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ārējie dalībnieki ir atbildīgi par savas varas un ietekmes izmantošanu pilnībā atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem, tostarp tiesību aktiem cilvēktiesību jomā; uzskata, ka starp reģiona ārējiem dalībniekiem ir jāīsteno turpmāka un līdzsvarota sadarbība, lai veicinātu konfliktu miermīlīgu atrisināšanu; uzskata — nav pieļaujams, ka kāds ārējais dalībnieks uzstādītu nosacījumus Dienvidkaukāza valstu suverenitātes un teritoriālās integritātes ievērošanai;

Kalnu Karabahas konflikts

| 6. | atzinīgi vērtē dinamisko gaitu sarunās par Kalnu Karabahas konfliktu, ko apliecināja sešas Armēnijas un Azerbaidžānas prezidentu sanāksmes, kuras notika 2009. gadā atbilstoši Maskavas deklarācijas garam; aicina puses aktīvāk risināt miera sarunas, lai turpmāko mēnešu laikā panāktu izlīgumu, izrādīt konstruktīvāku attieksmi un pārtraukt atbalstīt starptautiski neatzītā, ar spēku panāktā status quo saglabāšanu, kas rada nestabilitāti un paildzina karā cietušo iedzīvotāju ciešanas; nosoda militāra risinājuma pieeju un smagās sekas, ko radījis jau izmantotais militārais spēks, un aicina abas puses atturēties no jebkādiem turpmākiem 1994. gada noslēgtā pamiera pārkāpumiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē dinamisko gaitu sarunās par Kalnu Karabahas konfliktu, ko apliecināja sešas Armēnijas un Azerbaidžānas prezidentu sanāksmes, kuras notika 2009. gadā atbilstoši Maskavas deklarācijas garam; aicina puses aktīvāk risināt miera sarunas, lai turpmāko mēnešu laikā panāktu izlīgumu, izrādīt konstruktīvāku attieksmi un pārtraukt atbalstīt starptautiski neatzītā, ar spēku panāktā status quo saglabāšanu, kas rada nestabilitāti un paildzina karā cietušo iedzīvotāju ciešanas; nosoda militāra risinājuma pieeju un smagās sekas, ko radījis jau izmantotais militārais spēks, un aicina abas puses atturēties no jebkādiem turpmākiem 1994. gada noslēgtā pamiera pārkāpumiem;

| 7. | pilnībā atbalsta EDSO Minskas grupas centienus vidutāja lomas īstenošanā, Madrides dokumentā ietvertos pamatprincipus un EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju valstu 2009. gada 10. jūlijā G8 valstu augstākā līmeņa sanāksmē Akvilā sniegto paziņojumu; aicina starptautisko sabiedrību apliecināt drosmi un politisko gribu, lai palīdzētu pārvarēt atlikušos šķēršļus, kas kavē panākt vienošanos; |
| --- | --- |

7.

pilnībā atbalsta EDSO Minskas grupas centienus vidutāja lomas īstenošanā, Madrides dokumentā ietvertos pamatprincipus un EDSO Minskas grupas līdzpriekšsēdētāju valstu 2009. gada 10. jūlijā G8 valstu augstākā līmeņa sanāksmē Akvilā sniegto paziņojumu; aicina starptautisko sabiedrību apliecināt drosmi un politisko gribu, lai palīdzētu pārvarēt atlikušos šķēršļus, kas kavē panākt vienošanos;

| 8. | pauž nopietnas bažas par to, ka simtiem tūkstošu bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu, kas Kalnu Karabahas kara laikā vai saistībā ar to pameta savus mājokļus, joprojām atrodas svešatnē un tiem tiek liegtas viņu tiesības, tostarp atgriešanās tiesības, tiesības uz īpašumu un tiesības uz personīgo drošību; aicina visas puses nepārprotami un bez nosacījumiem atzīt minētās tiesības, vajadzību tās nekavējoties īstenot un rast steidzamu šīs problēmas risinājumu, kas atbilstu starptautisko tiesību principiem; šajā sakarā prasa atsaukt Armēnijas bruņotos spēkus no visām Azerbaidžānas okupētajām teritorijām un papildus izvietot starptautiskos spēkus, kas jāorganizē, ievērojot ANO hartu, lai pārejas periodā sniegtu vajadzīgās drošības garantijas, kas nodrošinās Kalnu Karabahas iedzīvotāju drošību un ļaus pārvietotajām personām atgriezties savās mājās, kā arī ļaus novērst turpmākus konfliktus saistībā ar mājvietu zaudēšanu; aicina Armēnijas un Azerbaidžānas iestādes un attiecīgo kopienu vadītājus apliecināt savu apņemšanos izveidot mierpilnas etnisko grupu savstarpējās attiecības, veicot praktiskus sagatavošanās darbus pārvietoto personu atgriešanās nodrošināšanai; uzskata, ka jautājums par iekšzemē pārvietotajām personām un bēgļiem ir jārisina saskaņā ar starptautiskiem standartiem, cita starpā ņemot vērā nesenāko Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Ieteikumu Nr. 1877(2009) “Eiropas aizmirstie cilvēki — ilgstoši pārvietoto personu cilvēktiesību aizsardzība”; |
| --- | --- |

8.

pauž nopietnas bažas par to, ka simtiem tūkstošu bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu, kas Kalnu Karabahas kara laikā vai saistībā ar to pameta savus mājokļus, joprojām atrodas svešatnē un tiem tiek liegtas viņu tiesības, tostarp atgriešanās tiesības, tiesības uz īpašumu un tiesības uz personīgo drošību; aicina visas puses nepārprotami un bez nosacījumiem atzīt minētās tiesības, vajadzību tās nekavējoties īstenot un rast steidzamu šīs problēmas risinājumu, kas atbilstu starptautisko tiesību principiem; šajā sakarā prasa atsaukt Armēnijas bruņotos spēkus no visām Azerbaidžānas okupētajām teritorijām un papildus izvietot starptautiskos spēkus, kas jāorganizē, ievērojot ANO hartu, lai pārejas periodā sniegtu vajadzīgās drošības garantijas, kas nodrošinās Kalnu Karabahas iedzīvotāju drošību un ļaus pārvietotajām personām atgriezties savās mājās, kā arī ļaus novērst turpmākus konfliktus saistībā ar mājvietu zaudēšanu; aicina Armēnijas un Azerbaidžānas iestādes un attiecīgo kopienu vadītājus apliecināt savu apņemšanos izveidot mierpilnas etnisko grupu savstarpējās attiecības, veicot praktiskus sagatavošanās darbus pārvietoto personu atgriešanās nodrošināšanai; uzskata, ka jautājums par iekšzemē pārvietotajām personām un bēgļiem ir jārisina saskaņā ar starptautiskiem standartiem, cita starpā ņemot vērā nesenāko Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Ieteikumu Nr. 1877(2009) “Eiropas aizmirstie cilvēki — ilgstoši pārvietoto personu cilvēktiesību aizsardzība”;

| 9. | uzsver — lai bruģētu ceļu uz ilgtspējīgu mieru, ir vajadzīgi īsteni centieni; lūdz visām attiecīgajām iestādēm atturēties no provokatīvas politikas un retorikas, musinošiem paziņojumiem un manipulācijas ar vēsturi; aicina Armēnijas un Azerbaidžānas vadītājus rīkoties atbildīgi, risināt sarunas nosvērtākā veidā un sagatavot pamatu tam, lai sabiedriskā doma varētu pieņemt un pilnībā izprast ieguvumus, ko sniedz visaptverošs izlīgums; |
| --- | --- |

9.

uzsver — lai bruģētu ceļu uz ilgtspējīgu mieru, ir vajadzīgi īsteni centieni; lūdz visām attiecīgajām iestādēm atturēties no provokatīvas politikas un retorikas, musinošiem paziņojumiem un manipulācijas ar vēsturi; aicina Armēnijas un Azerbaidžānas vadītājus rīkoties atbildīgi, risināt sarunas nosvērtākā veidā un sagatavot pamatu tam, lai sabiedriskā doma varētu pieņemt un pilnībā izprast ieguvumus, ko sniedz visaptverošs izlīgums;

| 10. | uzskata, ka ir steidzami jāatsakās no nostājas, saskaņā ar kuru Kalnu Karabaha ietver visas okupētās Azerbaidžānas teritorijas, kas atrodas ap Kalnu Karabahu; norāda, ka Kalnu Karabahas pagaidu statuss varētu būt risinājums līdz galīgā statusa noteikšanai un ka tas varētu radīt pārejas sistēmu Armēnijas un Azerbaidžānas kopienu mierīgai līdzāspastāvēšanai un sadarbībai šajā reģionā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ir steidzami jāatsakās no nostājas, saskaņā ar kuru Kalnu Karabaha ietver visas okupētās Azerbaidžānas teritorijas, kas atrodas ap Kalnu Karabahu; norāda, ka Kalnu Karabahas pagaidu statuss varētu būt risinājums līdz galīgā statusa noteikšanai un ka tas varētu radīt pārejas sistēmu Armēnijas un Azerbaidžānas kopienu mierīgai līdzāspastāvēšanai un sadarbībai šajā reģionā;

| 11. | uzsver, ka jebkura izlīguma neatņemama sastāvdaļa ir drošības garantēšana visiem; atzīst tādu stabilu miera uzturēšanas pasākumu nozīmīgumu, kuri atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, kas ietver gan militāros, gan civilos aspektus; aicina Padomi izpētīt iespēju miera procesa atbalstam izmantot Kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas, tostarp nosūtot uz vietas lielu pārraudzības misiju, kas varētu sekmēt starptautisku miera uzturēšanas spēku izveidi, tiklīdz būs rasts politiskais risinājums; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka jebkura izlīguma neatņemama sastāvdaļa ir drošības garantēšana visiem; atzīst tādu stabilu miera uzturēšanas pasākumu nozīmīgumu, kuri atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, kas ietver gan militāros, gan civilos aspektus; aicina Padomi izpētīt iespēju miera procesa atbalstam izmantot Kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijas, tostarp nosūtot uz vietas lielu pārraudzības misiju, kas varētu sekmēt starptautisku miera uzturēšanas spēku izveidi, tiklīdz būs rasts politiskais risinājums;

Armēnijas un Turcijas tuvināšanās

| 12. | atzinīgi vērtē starp Armēniju un Turciju noslēgtos protokolus par diplomātisko attiecību izveidošanu un īstenošanu, kas cita starpā paredz kopējās robežas atvēršanu; aicina abas puses izmantot šo iespēju savu attiecību uzlabošanai, bez priekšnosacījumiem un samērīgā termiņā veicot ratifikāciju un īstenošanu; uzsver, ka Armēnijas un Turcijas tuvināšanās un EDSO Minskas grupas sarunas ir atsevišķi procesi, kas jāīsteno atbilstīgi katra procesa loģiskajam pamatojumam; tomēr atzīmē, ka panākumi vienā no šiem diviem procesiem varētu radīt plašā mērogā, iespējams, ļoti pozitīvu ietekmi visā reģionā; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē starp Armēniju un Turciju noslēgtos protokolus par diplomātisko attiecību izveidošanu un īstenošanu, kas cita starpā paredz kopējās robežas atvēršanu; aicina abas puses izmantot šo iespēju savu attiecību uzlabošanai, bez priekšnosacījumiem un samērīgā termiņā veicot ratifikāciju un īstenošanu; uzsver, ka Armēnijas un Turcijas tuvināšanās un EDSO Minskas grupas sarunas ir atsevišķi procesi, kas jāīsteno atbilstīgi katra procesa loģiskajam pamatojumam; tomēr atzīmē, ka panākumi vienā no šiem diviem procesiem varētu radīt plašā mērogā, iespējams, ļoti pozitīvu ietekmi visā reģionā;

Konflikti Gruzijā

| 13. | atkārtoti uzsver beznosacījumu atbalstu Gruzijas suverenitātei, teritoriālajai integritātei un tās starptautiski atzīto robežu neaizskaramībai un aicina Krieviju tās ievērot; mudina Gruzijas iestādes īstenot turpmākus centienus, lai panāktu risinājumu Gruzijas iekšējiem konfliktiem Abhāzijā un Dienvidosetijā; atzinīgi vērtē Tagliavini ziņojumu un atbalsta galvenos tajā paustos novērojumus un secinājumus; cer, ka šajā ziņojumā sniegto plašo vispārīgo informāciju varēs izmantot tiesvedībā Starptautiskajā Krimināltiesā (ICC), kā arī ikviens iedzīvotājs saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas pārkāpumiem; atbalsta ES Pārraudzības misijas (EUMM) mandātu un aicina to arī turpmāk pagarināt; aicina Krieviju un Abhāzijas un Dienvidosetijas separātisko reģionu de facto iestādes pārtraukt radīt atsevišķus šķēršļus tā pilnīgai īstenošanai; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti uzsver beznosacījumu atbalstu Gruzijas suverenitātei, teritoriālajai integritātei un tās starptautiski atzīto robežu neaizskaramībai un aicina Krieviju tās ievērot; mudina Gruzijas iestādes īstenot turpmākus centienus, lai panāktu risinājumu Gruzijas iekšējiem konfliktiem Abhāzijā un Dienvidosetijā; atzinīgi vērtē Tagliavini ziņojumu un atbalsta galvenos tajā paustos novērojumus un secinājumus; cer, ka šajā ziņojumā sniegto plašo vispārīgo informāciju varēs izmantot tiesvedībā Starptautiskajā Krimināltiesā (ICC), kā arī ikviens iedzīvotājs saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas pārkāpumiem; atbalsta ES Pārraudzības misijas (EUMM) mandātu un aicina to arī turpmāk pagarināt; aicina Krieviju un Abhāzijas un Dienvidosetijas separātisko reģionu de facto iestādes pārtraukt radīt atsevišķus šķēršļus tā pilnīgai īstenošanai;

| 14. | ar gandarījumu atzīmē, ka starptautiskā sabiedrība joprojām gandrīz vienoti noraida vienpusējo Dienvidosetijas un Abhāzijas neatkarības deklarāciju; pauž nožēlu par to, ka Krievijas Federācija atzīst Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību, kas ir pretrunā ar starptautiskajām tiesībām; aicina visas puses ievērot 2008. gada vienošanos par karadarbības pārtraukšanu, kā arī uz vietas garantēt drošību un ES Pārraudzības misijas personāla brīvu piekļuvi, un aicina Krieviju ievērot savas saistības un atvilkt savus bruņotos spēkus līdz pozīcijām, kas pastāvēja pirms 2008. gada augusta kara sākuma; pauž bažas par 2010. gada 17. februāra vienošanos, kas noslēgta starp Krievijas Federāciju un Abhāzijas de facto iestādēm, lai izveidotu Abhāzijā Krievijas militāro bāzi bez Gruzijas valdības piekrišanas, un norāda, ka šāda rīcība pārkāpj 2008. gada 12. augustā un 8. septembrī panāktās vienošanās par karadarbības pārtraukšanu; |
| --- | --- |

14.

ar gandarījumu atzīmē, ka starptautiskā sabiedrība joprojām gandrīz vienoti noraida vienpusējo Dienvidosetijas un Abhāzijas neatkarības deklarāciju; pauž nožēlu par to, ka Krievijas Federācija atzīst Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību, kas ir pretrunā ar starptautiskajām tiesībām; aicina visas puses ievērot 2008. gada vienošanos par karadarbības pārtraukšanu, kā arī uz vietas garantēt drošību un ES Pārraudzības misijas personāla brīvu piekļuvi, un aicina Krieviju ievērot savas saistības un atvilkt savus bruņotos spēkus līdz pozīcijām, kas pastāvēja pirms 2008. gada augusta kara sākuma; pauž bažas par 2010. gada 17. februāra vienošanos, kas noslēgta starp Krievijas Federāciju un Abhāzijas de facto iestādēm, lai izveidotu Abhāzijā Krievijas militāro bāzi bez Gruzijas valdības piekrišanas, un norāda, ka šāda rīcība pārkāpj 2008. gada 12. augustā un 8. septembrī panāktās vienošanās par karadarbības pārtraukšanu;

| 15. | uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt visu separātiskajos reģionos dzīvojošo cilvēku drošību un tiesības, veicināt to, lai tiktu ievērotas etnisko gruzīnu tiesības uz atgriešanos drošā un cieņpilnā veidā, pārtraukt piespiedu pasportizācijas procesu, panākt de facto slēgto robežu skaita samazināšanu un rast iespējas, lai ES un citi starptautiskie dalībnieki varētu palīdzēt cilvēkiem abos minētajos reģionos; uzsver nepieciešamību šajā sakarā precīzāk noteikt īstermiņa un vidēja termiņa mērķus; mudina Gruziju turpināt īstenot savu rīcības plānu attiecībā uz iekšzemē pārvietotajām personām un sniegt palīdzību tās teritorijā esošajām iekšzemē pārvietotajām personām; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt visu separātiskajos reģionos dzīvojošo cilvēku drošību un tiesības, veicināt to, lai tiktu ievērotas etnisko gruzīnu tiesības uz atgriešanos drošā un cieņpilnā veidā, pārtraukt piespiedu pasportizācijas procesu, panākt de facto slēgto robežu skaita samazināšanu un rast iespējas, lai ES un citi starptautiskie dalībnieki varētu palīdzēt cilvēkiem abos minētajos reģionos; uzsver nepieciešamību šajā sakarā precīzāk noteikt īstermiņa un vidēja termiņa mērķus; mudina Gruziju turpināt īstenot savu rīcības plānu attiecībā uz iekšzemē pārvietotajām personām un sniegt palīdzību tās teritorijā esošajām iekšzemē pārvietotajām personām;

| 16. | uzsver, ka šajos konfliktos jārisina Gruzijas-Abhāzijas un Gruzijas-Dienvidosetijas dimensija un jānodrošina, ka visu iesaistīto iedzīvotāju tiesības un bažas tiek ņemtas vērā vienādi; uzsver, ka Abhāzijas un Dienvidosetijas izolācija tikai samazina konflikta atrisināšanas iespējas, un atzinīgi vērtē 2010. gada 27. janvārī pieņemto valsts stratēģiju par iesaistīšanos sadarbībā; mudina Gruzijas valdību veikt pārrunas ar visām ieinteresētajām personām par šīs stratēģijas īstenošanas rīcības plāna sagatavošanu; uzsver, ka konfliktā svarīgi ir uzticības veicināšanas pasākumi un personiskie kontakti; turklāt rosina ES veicināt projektus, lai īstenotu attiecīgo iedzīvotāju pārvietošanās brīvību administratīvajās robežās; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka šajos konfliktos jārisina Gruzijas-Abhāzijas un Gruzijas-Dienvidosetijas dimensija un jānodrošina, ka visu iesaistīto iedzīvotāju tiesības un bažas tiek ņemtas vērā vienādi; uzsver, ka Abhāzijas un Dienvidosetijas izolācija tikai samazina konflikta atrisināšanas iespējas, un atzinīgi vērtē 2010. gada 27. janvārī pieņemto valsts stratēģiju par iesaistīšanos sadarbībā; mudina Gruzijas valdību veikt pārrunas ar visām ieinteresētajām personām par šīs stratēģijas īstenošanas rīcības plāna sagatavošanu; uzsver, ka konfliktā svarīgi ir uzticības veicināšanas pasākumi un personiskie kontakti; turklāt rosina ES veicināt projektus, lai īstenotu attiecīgo iedzīvotāju pārvietošanās brīvību administratīvajās robežās;

| 17. | uzskata, ka Ženēvas apspriedes ir ļoti būtiskas, jo tas ir vienīgais forums, kurā pārstāvētas visas konfliktā iesaistītās puses un kurā trīs galvenie starptautiskie dalībnieki — ES, EDSO un ANO — cieši sadarbojas, risinot jautājumu par šī reģiona drošību un stabilitāti; pauž nožēlu, ka šī foruma sniegtās iespējas vēl nav devušas ievērojamus rezultātus un ka, neraugoties uz atzinīgi vērtēto starpgadījumu novēršanas un reaģēšanas mehānisma ieviešanu, pie karadarbības pārtraukšanas līnijas joprojām bieži notiek starpgadījumi; aicina puses pilnībā izpētīt minēto mehānismu un tā sniegtās iespējas savstarpējās uzticības uzlabošanā; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (priekšsēdētāja vietniece / augstā pārstāve) darīt visu iespējamo, šajās sarunās piedāvājot jaunu un vēl neizmantotu stimulu, lai panāktu apmierinošu situācijas stabilizāciju un pilnībā īstenotu 2008. gada augusta vienošanos par karadarbības pārtraukšanu; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Ženēvas apspriedes ir ļoti būtiskas, jo tas ir vienīgais forums, kurā pārstāvētas visas konfliktā iesaistītās puses un kurā trīs galvenie starptautiskie dalībnieki — ES, EDSO un ANO — cieši sadarbojas, risinot jautājumu par šī reģiona drošību un stabilitāti; pauž nožēlu, ka šī foruma sniegtās iespējas vēl nav devušas ievērojamus rezultātus un ka, neraugoties uz atzinīgi vērtēto starpgadījumu novēršanas un reaģēšanas mehānisma ieviešanu, pie karadarbības pārtraukšanas līnijas joprojām bieži notiek starpgadījumi; aicina puses pilnībā izpētīt minēto mehānismu un tā sniegtās iespējas savstarpējās uzticības uzlabošanā; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (priekšsēdētāja vietniece / augstā pārstāve) darīt visu iespējamo, šajās sarunās piedāvājot jaunu un vēl neizmantotu stimulu, lai panāktu apmierinošu situācijas stabilizāciju un pilnībā īstenotu 2008. gada augusta vienošanos par karadarbības pārtraukšanu;

Sasniegumi virzībā uz demokratizāciju un cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu

| 18. | uzsver, ka demokratizācijas, labas pārvaldes, politiskā plurālisma, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir vissvarīgākais aspekts, veidojot Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas turpmākās attiecības ar ES; prasa, lai minētās valstis atjauno centienus EKP rīcības plānu pilnīgai īstenošanai, un aicina Komisiju arī turpmāk palīdzēt valstīm īstenot šādus centienus; pauž bažas par to, ka minēto valstu panākumi šajā jomā Dienvidkaukāza reģionā bijuši nelieli, kā tas norādīts Komisijas 2009. gada progresa ziņojumos un atspoguļots Eiropas Padomes ieteikumos; atzinīgi vērtē ES, Gruzijas un Armēnijas uzsākto dialogu par cilvēktiesībām un aicina Azerbaidžānu un ES pabeigt sarunas par līdzvērtīgu sadarbības struktūru; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka demokratizācijas, labas pārvaldes, politiskā plurālisma, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir vissvarīgākais aspekts, veidojot Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas turpmākās attiecības ar ES; prasa, lai minētās valstis atjauno centienus EKP rīcības plānu pilnīgai īstenošanai, un aicina Komisiju arī turpmāk palīdzēt valstīm īstenot šādus centienus; pauž bažas par to, ka minēto valstu panākumi šajā jomā Dienvidkaukāza reģionā bijuši nelieli, kā tas norādīts Komisijas 2009. gada progresa ziņojumos un atspoguļots Eiropas Padomes ieteikumos; atzinīgi vērtē ES, Gruzijas un Armēnijas uzsākto dialogu par cilvēktiesībām un aicina Azerbaidžānu un ES pabeigt sarunas par līdzvērtīgu sadarbības struktūru;

| 19. | uzsver demokrātisku reformu turpināšanas nozīmīgumu un politiskā dialoga un sadarbības būtisko nozīmi, kas ir priekšnosacījums, lai panāktu nacionālo konsensu; uzsver, cik svarīgi ir stiprināt neatkarīgākas, pārredzamākas un stabilākas demokrātiskas institūcijas, tostarp tiesu neatkarību, stiprināt parlamentāro kontroli pār izpildvaru un nodrošināt varas demokrātisku nomaiņu, atbalstīt pilsonisko sabiedrību, piešķirot tai pilnvaras, kā arī attīstīt cilvēku savstarpējos kontaktus, veicinot demokrātiju un tiesiskumu; norāda — neraugoties uz pausto apņemšanos, demokratizācijas procesa gaita ir gausa; |
| --- | --- |

19.

uzsver demokrātisku reformu turpināšanas nozīmīgumu un politiskā dialoga un sadarbības būtisko nozīmi, kas ir priekšnosacījums, lai panāktu nacionālo konsensu; uzsver, cik svarīgi ir stiprināt neatkarīgākas, pārredzamākas un stabilākas demokrātiskas institūcijas, tostarp tiesu neatkarību, stiprināt parlamentāro kontroli pār izpildvaru un nodrošināt varas demokrātisku nomaiņu, atbalstīt pilsonisko sabiedrību, piešķirot tai pilnvaras, kā arī attīstīt cilvēku savstarpējos kontaktus, veicinot demokrātiju un tiesiskumu; norāda — neraugoties uz pausto apņemšanos, demokratizācijas procesa gaita ir gausa;

| 20. | norāda, ka korupcija reģionā joprojām ir plaši izplatīta, un aicina iestādes pastiprināt centienus tās apkarošanai, jo korupcija apdraud attiecīgo valstu ekonomisko izaugsmi un sociālo un politisko attīstību; vajadzētu pievērst lielāku vērību cīņai pret monopoliem, kā arī pieņemšanai darbā sabiedrisko pakalpojumu jomā; atzinīgi vērtē Gruzijas sasniegumus cīņā pret korupciju; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka korupcija reģionā joprojām ir plaši izplatīta, un aicina iestādes pastiprināt centienus tās apkarošanai, jo korupcija apdraud attiecīgo valstu ekonomisko izaugsmi un sociālo un politisko attīstību; vajadzētu pievērst lielāku vērību cīņai pret monopoliem, kā arī pieņemšanai darbā sabiedrisko pakalpojumu jomā; atzinīgi vērtē Gruzijas sasniegumus cīņā pret korupciju;

| 21. | ņem vērā vēlēšanas, kas nesen notika šī reģiona valstīs; uzsver saskaņā ar starptautiskām saistībām un standartiem rīkotu brīvu un godīgu vēlēšanu nozīmīgumu un vajadzību minētajās valstīs īstenot papildu centienus, lai pieņemtu un īstenotu reformas šo standartu nodrošināšanai, tostarp nolūkā nostiprināt pēcvēlēšanu kontroles mehānismus un nodrošināt pienācīgu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par jebkādiem vardarbības gadījumiem pēc vēlēšanām; uzsver ES lomu tehniskās palīdzības sniegšanā un starptautiskas un neatkarīgas vēlēšanu uzraudzības nodrošināšanā; apstiprina nostāju par to, ka ES neatzīst tādu konstitucionālo un tiesisko regulējumu, ko izmanto vēlēšanām separātiskajās teritorijās, un aizstāv pārvietoto personu politiskās tiesības; |
| --- | --- |

21.

ņem vērā vēlēšanas, kas nesen notika šī reģiona valstīs; uzsver saskaņā ar starptautiskām saistībām un standartiem rīkotu brīvu un godīgu vēlēšanu nozīmīgumu un vajadzību minētajās valstīs īstenot papildu centienus, lai pieņemtu un īstenotu reformas šo standartu nodrošināšanai, tostarp nolūkā nostiprināt pēcvēlēšanu kontroles mehānismus un nodrošināt pienācīgu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par jebkādiem vardarbības gadījumiem pēc vēlēšanām; uzsver ES lomu tehniskās palīdzības sniegšanā un starptautiskas un neatkarīgas vēlēšanu uzraudzības nodrošināšanā; apstiprina nostāju par to, ka ES neatzīst tādu konstitucionālo un tiesisko regulējumu, ko izmanto vēlēšanām separātiskajās teritorijās, un aizstāv pārvietoto personu politiskās tiesības;

| 22. | uzskata, ka vārda brīvība ir viena no pamattiesībām un pamatprincipiem un plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska nozīme, un uzsver, ka ir jānodrošina plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība; uzskata par satraucošu to, ka Dienvidkaukāza valstīs tiek ierobežota vārda brīvība un nav viedokļu dažādības plašsaziņas līdzekļos, un aicina iestādes nodrošināt abus minētos principus; nosoda plašsaziņas līdzekļu darbinieku nepārtraukto vajāšanu un iebiedēšanu, uzbrukumus žurnālistiem, viņu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret viņiem; uzskata, ka kompetentajām profesionālajām struktūrām ir jāuzlabo un jāpastiprina pašpārvaldes principi un mehānismi, kas ir nozīmīgs vārda brīvības elements;






  — | pauž bažas par Armēnijā notikušajiem uzbrukumiem žurnālistiem un jo īpaši par to, ka opozīcijas aktīvists un žurnālists Nikol Pashinian joprojām atrodas apcietinājumā, neraugoties uz atzinīgi vērtēto 2009. gada 18. jūnija amnestiju; |
| --- | --- | --- |

22.

uzskata, ka vārda brīvība ir viena no pamattiesībām un pamatprincipiem un plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska nozīme, un uzsver, ka ir jānodrošina plašsaziņas līdzekļu brīvība un neatkarība; uzskata par satraucošu to, ka Dienvidkaukāza valstīs tiek ierobežota vārda brīvība un nav viedokļu dažādības plašsaziņas līdzekļos, un aicina iestādes nodrošināt abus minētos principus; nosoda plašsaziņas līdzekļu darbinieku nepārtraukto vajāšanu un iebiedēšanu, uzbrukumus žurnālistiem, viņu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret viņiem; uzskata, ka kompetentajām profesionālajām struktūrām ir jāuzlabo un jāpastiprina pašpārvaldes principi un mehānismi, kas ir nozīmīgs vārda brīvības elements;

—

pauž bažas par Armēnijā notikušajiem uzbrukumiem žurnālistiem un jo īpaši par to, ka opozīcijas aktīvists un žurnālists Nikol Pashinian joprojām atrodas apcietinājumā, neraugoties uz atzinīgi vērtēto 2009. gada 18. jūnija amnestiju;

| — | pauž bažas par stāvokļa pasliktināšanos Azerbaidžānas plašsaziņas līdzekļu vidē; lai gan atzinīgi vērtē to, ka prezidents 2009. gada 25. decembrī apžēloja 99 ieslodzītās personas un 2010. gada 17. martā — 62 ieslodzītos, pauž nožēlu par abu jauno aktīvistu un emuāru autoru Emin Milli un Adnan Hajizade apcietināšanu un notiesāšanu; attiecīgi prasa atbrīvot šīs personas; |
| --- | --- |

—

pauž bažas par stāvokļa pasliktināšanos Azerbaidžānas plašsaziņas līdzekļu vidē; lai gan atzinīgi vērtē to, ka prezidents 2009. gada 25. decembrī apžēloja 99 ieslodzītās personas un 2010. gada 17. martā — 62 ieslodzītos, pauž nožēlu par abu jauno aktīvistu un emuāru autoru Emin Milli un Adnan Hajizade apcietināšanu un notiesāšanu; attiecīgi prasa atbrīvot šīs personas;

| — | aicina Gruzijas iestādes viest skaidrību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem un plašsaziņas līdzekļu licenču piešķiršanu; atzinīgi vērtē Gruzijas parlamenta iniciatīvu paplašināt Sabiedrisko raidorganizāciju padomi, iekļaujot tajā vairāk opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, un vēlas, lai šī iniciatīva sniegtu rezultātus; |
| --- | --- |

—

aicina Gruzijas iestādes viest skaidrību attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašniekiem un plašsaziņas līdzekļu licenču piešķiršanu; atzinīgi vērtē Gruzijas parlamenta iniciatīvu paplašināt Sabiedrisko raidorganizāciju padomi, iekļaujot tajā vairāk opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, un vēlas, lai šī iniciatīva sniegtu rezultātus;

| 23. | uzskata, ka ir jāgarantē pulcēšanās brīvība, jo tā ir būtiska brīvas, demokrātiskas un aktīvas sabiedrības attīstībai; ar bažām norāda uz tiešiem un netiešiem sarežģījumiem, kas rodas pilsoniskajai sabiedrībai, īstenojot pašorganizēšanos, un pauž satraukumu par tādu tiesību aktu un prakses pieņemšanu, kas varētu netieši ierobežot pulcēšanās brīvību, tostarp izmantojot administratīvu vajāšanu nodokļu jomā; uzsver pilsoniskās sabiedrības svarīgo nozīmi reģiona demokratizācijas, miera un samierināšanas procesos; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka ir jāgarantē pulcēšanās brīvība, jo tā ir būtiska brīvas, demokrātiskas un aktīvas sabiedrības attīstībai; ar bažām norāda uz tiešiem un netiešiem sarežģījumiem, kas rodas pilsoniskajai sabiedrībai, īstenojot pašorganizēšanos, un pauž satraukumu par tādu tiesību aktu un prakses pieņemšanu, kas varētu netieši ierobežot pulcēšanās brīvību, tostarp izmantojot administratīvu vajāšanu nodokļu jomā; uzsver pilsoniskās sabiedrības svarīgo nozīmi reģiona demokratizācijas, miera un samierināšanas procesos;

| 24. | aicina reģiona valstis aktīvi piedalīties EURONEST Parlamentārās asamblejas darbā un pilnībā izmantot tās sniegtās iespējas par pamatu daudzpusējai un divpusējai viedokļu apmaiņai, kā arī nolūkā tuvināt tiesību aktus ES standartiem un īstenot parlamentāro kontroli attiecībā uz reformām demokrātijas jomā; šajā sakarā norāda, ka ir svarīgi pastiprināt dialogu starp reģiona valstu parlamentu deputātiem; pauž cerības, ka minētais varētu radīt pamatu divpusējām Armēnijas un Azerbaidžānas parlamentu deputātu sanāksmēm, lai sāktu parlamentāro dialogu, piedaloties Eiropas Parlamenta deputātiem; turklāt aicina ieinteresētos ES dalībvalstu parlamentus un Eiropas Parlamentu stiprināt parlamentāro sadarbību ar šī reģiona parlamentiem, lai palielinātu viņu lomu un spēju veidot politiku; |
| --- | --- |

24.

aicina reģiona valstis aktīvi piedalīties EURONEST Parlamentārās asamblejas darbā un pilnībā izmantot tās sniegtās iespējas par pamatu daudzpusējai un divpusējai viedokļu apmaiņai, kā arī nolūkā tuvināt tiesību aktus ES standartiem un īstenot parlamentāro kontroli attiecībā uz reformām demokrātijas jomā; šajā sakarā norāda, ka ir svarīgi pastiprināt dialogu starp reģiona valstu parlamentu deputātiem; pauž cerības, ka minētais varētu radīt pamatu divpusējām Armēnijas un Azerbaidžānas parlamentu deputātu sanāksmēm, lai sāktu parlamentāro dialogu, piedaloties Eiropas Parlamenta deputātiem; turklāt aicina ieinteresētos ES dalībvalstu parlamentus un Eiropas Parlamentu stiprināt parlamentāro sadarbību ar šī reģiona parlamentiem, lai palielinātu viņu lomu un spēju veidot politiku;

Ekonomikas jautājumi un sociālā attīstība

| 25. | uzskata, ka plašāka sadarbība reģionālajā līmenī un ar ES tādās nozarēs kā ekonomika, transports, enerģētika un vide ir nozīmīga šo nozaru optimālai attīstībai, kā arī stabilitātes nodrošināšanai reģionā, bet šai sadarbībai vajadzētu ietvert arī cilvēkkapitāla veidošanu kā ilgtermiņa ieguldījumu visā reģionā; atzinīgi vērtē to, ka visas trīs valstis izmanto ES vispārējo preferenču sistēmas (VPS) sniegtās priekšrocības, un ņem vērā, ka visas minētās valstis ir tiesīgas izmantot VPS+ ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldei; norāda, ka reģionāla sadarbība tiesu iestāžu un policijas jomā, kā arī integrētas robežu pārvaldības ieviešana ir būtiska turpmākai mobilitātes veicināšanai reģionā un attiecībā uz ES; pauž nožēlu par to, ka neatrisinātie konflikti joprojām neļauj īstenot reģionālos projektus, kuros piedalās visas trīs valstis; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka plašāka sadarbība reģionālajā līmenī un ar ES tādās nozarēs kā ekonomika, transports, enerģētika un vide ir nozīmīga šo nozaru optimālai attīstībai, kā arī stabilitātes nodrošināšanai reģionā, bet šai sadarbībai vajadzētu ietvert arī cilvēkkapitāla veidošanu kā ilgtermiņa ieguldījumu visā reģionā; atzinīgi vērtē to, ka visas trīs valstis izmanto ES vispārējo preferenču sistēmas (VPS) sniegtās priekšrocības, un ņem vērā, ka visas minētās valstis ir tiesīgas izmantot VPS+ ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldei; norāda, ka reģionāla sadarbība tiesu iestāžu un policijas jomā, kā arī integrētas robežu pārvaldības ieviešana ir būtiska turpmākai mobilitātes veicināšanai reģionā un attiecībā uz ES; pauž nožēlu par to, ka neatrisinātie konflikti joprojām neļauj īstenot reģionālos projektus, kuros piedalās visas trīs valstis;

| 26. | uzsver labvēlīgas uzņēmējdarbības vides veidošanas un privātā sektora attīstības nozīmīgumu; norāda, ka Azerbaidžānas ekonomikas ievērojamās izaugsmes pamatā galvenokārt ir ienākumi no naftas un gāzes nozares; atbalsta reformu procesu, kā rezultātā ārvalstu ieguldītājiem šīs valsts ekonomika kļūst interesantāka; mudina Azerbaidžānas iestādes paātrināt sarunas par pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) un aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt Azerbaidžānu šajā procesā; atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti saistībā ar ekonomikas reformām Armēnijā un Gruzijā; tomēr norāda, ka Armēnijas un Gruzijas ekonomikas attīstību ir ietekmējusi pasaules ekonomikas krīze, un atzinīgi vērtē 2009. gada nogalē pieņemto ES lēmumu par makrofinansiālas palīdzības sniegšanu abām minētajām valstīm; |
| --- | --- |

26.

uzsver labvēlīgas uzņēmējdarbības vides veidošanas un privātā sektora attīstības nozīmīgumu; norāda, ka Azerbaidžānas ekonomikas ievērojamās izaugsmes pamatā galvenokārt ir ienākumi no naftas un gāzes nozares; atbalsta reformu procesu, kā rezultātā ārvalstu ieguldītājiem šīs valsts ekonomika kļūst interesantāka; mudina Azerbaidžānas iestādes paātrināt sarunas par pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) un aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt Azerbaidžānu šajā procesā; atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti saistībā ar ekonomikas reformām Armēnijā un Gruzijā; tomēr norāda, ka Armēnijas un Gruzijas ekonomikas attīstību ir ietekmējusi pasaules ekonomikas krīze, un atzinīgi vērtē 2009. gada nogalē pieņemto ES lēmumu par makrofinansiālas palīdzības sniegšanu abām minētajām valstīm;

| 27. | pauž bažas par strauji pieaugošajiem izdevumiem Dienvidkaukāza militārajā un aizsardzības jomā un par militārā arsenāla palielināšanu; norāda, ka, attiecīgos līdzekļus piešķirot no šo valstu budžetiem, ievērojams finansējums netiek piešķirts jomās, kurās ir daudz steidzamāk risināmi jautājumi, piemēram, nabadzības samazināšana, sociālais nodrošinājums un ekonomikas attīstība; šajā sakarībā aicina Padomi un Komisiju novērst iespēju netieši atbalstīt militāro sagatavošanos šajā reģionā, izmantojot makroekonomikas līmenī ES sniegto finansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

27.

pauž bažas par strauji pieaugošajiem izdevumiem Dienvidkaukāza militārajā un aizsardzības jomā un par militārā arsenāla palielināšanu; norāda, ka, attiecīgos līdzekļus piešķirot no šo valstu budžetiem, ievērojams finansējums netiek piešķirts jomās, kurās ir daudz steidzamāk risināmi jautājumi, piemēram, nabadzības samazināšana, sociālais nodrošinājums un ekonomikas attīstība; šajā sakarībā aicina Padomi un Komisiju novērst iespēju netieši atbalstīt militāro sagatavošanos šajā reģionā, izmantojot makroekonomikas līmenī ES sniegto finansiālo palīdzību;

| 28. | norāda uz Dienvidkaukāza stratēģisko ģeopolitisko atrašanās vietu un to, ka tas kļūst arvien nozīmīgāks kā enerģijas, transporta un komunikāciju koridors, kas savieno Kaspijas reģionu un Vidusāziju ar Eiropu; uzskata, ka tāpēc ir ļoti svarīgi veltīt īpašu vērību ES sadarbībai ar Dienvidkaukāzu, tostarp arī ar enerģētiku saistītos jautājumos; uzsver trīs minēto valstu nozīmīgumu attiecībā uz energoresursu tranzītu, kā arī uz ES energoapgādes un piegādes maršrutu dažādošanu; ņemot vērā minēto, vēlreiz atgādina, ka Savienībai būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai šajā reģionā nodrošinātu politisko stabilitāti; atzinīgi vērtē Azerbaidžānas un Gruzijas gatavību arī turpmāk aktīvi strādāt, veicinot uz tirgu balstītu energoapgādi un tranzīta maršrutu dažādošanu reģionā; stingri iesaka iesaistītajām valstīm un Komisijai iekļaut Armēniju attiecīgajos transporta un enerģētikas projektos; |
| --- | --- |

28.

norāda uz Dienvidkaukāza stratēģisko ģeopolitisko atrašanās vietu un to, ka tas kļūst arvien nozīmīgāks kā enerģijas, transporta un komunikāciju koridors, kas savieno Kaspijas reģionu un Vidusāziju ar Eiropu; uzskata, ka tāpēc ir ļoti svarīgi veltīt īpašu vērību ES sadarbībai ar Dienvidkaukāzu, tostarp arī ar enerģētiku saistītos jautājumos; uzsver trīs minēto valstu nozīmīgumu attiecībā uz energoresursu tranzītu, kā arī uz ES energoapgādes un piegādes maršrutu dažādošanu; ņemot vērā minēto, vēlreiz atgādina, ka Savienībai būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai šajā reģionā nodrošinātu politisko stabilitāti; atzinīgi vērtē Azerbaidžānas un Gruzijas gatavību arī turpmāk aktīvi strādāt, veicinot uz tirgu balstītu energoapgādi un tranzīta maršrutu dažādošanu reģionā; stingri iesaka iesaistītajām valstīm un Komisijai iekļaut Armēniju attiecīgajos transporta un enerģētikas projektos;

| 29. | atzīst, ka reģions ir nozīmīgs ES sadarbībai enerģētikas jomā un energoapgādes drošībai, jo īpaši saistībā ar Dienvidu koridora (Nabucco un White Stream) veidošanu; uzsver, ka ir svarīgi padziļināt ES un Azerbaidžānas partnerību enerģētikas jomā, un norāda uz Azerbaidžānas energoresursu lielo vērtību un to lielo nozīmi šīs valsts ekonomikas attīstībā; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, ka ieņēmumi no dabas resursu izmantošanas tiek vienmērīgi sadalīti un ieguldīti visas valsts attīstībā, ļaujot tai nodrošināties pret naftas ražošanas pakāpeniskās samazināšanās negatīvajām sekām; ņem vērā Azerbaidžānas un Krievijas partnerības nostiprināšanu, jo īpaši enerģētikas nozarē, un šajā sakarā atzinīgi vērtē Azerbaidžānas apņemšanos dažādot valsts ekonomiku; uzsver, cik svarīga šajā reģionā ir pārredzamība enerģētikas nozarē, jo tas ir galvenais nosacījums, lai iegūtu ieguldītāju uzticēšanos, un pauž atzinību Azerbaidžānai par tās līdzdalību Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā (EITI); |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka reģions ir nozīmīgs ES sadarbībai enerģētikas jomā un energoapgādes drošībai, jo īpaši saistībā ar Dienvidu koridora (Nabucco un White Stream) veidošanu; uzsver, ka ir svarīgi padziļināt ES un Azerbaidžānas partnerību enerģētikas jomā, un norāda uz Azerbaidžānas energoresursu lielo vērtību un to lielo nozīmi šīs valsts ekonomikas attīstībā; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, ka ieņēmumi no dabas resursu izmantošanas tiek vienmērīgi sadalīti un ieguldīti visas valsts attīstībā, ļaujot tai nodrošināties pret naftas ražošanas pakāpeniskās samazināšanās negatīvajām sekām; ņem vērā Azerbaidžānas un Krievijas partnerības nostiprināšanu, jo īpaši enerģētikas nozarē, un šajā sakarā atzinīgi vērtē Azerbaidžānas apņemšanos dažādot valsts ekonomiku; uzsver, cik svarīga šajā reģionā ir pārredzamība enerģētikas nozarē, jo tas ir galvenais nosacījums, lai iegūtu ieguldītāju uzticēšanos, un pauž atzinību Azerbaidžānai par tās līdzdalību Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā (EITI);

| 30. | atzīst, ka ir izšķiroši svarīgi izstrādāt jaunus infrastruktūras un transporta koridoru projektus Kaspijas jūras un Melnās jūras reģionu savienošanai caur Dienvidkaukāza teritoriju vai no tās, kā minēts arī paziņojumā par Otro stratēģisko enerģētikas pārskatu; šajā sakarā atbalsta visas iniciatīvas, kas veicinās stingrāku dialogu starp ražotājām, patērētājām un tranzīta valstīm, apmainoties ar specializētajām zināšanām par enerģētikas jomas regulatīvajām sistēmām un par tiesību aktiem attiecībā uz piegādes drošību, kā arī apmainoties ar paraugpraksi, tostarp attiecībā uz pārredzamības un solidaritātes mehānismiem un agrīnās brīdināšanas mehānismu izstrādi energoapgādes pārtraukuma gadījumiem; uzskata, ka minētais ir cieši saistīts ar reglamentējošo noteikumu konverģenci, tirgus integrāciju un nediskriminējošu sistēmu attiecībā uz pārrobežu pārvades infrastruktūrām; |
| --- | --- |

30.

atzīst, ka ir izšķiroši svarīgi izstrādāt jaunus infrastruktūras un transporta koridoru projektus Kaspijas jūras un Melnās jūras reģionu savienošanai caur Dienvidkaukāza teritoriju vai no tās, kā minēts arī paziņojumā par Otro stratēģisko enerģētikas pārskatu; šajā sakarā atbalsta visas iniciatīvas, kas veicinās stingrāku dialogu starp ražotājām, patērētājām un tranzīta valstīm, apmainoties ar specializētajām zināšanām par enerģētikas jomas regulatīvajām sistēmām un par tiesību aktiem attiecībā uz piegādes drošību, kā arī apmainoties ar paraugpraksi, tostarp attiecībā uz pārredzamības un solidaritātes mehānismiem un agrīnās brīdināšanas mehānismu izstrādi energoapgādes pārtraukuma gadījumiem; uzskata, ka minētais ir cieši saistīts ar reglamentējošo noteikumu konverģenci, tirgus integrāciju un nediskriminējošu sistēmu attiecībā uz pārrobežu pārvades infrastruktūrām;

| 31. | uzsver, ka ir būtiski veicināt energoefektivitātes pasākumus, ieguldīt atjaunojamos enerģijas avotos un nodrošināt, ka tiek ņemtas vērā vides prasības; atzīst, ka apgādes dažādošana ir ļoti svarīga un to var panākt, tikai ciešāk sadarbojoties ar kaimiņvalstīm; uzskata, ka Kaukāza Reģionālajam vides centram būtu jāpiešķir atbilstīgs finansējums un atbalsts, lai īstenotu arī drošus pārrobežu projektus; uzskata, ka Azerbaidžānas paustie nodomi padarīt alternatīvu enerģijas avotu izstrādi par vienu no valdības prioritātēm ir atzinīgi vērtējama rīcība, un mudina censties sasniegt šādus mērķus; atzinīgi vērtē Armēnijas lēmumu pārtraukt Medzamoras kodolelektrostacijas ekspluatāciju un mudina Armēnijas iestādes meklēt stabilas energoapgādes alternatīvas, kā to prasa ES; atzinīgi vērtē Gruzijas valdības centienus attīstīt hidroelektrostaciju nozari un uzsver, ka ES šie centieni ir jāatbalsta; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka ir būtiski veicināt energoefektivitātes pasākumus, ieguldīt atjaunojamos enerģijas avotos un nodrošināt, ka tiek ņemtas vērā vides prasības; atzīst, ka apgādes dažādošana ir ļoti svarīga un to var panākt, tikai ciešāk sadarbojoties ar kaimiņvalstīm; uzskata, ka Kaukāza Reģionālajam vides centram būtu jāpiešķir atbilstīgs finansējums un atbalsts, lai īstenotu arī drošus pārrobežu projektus; uzskata, ka Azerbaidžānas paustie nodomi padarīt alternatīvu enerģijas avotu izstrādi par vienu no valdības prioritātēm ir atzinīgi vērtējama rīcība, un mudina censties sasniegt šādus mērķus; atzinīgi vērtē Armēnijas lēmumu pārtraukt Medzamoras kodolelektrostacijas ekspluatāciju un mudina Armēnijas iestādes meklēt stabilas energoapgādes alternatīvas, kā to prasa ES; atzinīgi vērtē Gruzijas valdības centienus attīstīt hidroelektrostaciju nozari un uzsver, ka ES šie centieni ir jāatbalsta;

| 32. | uzskata, ka ir būtiski veicināt sociālo kohēziju un sociālo dialogu, iesaistot visus sociālos dalībniekus, veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesību ievērošanu, ieguldīt izglītībā un veselības aprūpē, veidot cilvēkkapitālu un nodrošināt pienācīgu dzīves līmeni, lai veidotu aktīvas demokrātiskas sabiedrības; atzinīgi vērtē to, ka visas trīs valstis ir pieņēmušas valsts programmas par nabadzības mazināšanu, un rosina pilnībā īstenot šīs programmas; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ir būtiski veicināt sociālo kohēziju un sociālo dialogu, iesaistot visus sociālos dalībniekus, veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesību ievērošanu, ieguldīt izglītībā un veselības aprūpē, veidot cilvēkkapitālu un nodrošināt pienācīgu dzīves līmeni, lai veidotu aktīvas demokrātiskas sabiedrības; atzinīgi vērtē to, ka visas trīs valstis ir pieņēmušas valsts programmas par nabadzības mazināšanu, un rosina pilnībā īstenot šīs programmas;

Virzībā uz ES stratēģiju

| 33. | atzinīgi vērtē Austrumu partnerību un ņem vērā ar to saistītās īstenotās iniciatīvas un notikušās sanāksmes; uzsver — lai tā būtu droša, papildus būtu jāīsteno konkrēti projekti un jāievieš atbilstīgi stimuli; vēlas pilnveidot minētās partnerības parlamentāro dimensiju; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Austrumu partnerību un ņem vērā ar to saistītās īstenotās iniciatīvas un notikušās sanāksmes; uzsver — lai tā būtu droša, papildus būtu jāīsteno konkrēti projekti un jāievieš atbilstīgi stimuli; vēlas pilnveidot minētās partnerības parlamentāro dimensiju;

| 34. | atzinīgi vērtē Austrumu partnerības radīto iespēju padziļināt Dienvidkaukāza valstu un ES divpusējās attiecības, izveidojot jaunas līgumattiecības asociācijas nolīgumu veidā; uzsver, ka ir svarīgi turpmākajos dokumentos, kurus izstrādā pēc pašreizējiem rīcības plāniem, ietvert starpposma mērķus un kritērijus; atgādina, ka nosacījumi sarunu uzsākšanai ietver pienācīgus sasniegumus demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību jomā, un aicina Komisiju, ja vajadzīgs, sniegt tehnisku palīdzību valstīm, kas cenšas panākt atbilstību šiem nosacījumiem; atzinīgi vērtē jo īpaši visaptverošo iestāžu darbības uzlabošanas programmu, ko Austrumu partnerība piedāvā kā novatorisku instrumentu, kas īpaši paredzēts, lai palīdzētu valstīm izpildīt šos nosacījumus; atkārtoti uzsver Eiropas Parlamenta prerogatīvu, kam atbilstīgi Parlaments ir nekavējoties un pilnīgi jāinformē visos asociācijas nolīgumu apspriešanas posmos arī tāpēc, ka to noslēgšanai būs vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana; cer, ka visas Dienvidkaukāza valstis īstenos asociācijas nolīgumus, lai paātrinātu ekonomikas integrāciju un politisko sadarbību ar ES; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Austrumu partnerības radīto iespēju padziļināt Dienvidkaukāza valstu un ES divpusējās attiecības, izveidojot jaunas līgumattiecības asociācijas nolīgumu veidā; uzsver, ka ir svarīgi turpmākajos dokumentos, kurus izstrādā pēc pašreizējiem rīcības plāniem, ietvert starpposma mērķus un kritērijus; atgādina, ka nosacījumi sarunu uzsākšanai ietver pienācīgus sasniegumus demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību jomā, un aicina Komisiju, ja vajadzīgs, sniegt tehnisku palīdzību valstīm, kas cenšas panākt atbilstību šiem nosacījumiem; atzinīgi vērtē jo īpaši visaptverošo iestāžu darbības uzlabošanas programmu, ko Austrumu partnerība piedāvā kā novatorisku instrumentu, kas īpaši paredzēts, lai palīdzētu valstīm izpildīt šos nosacījumus; atkārtoti uzsver Eiropas Parlamenta prerogatīvu, kam atbilstīgi Parlaments ir nekavējoties un pilnīgi jāinformē visos asociācijas nolīgumu apspriešanas posmos arī tāpēc, ka to noslēgšanai būs vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana; cer, ka visas Dienvidkaukāza valstis īstenos asociācijas nolīgumus, lai paātrinātu ekonomikas integrāciju un politisko sadarbību ar ES;

| 35. | uzskata, ka EKP rīcības plāni un to īstenošana ir nozīmīgs pamatelements, lai novērtētu saistību ievērošanu un virzību divpusējās attiecībās ar ES un apsvērtu līgumisko attiecību uzlabošanu ar attiecīgajām valstīm; atzīmē Armēnijas un Gruzijas apņemšanos īstenot EKP rīcības plānus un aicina Azerbaidžānu šajā sakarībā paātrināt sava darba gaitu; uzskata, ka Eiropas Parlamentam vajadzētu būt iesaistītam šajā procesā; norāda, ka šo trīs valstu sasniegumi attiecīgo EKP rīcības plānu īstenošanas ziņā ir atšķirīgi; uzskata, ka sarunās par jaunajiem asociācijas nolīgumiem vajadzētu ņemt vērā šīs atšķirības un dažādos mērķus, kā arī reģionālo dimensiju un ka attieksmei pret visām valstīm ir jābūt vienādai; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka EKP rīcības plāni un to īstenošana ir nozīmīgs pamatelements, lai novērtētu saistību ievērošanu un virzību divpusējās attiecībās ar ES un apsvērtu līgumisko attiecību uzlabošanu ar attiecīgajām valstīm; atzīmē Armēnijas un Gruzijas apņemšanos īstenot EKP rīcības plānus un aicina Azerbaidžānu šajā sakarībā paātrināt sava darba gaitu; uzskata, ka Eiropas Parlamentam vajadzētu būt iesaistītam šajā procesā; norāda, ka šo trīs valstu sasniegumi attiecīgo EKP rīcības plānu īstenošanas ziņā ir atšķirīgi; uzskata, ka sarunās par jaunajiem asociācijas nolīgumiem vajadzētu ņemt vērā šīs atšķirības un dažādos mērķus, kā arī reģionālo dimensiju un ka attieksmei pret visām valstīm ir jābūt vienādai;

| 36. | uzskata, ka ES stratēģijā attiecībā uz Dienvidkaukāzu iekļautā reģionālā dimensija būtu pienācīgi jāstiprina; šajā sakarībā atzinīgi vērtē papildu finanšu līdzekļu piešķiršanu EKPI mērķiem saistībā ar Austrumu partnerību, lai īstenotu reģionālās attīstības programmas un daudzpusēju sadarbību; aicina Komisiju noteikt šīm trim Dienvidkaukāza valstīm paredzētu reģionālo un pārrobežu projektu un programmu kopumu tādās jomās kā transports, vide, kultūra un pilsoniskā sabiedrība, tādējādi ieviešot konkrētus stimulus, kas sekmētu sadarbību un uzlabotu pušu savstarpējo uzticēšanos; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka ES stratēģijā attiecībā uz Dienvidkaukāzu iekļautā reģionālā dimensija būtu pienācīgi jāstiprina; šajā sakarībā atzinīgi vērtē papildu finanšu līdzekļu piešķiršanu EKPI mērķiem saistībā ar Austrumu partnerību, lai īstenotu reģionālās attīstības programmas un daudzpusēju sadarbību; aicina Komisiju noteikt šīm trim Dienvidkaukāza valstīm paredzētu reģionālo un pārrobežu projektu un programmu kopumu tādās jomās kā transports, vide, kultūra un pilsoniskā sabiedrība, tādējādi ieviešot konkrētus stimulus, kas sekmētu sadarbību un uzlabotu pušu savstarpējo uzticēšanos;

| 37. | atgādina, ka visas Dienvidkaukāza valstis ir arī daļa no Melnās jūras reģiona sinerģijas iniciatīvas, kas, noteiktās jomās veicinot reģionālo sadarbību, tostarp izmantojot pārrobežu programmas, uzlabo partneru savstarpējo uzticēšanos; uzsver, cik nozīmīgs ES ir Melnās jūras reģions, un prasa Padomei un Komisijai, un jo īpaši priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei izstrādāt plānus un stratēģijas ciešākai sadarbībai starp visām Melnās jūras reģiona valstīm un ciešākiem sakariem ar Eiropas Savienību; ņemot vērā minēto, iesaka izveidot institucionālu struktūru, ko varētu organizēt kā Melnās jūras reģiona savienību; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka visas Dienvidkaukāza valstis ir arī daļa no Melnās jūras reģiona sinerģijas iniciatīvas, kas, noteiktās jomās veicinot reģionālo sadarbību, tostarp izmantojot pārrobežu programmas, uzlabo partneru savstarpējo uzticēšanos; uzsver, cik nozīmīgs ES ir Melnās jūras reģions, un prasa Padomei un Komisijai, un jo īpaši priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei izstrādāt plānus un stratēģijas ciešākai sadarbībai starp visām Melnās jūras reģiona valstīm un ciešākiem sakariem ar Eiropas Savienību; ņemot vērā minēto, iesaka izveidot institucionālu struktūru, ko varētu organizēt kā Melnās jūras reģiona savienību;

| 38. | atkārtoti apstiprina, ka Krievijai, Turcijai un ASV ir ievērojama nozīme konflikta atrisināšanā Dienvidkaukāzā; norāda, ka Austrumu partnerības izveides mērķis nav Krievijas izolēšana, bet — tieši pretēji — miera, stabilitātes un ilgtspējīgas ekonomikas attīstības nodrošināšana visām iesaistītajām pusēm, radot ieguvumus visam reģionam un kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

38.

atkārtoti apstiprina, ka Krievijai, Turcijai un ASV ir ievērojama nozīme konflikta atrisināšanā Dienvidkaukāzā; norāda, ka Austrumu partnerības izveides mērķis nav Krievijas izolēšana, bet — tieši pretēji — miera, stabilitātes un ilgtspējīgas ekonomikas attīstības nodrošināšana visām iesaistītajām pusēm, radot ieguvumus visam reģionam un kaimiņvalstīm;

Drošības jautājumi un konfliktu risināšana mierīgā ceļā

| 39. | uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt konfliktu risināšanas procesus un ES var sekmīgi atbalstīt uzticības veicināšanu, rekonstrukciju un atjaunošanu, un tai ir iespējas palīdzēt iesaistīt attiecīgās kopienas; šajā saistībā izšķiroša ir pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās iespēju nodrošināšana ne vien attiecībā uz līderiem, bet arī pilsoniskajām organizācijām; turklāt uzskata, ka ir būtiski saglabāt augstu starptautiskās uzmanības līmeni attiecībā uz visiem konfliktiem reģionā, lai nodrošinātu šo konfliktu ātru risināšanu; atzīst, ka reģionālā sadarbība ir obligāts priekšnosacījums uzticības veicināšanai un drošības uzlabošanai atbilstīgi EKP prioritātēm; aicina visas puses pilnībā iesaistīties Austrumu partnerības daudzpusējā sadarbībā, nesaistot to ar konfliktu galīgo atrisinājumu; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka ir svarīgi atbalstīt konfliktu risināšanas procesus un ES var sekmīgi atbalstīt uzticības veicināšanu, rekonstrukciju un atjaunošanu, un tai ir iespējas palīdzēt iesaistīt attiecīgās kopienas; šajā saistībā izšķiroša ir pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanās iespēju nodrošināšana ne vien attiecībā uz līderiem, bet arī pilsoniskajām organizācijām; turklāt uzskata, ka ir būtiski saglabāt augstu starptautiskās uzmanības līmeni attiecībā uz visiem konfliktiem reģionā, lai nodrošinātu šo konfliktu ātru risināšanu; atzīst, ka reģionālā sadarbība ir obligāts priekšnosacījums uzticības veicināšanai un drošības uzlabošanai atbilstīgi EKP prioritātēm; aicina visas puses pilnībā iesaistīties Austrumu partnerības daudzpusējā sadarbībā, nesaistot to ar konfliktu galīgo atrisinājumu;

| 40. | uzsver pastāvošos draudus, ka šie “iesaldētie” konflikti varētu izplatīties visā reģionā; šajā sakarībā iesaka izveidot Dienvidkaukāza Drošības un sadarbības konferenci, kurā darbotos iesaistītās valstis un attiecīgie reģionālie un pasaules līmeņa dalībnieki, ar mērķi izstrādāt Dienvidkaukāza Stabilitātes paktu; |
| --- | --- |

40.

uzsver pastāvošos draudus, ka šie “iesaldētie” konflikti varētu izplatīties visā reģionā; šajā sakarībā iesaka izveidot Dienvidkaukāza Drošības un sadarbības konferenci, kurā darbotos iesaistītās valstis un attiecīgie reģionālie un pasaules līmeņa dalībnieki, ar mērķi izstrādāt Dienvidkaukāza Stabilitātes paktu;

| 41. | ņem vērā ES pašreizējo iesaistes līmeni reģiona konfliktu risināšanas procesos un uzskata, ka Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir pamats nozīmīgāku uzdevumu deleģēšanai ES; pilnībā atbalsta ES īpašo pārstāvi (ESĪP) Dienvidkaukāzā Peter Semneby; atzinīgi vērtē ES Pārraudzības misijas Gruzijā veikto darbu un aicina ES palielināt centienus, lai pārliecinātu Krieviju un attiecīgās de facto iestādes pārtraukt šķēršļu radīšanu Eiropas Savienības Pārraudzības misijas iekļūšanai Dienvidosetijā un Abhāzijā; uzskata, ka ES tagad ir iespēja atbalstīt Kalnu Karabahas konflikta risināšanu, un šajā sakarā uzsver ES ieguldījuma nozīmīgumu; tādēļ uzskata, ka ES likumsakarīgi jāpalielina sava nozīme Minskas grupā, piešķirot ES mandātu Minskas grupas Francijas līdzpriekšsēdētājam; aicina Komisiju apsvērt iespēju sniegt humāno palīdzību un atbalstu Kalnu Karabahas reģiona iedzīvotājiem, kā arī iekšzemē pārvietotajām personām un bēgļiem, kas pametuši šo reģionu; prasa Komisijai un ESĪP P. Semneby apsvērt iespēju gan Kalnu Karabahā, gan Abhāzijā un Dienvidosetijā piemērot atbalsta un informācijas izplatīšanas programmas; |
| --- | --- |

41.

ņem vērā ES pašreizējo iesaistes līmeni reģiona konfliktu risināšanas procesos un uzskata, ka Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir pamats nozīmīgāku uzdevumu deleģēšanai ES; pilnībā atbalsta ES īpašo pārstāvi (ESĪP) Dienvidkaukāzā Peter Semneby; atzinīgi vērtē ES Pārraudzības misijas Gruzijā veikto darbu un aicina ES palielināt centienus, lai pārliecinātu Krieviju un attiecīgās de facto iestādes pārtraukt šķēršļu radīšanu Eiropas Savienības Pārraudzības misijas iekļūšanai Dienvidosetijā un Abhāzijā; uzskata, ka ES tagad ir iespēja atbalstīt Kalnu Karabahas konflikta risināšanu, un šajā sakarā uzsver ES ieguldījuma nozīmīgumu; tādēļ uzskata, ka ES likumsakarīgi jāpalielina sava nozīme Minskas grupā, piešķirot ES mandātu Minskas grupas Francijas līdzpriekšsēdētājam; aicina Komisiju apsvērt iespēju sniegt humāno palīdzību un atbalstu Kalnu Karabahas reģiona iedzīvotājiem, kā arī iekšzemē pārvietotajām personām un bēgļiem, kas pametuši šo reģionu; prasa Komisijai un ESĪP P. Semneby apsvērt iespēju gan Kalnu Karabahā, gan Abhāzijā un Dienvidosetijā piemērot atbalsta un informācijas izplatīšanas programmas;

| 42. | aicina Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos vērīgi sekot notikumiem reģionā un aktīvi iesaistīties konflikta risināšanas procesos; atzinīgi vērtē darbu, ko veic īpašais pārstāvis Dienvidkaukāzā, un pauž cerības, ka augstā pārstāve nodrošinās šī darba nepārtrauktību un konsekvenci; mudina Padomi apsvērt KDAP instrumentu iespējamo izmantošanu, lai aktīvāk īstenotu savu dalību miera veidošanas un konfliktu pārvaldības procesos; |
| --- | --- |

42.

aicina Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos vērīgi sekot notikumiem reģionā un aktīvi iesaistīties konflikta risināšanas procesos; atzinīgi vērtē darbu, ko veic īpašais pārstāvis Dienvidkaukāzā, un pauž cerības, ka augstā pārstāve nodrošinās šī darba nepārtrauktību un konsekvenci; mudina Padomi apsvērt KDAP instrumentu iespējamo izmantošanu, lai aktīvāk īstenotu savu dalību miera veidošanas un konfliktu pārvaldības procesos;

| 43. | aicina Komisiju izpētīt iespēju sniegt ievērojamu finansiālu un tehnisku atbalstu pasākumiem, kas veicina uzticību un sekmē iedzīvotāju savstarpēju uzticēšanos, un piedalīties visu konflikta skarto reģionu atjaunošanas un rekonstrukcijas darbā, piemēram, ienākumus nodrošinošos projektos un projektos, kas saistīti ar iekšzemē pārvietoto personu un repatriantu sociālekonomisku integrāciju, kā arī ar mājokļu atjaunošanu, un projektos, kas ir orientēti uz dialogu un starpniecību, kā arī turpināt izstrādāt un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības projektus, kuru mērķis ir veicināt vietējo kopienu un indivīdu samierināšanu un savstarpējo saziņu; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju izpētīt iespēju sniegt ievērojamu finansiālu un tehnisku atbalstu pasākumiem, kas veicina uzticību un sekmē iedzīvotāju savstarpēju uzticēšanos, un piedalīties visu konflikta skarto reģionu atjaunošanas un rekonstrukcijas darbā, piemēram, ienākumus nodrošinošos projektos un projektos, kas saistīti ar iekšzemē pārvietoto personu un repatriantu sociālekonomisku integrāciju, kā arī ar mājokļu atjaunošanu, un projektos, kas ir orientēti uz dialogu un starpniecību, kā arī turpināt izstrādāt un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības projektus, kuru mērķis ir veicināt vietējo kopienu un indivīdu samierināšanu un savstarpējo saziņu;

Demokratizācija, cilvēktiesības un tiesiskums

| 44. | atbalsta ES finansējuma un palīdzības sniegšanu reģionam, lai veicinātu minētos principus un procesus, un uzskata, ka šāda ES palīdzība būtu jāsniedz saistībā ar politisko nosacītību, piemēram, ņemot vērā sekmes politiskajā dialogā un reformas un demokratizācijas procesos; brīdina par to, lai netiktu pieļauta iespēja valdībām ļaunprātīgi izmantot konfliktus ar mērķi novērst starptautiskās sabiedrības uzmanību no iekšpolitikas jautājumiem; |
| --- | --- |

44.

atbalsta ES finansējuma un palīdzības sniegšanu reģionam, lai veicinātu minētos principus un procesus, un uzskata, ka šāda ES palīdzība būtu jāsniedz saistībā ar politisko nosacītību, piemēram, ņemot vērā sekmes politiskajā dialogā un reformas un demokratizācijas procesos; brīdina par to, lai netiktu pieļauta iespēja valdībām ļaunprātīgi izmantot konfliktus ar mērķi novērst starptautiskās sabiedrības uzmanību no iekšpolitikas jautājumiem;

| 45. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai tiktu ievērotas politisko nosacījumu kopumos ietvertās saistības, piemēram, Gruzijas valdības īpašās saistības dot jaunu impulsu demokrātiskām reformām saistībā ar ES pēckonflikta palīdzību, par kuru 2009. gada janvārī vienojās Komisija un Gruzija, un regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par sasniegto; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai tiktu ievērotas politisko nosacījumu kopumos ietvertās saistības, piemēram, Gruzijas valdības īpašās saistības dot jaunu impulsu demokrātiskām reformām saistībā ar ES pēckonflikta palīdzību, par kuru 2009. gada janvārī vienojās Komisija un Gruzija, un regulāri ziņot Eiropas Parlamentam par sasniegto;

| 46. | atzinīgi vērtē darbu, ko paveikusi augsta līmeņa ES padomdevēja grupa Armēnijā; atzinīgi vērtē iespēju palielināt finansiālo palīdzību Austrumu partnerības ietvaros, tostarp palīdzību, lai sagatavotos sarunām par jauniem asociācijas nolīgumiem ar ES, un aicina Komisiju izpētīt iespējas, kā sniegt individuāli pielāgotu palīdzību arī Azerbaidžānai un Gruzijai; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē darbu, ko paveikusi augsta līmeņa ES padomdevēja grupa Armēnijā; atzinīgi vērtē iespēju palielināt finansiālo palīdzību Austrumu partnerības ietvaros, tostarp palīdzību, lai sagatavotos sarunām par jauniem asociācijas nolīgumiem ar ES, un aicina Komisiju izpētīt iespējas, kā sniegt individuāli pielāgotu palīdzību arī Azerbaidžānai un Gruzijai;

| 47. | uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš minoritāšu un mazāk aizsargāto grupu tiesībām, un mudina Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju īstenot sabiedrību izglītojošas programmas cilvēktiesību jomā, kuras sekmē tādas vērtības kā toleranci, plurālismu un daudzveidību, tostarp cieņu pret seksuālajām minoritātēm un citām atstumtām un diskriminētām sabiedrības grupām; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš minoritāšu un mazāk aizsargāto grupu tiesībām, un mudina Armēniju, Azerbaidžānu un Gruziju īstenot sabiedrību izglītojošas programmas cilvēktiesību jomā, kuras sekmē tādas vērtības kā toleranci, plurālismu un daudzveidību, tostarp cieņu pret seksuālajām minoritātēm un citām atstumtām un diskriminētām sabiedrības grupām;

| 48. | pauž bažas par “Eutelsat” atteikumu pārraidīt Gruzijas valsts raidorganizācijas raidījumus krievu valodā, jo šī atteikuma pamatā, šķiet, ir politiski motīvi; norāda, ka līdz ar šo atteikumu “Intersputnik” un tā galvenais klients “Gazprom Media Group” iegūst de facto monopolu satelīta pārraižu nodrošināšanai reģionālajai krievu valodā runājošajai auditorijai; uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai demokrātiskā un plurālistiskā sabiedrībā neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu pārraides notiktu netraucēti; |
| --- | --- |

48.

pauž bažas par “Eutelsat” atteikumu pārraidīt Gruzijas valsts raidorganizācijas raidījumus krievu valodā, jo šī atteikuma pamatā, šķiet, ir politiski motīvi; norāda, ka līdz ar šo atteikumu “Intersputnik” un tā galvenais klients “Gazprom Media Group” iegūst de facto monopolu satelīta pārraižu nodrošināšanai reģionālajai krievu valodā runājošajai auditorijai; uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai demokrātiskā un plurālistiskā sabiedrībā neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu pārraides notiktu netraucēti;

| 49. | atzīst Austrumu partnerības pilsoniskās sabiedrības foruma iespējamo uzdevumu — sniegt iespējas īstenas pilsoniskās sabiedrības attīstības veicināšanai un tās nostiprināšanās uzlabošanai reģiona valstīs, un aicina Komisiju nodrošināt, ka minētais forums saņem pietiekamu finansiālo atbalstu; vērš uzmanību uz pilsoniskās sabiedrības projektu finansēšanas nozīmīgumu un ES delegāciju nozīmi reģionā saistībā ar šo projektu atlasi, kā arī uz šo projektu nozīmīgumu reģionāla līmeņa sakaru veicināšanā; |
| --- | --- |

49.

atzīst Austrumu partnerības pilsoniskās sabiedrības foruma iespējamo uzdevumu — sniegt iespējas īstenas pilsoniskās sabiedrības attīstības veicināšanai un tās nostiprināšanās uzlabošanai reģiona valstīs, un aicina Komisiju nodrošināt, ka minētais forums saņem pietiekamu finansiālo atbalstu; vērš uzmanību uz pilsoniskās sabiedrības projektu finansēšanas nozīmīgumu un ES delegāciju nozīmi reģionā saistībā ar šo projektu atlasi, kā arī uz šo projektu nozīmīgumu reģionāla līmeņa sakaru veicināšanā;

Ekonomiskā sadarbība un sociālā attīstība

| 50. | uzskata, ka ES būtu jāturpina atbalstīt ekonomikas attīstību, tirdzniecību un ieguldījumus reģionā un ka tirdzniecības politika ir būtisks politiskās stabilitātes un ekonomikas attīstības faktors, un tā ļaus samazināt nabadzību Dienvidkaukāzā; ir pārliecināts, ka sarunām par padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem un to ieviešanai varētu būt ļoti svarīga nozīme saistībā ar minēto; aicina Komisiju apsvērt iespējamos veidus, kā palīdzēt reģiona valstīm saistībā ar šiem nolīgumiem veikt sagatavošanās darbus un risināt sarunas, un nodrošināt turpmāku īstenošanu, tostarp īstenot saistības, kas izriet no turpmākajiem padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, un aicina Komisiju laicīgi veikt visaptverošu novērtējumu par šo nolīgumu ietekmi sociālajā un vides jomā; turklāt mudina Dienvidkaukāza valstis apsvērt iespēju izveidot savstarpēju brīvās tirdzniecības zonu; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ES būtu jāturpina atbalstīt ekonomikas attīstību, tirdzniecību un ieguldījumus reģionā un ka tirdzniecības politika ir būtisks politiskās stabilitātes un ekonomikas attīstības faktors, un tā ļaus samazināt nabadzību Dienvidkaukāzā; ir pārliecināts, ka sarunām par padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem un to ieviešanai varētu būt ļoti svarīga nozīme saistībā ar minēto; aicina Komisiju apsvērt iespējamos veidus, kā palīdzēt reģiona valstīm saistībā ar šiem nolīgumiem veikt sagatavošanās darbus un risināt sarunas, un nodrošināt turpmāku īstenošanu, tostarp īstenot saistības, kas izriet no turpmākajiem padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, un aicina Komisiju laicīgi veikt visaptverošu novērtējumu par šo nolīgumu ietekmi sociālajā un vides jomā; turklāt mudina Dienvidkaukāza valstis apsvērt iespēju izveidot savstarpēju brīvās tirdzniecības zonu;

| 51. | norāda uz Armēnijas, Gruzijas un Azerbaidžānas ģeopolitisko stāvokli saistībā ar Eiropas Savienību, ES kandidātvalsti Turciju, Krieviju un Irānu; uzskata, ka tirdzniecība ir viena no ES vispārējās politikas nozīmīgākajām sastāvdaļām politiskās stabilitātes, cilvēktiesību ievērošanas, ilgtspējīgas izaugsmes un labklājības veicināšanai, un piekrīt, ka reģionālā dimensija ES stratēģijā attiecībā uz Dienvidkaukāzu rada nepieciešamību izmantot reģionālu pieeju sarunās par tirdzniecības nolīgumiem; aicina Komisiju noteikt ekonomisko interešu kopējās jomas, kas varētu pārvarēt atšķirības, sekmēt dialogu un veicināt reģionālo sadarbību; aicina ES uzņemties lielākas saistības un vairāk iesaistīties reģiona integrācijas nodrošināšanā, ņemot vērā, ka Kopienai tagad ir ekskluzīva kompetence tirdzniecības politikā; |
| --- | --- |

51.

norāda uz Armēnijas, Gruzijas un Azerbaidžānas ģeopolitisko stāvokli saistībā ar Eiropas Savienību, ES kandidātvalsti Turciju, Krieviju un Irānu; uzskata, ka tirdzniecība ir viena no ES vispārējās politikas nozīmīgākajām sastāvdaļām politiskās stabilitātes, cilvēktiesību ievērošanas, ilgtspējīgas izaugsmes un labklājības veicināšanai, un piekrīt, ka reģionālā dimensija ES stratēģijā attiecībā uz Dienvidkaukāzu rada nepieciešamību izmantot reģionālu pieeju sarunās par tirdzniecības nolīgumiem; aicina Komisiju noteikt ekonomisko interešu kopējās jomas, kas varētu pārvarēt atšķirības, sekmēt dialogu un veicināt reģionālo sadarbību; aicina ES uzņemties lielākas saistības un vairāk iesaistīties reģiona integrācijas nodrošināšanā, ņemot vērā, ka Kopienai tagad ir ekskluzīva kompetence tirdzniecības politikā;

| 52. | atzinīgi vērtē 2008. gada maijā attiecībā uz Gruziju un Armēniju veiktās priekšizpētes secinājumus, kas liecina, ka padziļināti un visaptveroši brīvās tirdzniecības nolīgumi sniegtu būtiskas ekonomiskas priekšrocības minētajām valstīm un ES, un tādējādi ļauj Komisijai sākt sagatavošanos turpmākajām sarunām par padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem; mudina Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu uzlabot savu attiecīgo EKP rīcības plānu un Komisijas ieteikumu izpildi, jo īpaši saistībā ar minēto valstu administratīvo un institucionālo spēju uzlabošanu un regulatīvo reformu īstenošanu (jo īpaši attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības zemo līmeni visās trīs valstīs), kas ir viens no obligātiem priekšnosacījumiem šādu vērienīgu BTN efektīvai īstenošanai un ietekmes saglabāšanai; uzskata, ka BTN noslēgšana ar Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu varētu ne tikai nodrošināt ekonomisko izaugsmi, bet arī palielināt ārvalstu ieguldījumus, radīt jaunas darbavietas un izskaust nabadzību; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē 2008. gada maijā attiecībā uz Gruziju un Armēniju veiktās priekšizpētes secinājumus, kas liecina, ka padziļināti un visaptveroši brīvās tirdzniecības nolīgumi sniegtu būtiskas ekonomiskas priekšrocības minētajām valstīm un ES, un tādējādi ļauj Komisijai sākt sagatavošanos turpmākajām sarunām par padziļinātiem un visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem; mudina Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu uzlabot savu attiecīgo EKP rīcības plānu un Komisijas ieteikumu izpildi, jo īpaši saistībā ar minēto valstu administratīvo un institucionālo spēju uzlabošanu un regulatīvo reformu īstenošanu (jo īpaši attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības zemo līmeni visās trīs valstīs), kas ir viens no obligātiem priekšnosacījumiem šādu vērienīgu BTN efektīvai īstenošanai un ietekmes saglabāšanai; uzskata, ka BTN noslēgšana ar Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu varētu ne tikai nodrošināt ekonomisko izaugsmi, bet arī palielināt ārvalstu ieguldījumus, radīt jaunas darbavietas un izskaust nabadzību;

| 53. | atgādina, ka energoapgādes drošība ir kopīgi risināms jautājums; tādēļ mudina ES sniegt lielāku atbalstu enerģētikas projektiem reģionā atbilstīgi Eiropas standartiem, tostarp projektiem, kas sekmē energoefektivitāti un alternatīvu enerģijas avotu attīstību, uzlabot sadarbību attiecībā uz enerģētikas jautājumiem un neatlaidīgi strādāt, lai pēc iespējas ātrāk tiktu izveidots Dienvidu energoapgādes koridors, tostarp pabeigti ar Nabucco cauruļvadu saistītie darbi; turklāt aicina Komisiju nodrošināt, ka ar enerģētiku un transportu saistītie projekti Dienvidkaukāzā veicina triju attiecīgo valstu attiecības un nerada iemeslu atsevišķu kopienu atstumtībai; atkārtoti apstiprina Baku iniciatīvas un tās attiecīgo atbalsta programmu — INOGATE un TRACECA — nozīmīgumu; |
| --- | --- |

53.

atgādina, ka energoapgādes drošība ir kopīgi risināms jautājums; tādēļ mudina ES sniegt lielāku atbalstu enerģētikas projektiem reģionā atbilstīgi Eiropas standartiem, tostarp projektiem, kas sekmē energoefektivitāti un alternatīvu enerģijas avotu attīstību, uzlabot sadarbību attiecībā uz enerģētikas jautājumiem un neatlaidīgi strādāt, lai pēc iespējas ātrāk tiktu izveidots Dienvidu energoapgādes koridors, tostarp pabeigti ar Nabucco cauruļvadu saistītie darbi; turklāt aicina Komisiju nodrošināt, ka ar enerģētiku un transportu saistītie projekti Dienvidkaukāzā veicina triju attiecīgo valstu attiecības un nerada iemeslu atsevišķu kopienu atstumtībai; atkārtoti apstiprina Baku iniciatīvas un tās attiecīgo atbalsta programmu — INOGATE un TRACECA — nozīmīgumu;

| 54. | uzsver, ka politiskā stabilitāte ir svarīga, lai nodrošinātu uzticamu un nepārtrauktu energoresursu pārvaldību, tādējādi garantējot atbilstošus apstākļus infrastruktūras attīstībai; šajā sakarā atgādina, ka dubultais energoapgādes koridors, ko veido Baku–Tbilisi–Džeihanas (BTC) un Baku–Tbilisi–Erzurumas (BTE) cauruļvadi, sekmē ES un Kaspijas jūras reģiona valstu tuvināšanos; aicina atjaunot spēkā esošos divpusējos nolīgumus vai saprašanās memorandus, kas noslēgti ar trim Dienvidkaukāza valstīm enerģētikas jomā, iekļaujot “energoapgādes drošības klauzulu”, ar ko paredz rīcības kodeksu un īpašus pasākumus enerģijas piegādes pārtraukuma gadījumā; uzskata, ka sarunās par plaša spektra asociācijas nolīgumiem ar minētajām valstīm būtu jāiekļauj arī jautājumi par energoapgādes un tranzīta noteikumiem; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka politiskā stabilitāte ir svarīga, lai nodrošinātu uzticamu un nepārtrauktu energoresursu pārvaldību, tādējādi garantējot atbilstošus apstākļus infrastruktūras attīstībai; šajā sakarā atgādina, ka dubultais energoapgādes koridors, ko veido Baku–Tbilisi–Džeihanas (BTC) un Baku–Tbilisi–Erzurumas (BTE) cauruļvadi, sekmē ES un Kaspijas jūras reģiona valstu tuvināšanos; aicina atjaunot spēkā esošos divpusējos nolīgumus vai saprašanās memorandus, kas noslēgti ar trim Dienvidkaukāza valstīm enerģētikas jomā, iekļaujot “energoapgādes drošības klauzulu”, ar ko paredz rīcības kodeksu un īpašus pasākumus enerģijas piegādes pārtraukuma gadījumā; uzskata, ka sarunās par plaša spektra asociācijas nolīgumiem ar minētajām valstīm būtu jāiekļauj arī jautājumi par energoapgādes un tranzīta noteikumiem;

| 55. | atkārtoti uzsver, cik nozīmīgi ir tieši personiskie kontakti un mobilitātes programmas, jo īpaši tās, kas ir orientētas uz jaunatni, un mērķsadarbības programmas ar ES reģioniem un vietējām kopienām, kur dzīvo mazākumtautības ar plašām autonomijas tiesībām; uzskata, ka ir ievērojami jāpalielina studentu, pasniedzēju un pētnieku skaits mobilitātes programmās; atzinīgi vērtē to, ka ir noslēgti vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas līgumi ar Gruziju, un aicina Padomi un Komisiju strādāt, lai noslēgtu vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas līgumus ar Armēniju un Azerbaidžānu; |
| --- | --- |

55.

atkārtoti uzsver, cik nozīmīgi ir tieši personiskie kontakti un mobilitātes programmas, jo īpaši tās, kas ir orientētas uz jaunatni, un mērķsadarbības programmas ar ES reģioniem un vietējām kopienām, kur dzīvo mazākumtautības ar plašām autonomijas tiesībām; uzskata, ka ir ievērojami jāpalielina studentu, pasniedzēju un pētnieku skaits mobilitātes programmās; atzinīgi vērtē to, ka ir noslēgti vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas līgumi ar Gruziju, un aicina Padomi un Komisiju strādāt, lai noslēgtu vīzu režīma atvieglojumu un atpakaļuzņemšanas līgumus ar Armēniju un Azerbaidžānu;

| 56. | atkārtoti apstiprina, ka ES ir jāizstrādā stratēģija Dienvidkaukāzam, ņemot vērā šā reģiona nozīmīgumu Eiropas Savienībai un ES iespējamo nozīmi reģiona turpmākās attīstības veicināšanā un tā konfliktu risināšanā; |
| --- | --- |

56.

atkārtoti apstiprina, ka ES ir jāizstrādā stratēģija Dienvidkaukāzam, ņemot vērā šā reģiona nozīmīgumu Eiropas Savienībai un ES iespējamo nozīmi reģiona turpmākās attīstības veicināšanā un tā konfliktu risināšanā;

*

* *

| 57. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai un Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

57.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai un Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 282 E, 6.11.2008., 443. lpp.

(2)  OV C 41 E, 19.2.2009., 53. lpp.

(3)  OV C 41 E, 19.2.2009., 64. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0120.

(5)  OV C 295 E, 4.12.2009., 26. lpp.

(6)  OV C 285 E, 26.11.2009., 7. lpp.

(7)  OV C 66 E, 20.3.2009., 67. lpp.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/147 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/147

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsReliģijas brīvība Pakistānā

P7_TA(2010)0194

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par reliģijas brīvību Pakistānā

2011/C 161 E/21

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesībām un demokrātiju Pakistānā, jo īpaši 2007. gada 12. jūlija (1), 25. oktobra (2) un 15. novembra rezolūciju (3),

ņemot vērā Padomes 2009. gada 16. novembrī pieņemtos secinājumus par reliģijas vai ticības brīvību, kuros tā uzsver šīs brīvības un reliģiskās neiecietības apkarošanas stratēģisko nozīmi,

ņemot vērā ES un Pakistānas 2009. gada 17. jūnija kopīgo paziņojumu, kurā abas puses uzsvēra gan integrētas ilgtermiņa stratēģijas, gan arī sociāli ekonomiskās attīstības un tiesiskuma nozīmi, kā arī atzina nemilitāru līdzekļu nozīmi terorisma apkarošanā,

gaidot otro ES un Pakistānas augstākā līmeņa sanāksmi 2010. gada 4. jūnijā,

ņemot vērā rezolūciju par “Reliģiju apmelošanas apkarošanu”, ko ANO Ģenerālā Asambleja ar nelielu balsu vairākumu pieņēma 2009. gada 26. martā un kuru Pakistāna katru gadu ierosināja Islāma konferences organizācijas (OIC) vārdā,

ņemot vērā ES augstās pārstāves Catherine Ashton2010. gada 4.aprīļa paziņojumu par uzbrukumiem Pakistānā, kā arī 2010. gada 20. aprīļa paziņojumu par 18. konstitucionālā grozījuma pieņemšanu,

ņemot vērā 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas (VCTD) 18. pantu,

ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkuru uz reliģiju vai ticību pamatotu neiecietības un diskriminācijas formu izskaušanu,

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktā ir teikts, ka demokrātijas veicināšana un cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ievērošana ir Eiropas Savienības pamatprincipi un mērķi, kā arī kopējs pamats tās attiecībām ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktā ir teikts, ka demokrātijas veicināšana un cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ievērošana ir Eiropas Savienības pamatprincipi un mērķi, kā arī kopējs pamats tās attiecībām ar trešām valstīm;

| B. | tā kā Pakistānas iedzīvotāju vairākuma un valsts reliģija ir sunnisms un mazākuma reliģiskās grupas sastāv no kristiešiem, hinduistiem, sīkhiem, šiītiem, ahmadiešiem, budistiem, parsiem, bahajiešiem un citiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Pakistānas iedzīvotāju vairākuma un valsts reliģija ir sunnisms un mazākuma reliģiskās grupas sastāv no kristiešiem, hinduistiem, sīkhiem, šiītiem, ahmadiešiem, budistiem, parsiem, bahajiešiem un citiem;

| C. | tā kā Pakistāna ir viena no galvenajām valstīm cīņā pret terorismu un cietsirdīga ekstrēmisma izplatību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Pakistāna ir viena no galvenajām valstīm cīņā pret terorismu un cietsirdīga ekstrēmisma izplatību;

| D. | tā kā ekstrēmistu cietsirdīgo uzbrukumu pieaugošais skaits ir smags pārbaudījums Pakistānas iekšējai stabilitātei un demokrātiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā ekstrēmistu cietsirdīgo uzbrukumu pieaugošais skaits ir smags pārbaudījums Pakistānas iekšējai stabilitātei un demokrātiskajām iestādēm;

| E. | tā kā nepārtrauktie draudi Pakistānas un Afganistānas robežas abās pusēs no radikālā islāma spēkiem prasa arvien vairāk saskaņot starptautiskos centienus, lai atbalstītu un veicinātu ekonomisko un sociālo attīstību Pakistānā; |
| --- | --- |

E.

tā kā nepārtrauktie draudi Pakistānas un Afganistānas robežas abās pusēs no radikālā islāma spēkiem prasa arvien vairāk saskaņot starptautiskos centienus, lai atbalstītu un veicinātu ekonomisko un sociālo attīstību Pakistānā;

| F. | tā kā vienādas tiesības minoritātēm tika iezīmētas Pakistānas dibinātāja Mohammed Ali Jinnah skatījumā, jo savā runā 1947. gadā Konstitucionālajā Asamblejā viņš teica: “Jūs varat piederēt jebkurai reliģijai, kastai vai ticībai — tam nav nekāda sakara ar valsts lietām ... Mēs sākam ar šo pamatprincipu, ka mēs visi esam pilsoņi, turklāt vienas valsts pilsoņi.”; |
| --- | --- |

F.

tā kā vienādas tiesības minoritātēm tika iezīmētas Pakistānas dibinātāja Mohammed Ali Jinnah skatījumā, jo savā runā 1947. gadā Konstitucionālajā Asamblejā viņš teica: “Jūs varat piederēt jebkurai reliģijai, kastai vai ticībai — tam nav nekāda sakara ar valsts lietām ... Mēs sākam ar šo pamatprincipu, ka mēs visi esam pilsoņi, turklāt vienas valsts pilsoņi.”;

| G. | tā kā Pakistānas 1973. gada konstitūcijas nodaļā par pamattiesībām tiek garantēta “brīvība sludināt reliģiju un uzturēt kulta ēkas” (20. pants), visu pilsoņu līdztiesība (25. pants) un “minoritāšu likumīgās tiesības un intereses” (26. pants); |
| --- | --- |

G.

tā kā Pakistānas 1973. gada konstitūcijas nodaļā par pamattiesībām tiek garantēta “brīvība sludināt reliģiju un uzturēt kulta ēkas” (20. pants), visu pilsoņu līdztiesība (25. pants) un “minoritāšu likumīgās tiesības un intereses” (26. pants);

| H. | tā kā no otras puses konstitūcijas 260. pantā tiek nošķirti musulmaņi un citu ticību pārstāvji, tādējādi veicinot diskrimināciju uz reliģijas pamata; |
| --- | --- |

H.

tā kā no otras puses konstitūcijas 260. pantā tiek nošķirti musulmaņi un citu ticību pārstāvji, tādējādi veicinot diskrimināciju uz reliģijas pamata;

| I. | tā kā neatkarīgu aģentūru sagatavotajos ziņojumos un pārskatos redzams, ka minoritātēm Pakistānā ir atņemtas pilsoniskās pamatbrīvības un iespēju vienlīdzība attiecībā uz nodarbinātību, izglītību un politisko pārstāvību; |
| --- | --- |

I.

tā kā neatkarīgu aģentūru sagatavotajos ziņojumos un pārskatos redzams, ka minoritātēm Pakistānā ir atņemtas pilsoniskās pamatbrīvības un iespēju vienlīdzība attiecībā uz nodarbinātību, izglītību un politisko pārstāvību;

| J. | tā kā uzskata, ka vairāk nekā 85 % sieviešu Pakistānā saskaras ar vardarbību ģimenē, tostarp fizisku un psiholoģisku vardarbību; vardarbība pret meitenēm un sievietēm, tostarp izvarošanas, vardarbība ģimenē un piespiedu laulības joprojām ir smagas problēmas, no kurām daļu var attiecināt uz šariata likumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā uzskata, ka vairāk nekā 85 % sieviešu Pakistānā saskaras ar vardarbību ģimenē, tostarp fizisku un psiholoģisku vardarbību; vardarbība pret meitenēm un sievietēm, tostarp izvarošanas, vardarbība ģimenē un piespiedu laulības joprojām ir smagas problēmas, no kurām daļu var attiecināt uz šariata likumu;

| K. | tā kā Pakistānas valdība 2008. gada novembrī runātāju par minoritāšu jautājumiem un Pakistānas parlamenta locekli Shahbaz Bhatti ir iecēlusi par federālo minoritāšu lietu ministru, tai pat laikā paaugstinot šo posteni pirmoreiz līdz valdības līmenim; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pakistānas valdība 2008. gada novembrī runātāju par minoritāšu jautājumiem un Pakistānas parlamenta locekli Shahbaz Bhatti ir iecēlusi par federālo minoritāšu lietu ministru, tai pat laikā paaugstinot šo posteni pirmoreiz līdz valdības līmenim;

| L. | tā kā periodā pēc 2008. gada novembra Pakistānas valdība ir ieviesusi piecu procentu kvotu minoritātēm federālajā nodarbinātības nozarē, atzinusi citu ticību pārstāvju svētku dienas, deklarējusi 11. augustu par Nacionālo minoritāšu dienu un rezervējusi senātā vietas minoritāšu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā periodā pēc 2008. gada novembra Pakistānas valdība ir ieviesusi piecu procentu kvotu minoritātēm federālajā nodarbinātības nozarē, atzinusi citu ticību pārstāvju svētku dienas, deklarējusi 11. augustu par Nacionālo minoritāšu dienu un rezervējusi senātā vietas minoritāšu pārstāvjiem;

| M. | tā kā 2009. gada 25.decembrī prezidents Asif Ali Zardari atkārtoti uzsvēra Pakistānas Darba partijas solījumu atbalstīt visu minoritāšu tiesības tikt uzskatītiem par vienlīdzīgiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2009. gada 25.decembrī prezidents Asif Ali Zardari atkārtoti uzsvēra Pakistānas Darba partijas solījumu atbalstīt visu minoritāšu tiesības tikt uzskatītiem par vienlīdzīgiem pilsoņiem;

| N. | tā kā pastāv pretruna starp Pakistānas valdības apņemšanos attiecībā uz reliģijas brīvību un tās vadošo lomu OIC, apstiprinot ANO Reliģiju apmelošanas apkarošanas darba kārtību; |
| --- | --- |

N.

tā kā pastāv pretruna starp Pakistānas valdības apņemšanos attiecībā uz reliģijas brīvību un tās vadošo lomu OIC, apstiprinot ANO Reliģiju apmelošanas apkarošanas darba kārtību;

| O. | tā kā 1982. un 1986. gadā ieviestās tiesību normas, ko dēvē par “zaimojošiem likumiem”, negatīvi atsaucas uz reliģiskajām un minoritāšu pamattiesībām, ko piešķir ar Konstitūciju; tā kā zaimošanas gadījumos Pakistānas kriminālkodeksa (PKK) 295C iedaļā ir paredzēts nāvessods vai mūža ieslodzījums; |
| --- | --- |

O.

tā kā 1982. un 1986. gadā ieviestās tiesību normas, ko dēvē par “zaimojošiem likumiem”, negatīvi atsaucas uz reliģiskajām un minoritāšu pamattiesībām, ko piešķir ar Konstitūciju; tā kā zaimošanas gadījumos Pakistānas kriminālkodeksa (PKK) 295C iedaļā ir paredzēts nāvessods vai mūža ieslodzījums;

| P. | tā kā ekstrēmistu grupas un tie, kuri vēlas nokārtot personīgos rēķinus, ļaunprātīgi izmanto tiesību aktus par zaimošanu, tādējādi palielinot vardarbību pret reliģisko minoritāšu locekļiem, jo īpaši ahmadiešiem, bet arī pret kristiešiem, hinduistiem, sīkhiem, šiītiem, budistiem, parsiem, bahajiešiem un kritiski noskaņotiem iedzīvotājiem, kuri uzdrīkstas pacelt balsi pret netaisnību; |
| --- | --- |

P.

tā kā ekstrēmistu grupas un tie, kuri vēlas nokārtot personīgos rēķinus, ļaunprātīgi izmanto tiesību aktus par zaimošanu, tādējādi palielinot vardarbību pret reliģisko minoritāšu locekļiem, jo īpaši ahmadiešiem, bet arī pret kristiešiem, hinduistiem, sīkhiem, šiītiem, budistiem, parsiem, bahajiešiem un kritiski noskaņotiem iedzīvotājiem, kuri uzdrīkstas pacelt balsi pret netaisnību;

| Q. | tā kā lielākā par zaimošanu apsūdzēto daļa ir musulmaņi, bet apsūdzības pret minoritāšu ticību privātpersonām var izraisīt nesamērīgu vardarbību pret kopienu kā veselumu; tā kā apsūdzības par zaimošanu 2009. gada vasarā izraisīja pret kristiešiem vērstu vardarbību Godžrā un Koriānā, kā rezultātā astoņi cilvēki gāja bojā un tika nojaukts vismaz simts ēku; |
| --- | --- |

Q.

tā kā lielākā par zaimošanu apsūdzēto daļa ir musulmaņi, bet apsūdzības pret minoritāšu ticību privātpersonām var izraisīt nesamērīgu vardarbību pret kopienu kā veselumu; tā kā apsūdzības par zaimošanu 2009. gada vasarā izraisīja pret kristiešiem vērstu vardarbību Godžrā un Koriānā, kā rezultātā astoņi cilvēki gāja bojā un tika nojaukts vismaz simts ēku;

| R. | tā kā 2009. gadā 25 reģistrētos gadījumos 76 cilvēki tika apsūdzēti par zaimošanu, tostarp 17 cilvēkus apsūdzēja pēc Pakistānas kriminālkodeksa (PKK) 295C iedaļas; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2009. gadā 25 reģistrētos gadījumos 76 cilvēki tika apsūdzēti par zaimošanu, tostarp 17 cilvēkus apsūdzēja pēc Pakistānas kriminālkodeksa (PKK) 295C iedaļas;

| S. | tā kā juristi un cilvēktiesību aktīvisti Pakistānā bieži tiek aizskarti un saņem nāves draudus un pret šādu risku īpaši neaizsargāti ir juristi, kuri darbojas kā advokāti zaimošanas lietās, un tā kā daudziem no viņiem pat pēc veiksmīgas attaisnošanas visu atlikušo dzīvi jāslapstās; |
| --- | --- |

S.

tā kā juristi un cilvēktiesību aktīvisti Pakistānā bieži tiek aizskarti un saņem nāves draudus un pret šādu risku īpaši neaizsargāti ir juristi, kuri darbojas kā advokāti zaimošanas lietās, un tā kā daudziem no viņiem pat pēc veiksmīgas attaisnošanas visu atlikušo dzīvi jāslapstās;

| T. | tā kā 2009. gada augustā Pakistānas premjerministrs nāca ar paziņojumu par komitejas izveidi “reliģisko saskaņu apdraudošo tiesību aktu” pārskatīšanai un uzlabošanai, pieminot paziņojumā 1982. un 1986. gada likumus par zaimošanu; tā kā līdz šim tomēr neviena pārskatīšana netika ierosināta; |
| --- | --- |

T.

tā kā 2009. gada augustā Pakistānas premjerministrs nāca ar paziņojumu par komitejas izveidi “reliģisko saskaņu apdraudošo tiesību aktu” pārskatīšanai un uzlabošanai, pieminot paziņojumā 1982. un 1986. gada likumus par zaimošanu; tā kā līdz šim tomēr neviena pārskatīšana netika ierosināta;

| U. | tā kā Pakistānā bieži notiek ahmadiešu musulmaņu diskriminēšana un vajāšana, ko atbalsta pret ahmadiešu musulmaņiem vērstie noteikumi Pakistānas kriminālkodeksa 298 iedaļā un kam nesens piemērs bija pensionēta ahmadiešu profesora slepkavība, ko maskās tērpti bruņoti vīri pastrādāja 2010. gada 5. janvārī; |
| --- | --- |

U.

tā kā Pakistānā bieži notiek ahmadiešu musulmaņu diskriminēšana un vajāšana, ko atbalsta pret ahmadiešu musulmaņiem vērstie noteikumi Pakistānas kriminālkodeksa 298 iedaļā un kam nesens piemērs bija pensionēta ahmadiešu profesora slepkavība, ko maskās tērpti bruņoti vīri pastrādāja 2010. gada 5. janvārī;

| V. | tā kā Pakistānas valdība gatavojas ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu, |
| --- | --- |

V.

tā kā Pakistānas valdība gatavojas ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu,

| 1. | atzinīgi vērtē Pakistānas valdības kopš 2008. gada novembra veiktos pasākumus reliģisko minoritāšu pārstāvju interesēs, piemēram, ieviesusi piecu procentu kvotu minoritātēm federālajā nodarbinātības nozarē, atzinusi citu ticību pārstāvju svētku dienas un pasludinājusi Nacionālo minoritāšu dienu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Pakistānas valdības kopš 2008. gada novembra veiktos pasākumus reliģisko minoritāšu pārstāvju interesēs, piemēram, ieviesusi piecu procentu kvotu minoritātēm federālajā nodarbinātības nozarē, atzinusi citu ticību pārstāvju svētku dienas un pasludinājusi Nacionālo minoritāšu dienu;

| 2. | pilnībā atbalsta centienus, ko federālais ministrs minoritāšu jautājumos veltījis vietējo dažādu reliģisko pārliecību saskaņas komiteju tīkla izveidē, lai veicinātu dialogu un mazinātu reliģiskās nesaskaņas; aicina pārvaldes, tostarp štatu, visu pārējo līmeņu iestādes pilnībā sekmēt šo pasākumu izpildi; |
| --- | --- |

2.

pilnībā atbalsta centienus, ko federālais ministrs minoritāšu jautājumos veltījis vietējo dažādu reliģisko pārliecību saskaņas komiteju tīkla izveidē, lai veicinātu dialogu un mazinātu reliģiskās nesaskaņas; aicina pārvaldes, tostarp štatu, visu pārējo līmeņu iestādes pilnībā sekmēt šo pasākumu izpildi;

| 3. | atzinīgi vērtē Pakistānas premjerministra pausto apņemšanos piešķirt īpašumtiesības Islamabadā tiem minoritāšu pārstāvjiem, kuri dzīvo graustu rajonos; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Pakistānas premjerministra pausto apņemšanos piešķirt īpašumtiesības Islamabadā tiem minoritāšu pārstāvjiem, kuri dzīvo graustu rajonos;

| 4. | atzinīgi vērtē Pakistānas valdības apņemšanos nodrošināt vietas senātā minoritāšu pārstāvjiem, tostarp minoritāšu grupu pārstāvēm senātā, un pauž cerību, ka šī apņemšanās tiks izpildīta; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Pakistānas valdības apņemšanos nodrošināt vietas senātā minoritāšu pārstāvjiem, tostarp minoritāšu grupu pārstāvēm senātā, un pauž cerību, ka šī apņemšanās tiks izpildīta;

| 5. | aicina Pakistānas valdību pārskatīt praksi par visu pilsoņu reliģiskās identitātes iekļaušanu visās jaunajās pasēs, ņemot vērā to, ka jānovērš visu veidu diskriminējošas darbības; |
| --- | --- |

5.

aicina Pakistānas valdību pārskatīt praksi par visu pilsoņu reliģiskās identitātes iekļaušanu visās jaunajās pasēs, ņemot vērā to, ka jānovērš visu veidu diskriminējošas darbības;

| 6. | pauž solidaritāti ar Pakistānas valdību cīņā pret terorismu un vardarbīga ekstrēmisma izplatīšanos; |
| --- | --- |

6.

pauž solidaritāti ar Pakistānas valdību cīņā pret terorismu un vardarbīga ekstrēmisma izplatīšanos;

| 7. | pauž dziļas bažas, ka likumi par zaimošanu — kuri Pakistānā var paredzēt nāvessodu un kurus bieži izmanto, lai attaisnotu cenzūru, atzīšanu par kriminālnoziegumu, vajāšanu, kā arī noteiktos gadījumos politisko, rasu vai reliģisko minoritāšu pārstāvju slepkavību — ir līdzekļi, kurus var ļaunprātīgi izmantot un kuri ietekmē visu reliģisko pārliecību cilvēkus Pakistānā; |
| --- | --- |

7.

pauž dziļas bažas, ka likumi par zaimošanu — kuri Pakistānā var paredzēt nāvessodu un kurus bieži izmanto, lai attaisnotu cenzūru, atzīšanu par kriminālnoziegumu, vajāšanu, kā arī noteiktos gadījumos politisko, rasu vai reliģisko minoritāšu pārstāvju slepkavību — ir līdzekļi, kurus var ļaunprātīgi izmantot un kuri ietekmē visu reliģisko pārliecību cilvēkus Pakistānā;

| 8. | aicina Pakistānas valdību rūpīgi pārskatīt likumus par zaimošanu un to pašreizējo piemērošanu, kā arī cita starpā Kriminālkodeksa 295 C iedaļu, kurā paredzēts obligāts nāvessods ikvienam, ko atzīst par vainīgu zaimošanā, kā arī vienlaikus īstenot grozījumus, kurus ierosinājis federālais ministrs minoritāšu jautājumos; |
| --- | --- |

8.

aicina Pakistānas valdību rūpīgi pārskatīt likumus par zaimošanu un to pašreizējo piemērošanu, kā arī cita starpā Kriminālkodeksa 295 C iedaļu, kurā paredzēts obligāts nāvessods ikvienam, ko atzīst par vainīgu zaimošanā, kā arī vienlaikus īstenot grozījumus, kurus ierosinājis federālais ministrs minoritāšu jautājumos;

| 9. | aicina Pakistānas valdību pildīt 2008. gadā izteikto solījumu mīkstināt visus nāvessoda gadījumus, aizstājot tos ar cietumsodu, kas būtu pirmais solis nāvessoda atcelšanas procesā; |
| --- | --- |

9.

aicina Pakistānas valdību pildīt 2008. gadā izteikto solījumu mīkstināt visus nāvessoda gadījumus, aizstājot tos ar cietumsodu, kas būtu pirmais solis nāvessoda atcelšanas procesā;

| 10. | atgādina par Komisijas atkārtoti izteikto paziņojumu, sniedzot rakstisku atbildi uz Parlamenta deputātu jautājumiem, ka tā cieši seko Pakistānas reakcijai uz pūļa vardarbību, ko izraisījušas apsūdzības zaimošanā Godžrā un Koriānā; aicina Komisiju arī prasīt detalizētu pārskatu par to, kas šajā sakarībā sasniegts, jo īpaši attiecībā uz vainīgo saukšanas pie atbildības; |
| --- | --- |

10.

atgādina par Komisijas atkārtoti izteikto paziņojumu, sniedzot rakstisku atbildi uz Parlamenta deputātu jautājumiem, ka tā cieši seko Pakistānas reakcijai uz pūļa vardarbību, ko izraisījušas apsūdzības zaimošanā Godžrā un Koriānā; aicina Komisiju arī prasīt detalizētu pārskatu par to, kas šajā sakarībā sasniegts, jo īpaši attiecībā uz vainīgo saukšanas pie atbildības;

| 11. | pauž īpašas bažas par pastāvīgo diskrimināciju un vajāšanu, no kā cieš ahmadiešu kopiena Pakistānā, un aicina Pakistānas valdību atcelt Pakistānas Kriminālkodeksa 298. iedaļu, kura smagi ietekmē šīs grupas ikdienas dzīvi, kā arī aicina neatbalstīt tādus musinošus pasākumus kā Lahorā organizētas konferences “Praviešu gals”; |
| --- | --- |

11.

pauž īpašas bažas par pastāvīgo diskrimināciju un vajāšanu, no kā cieš ahmadiešu kopiena Pakistānā, un aicina Pakistānas valdību atcelt Pakistānas Kriminālkodeksa 298. iedaļu, kura smagi ietekmē šīs grupas ikdienas dzīvi, kā arī aicina neatbalstīt tādus musinošus pasākumus kā Lahorā organizētas konferences “Praviešu gals”;

| 12. | aicina Pakistānas varas iestādes pilnībā izpildīt Pakistānas Augstākās tiesas spriedumu, ar kuru tām jānodrošina visu balsstiesīgo vēlētāju, tostarp ahmadiešu musulmaņu, reģistrācija jaunajos vēlēšanu sarakstos; |
| --- | --- |

12.

aicina Pakistānas varas iestādes pilnībā izpildīt Pakistānas Augstākās tiesas spriedumu, ar kuru tām jānodrošina visu balsstiesīgo vēlētāju, tostarp ahmadiešu musulmaņu, reģistrācija jaunajos vēlēšanu sarakstos;

| 13. | pauž bažas par kampaņas “Reliģijas nomelnošanas apkarošana”, kas tiek rīkota ANO, iespējamo ļaunprātīgu izmantošanu, uzsverot 2009. gada 16. novembra Padomes secinājumus; |
| --- | --- |

13.

pauž bažas par kampaņas “Reliģijas nomelnošanas apkarošana”, kas tiek rīkota ANO, iespējamo ļaunprātīgu izmantošanu, uzsverot 2009. gada 16. novembra Padomes secinājumus;

| 14. | aicina Pakistānas valdību pilnībā un atklāti ratificēt 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1984. gada ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu; uzskata, ka ticības brīvība, kā noteikts ANO paktā, ir atbilstīgs pamats un atsauce, kuri stingri jāievēro visiem tā parakstītājiem, un ka ar to nodrošina aizsardzību visiem iedzīvotājiem, lai viņiem dotu iespēju brīvi izvēlēties savu ticību; |
| --- | --- |

14.

aicina Pakistānas valdību pilnībā un atklāti ratificēt 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1984. gada ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu; uzskata, ka ticības brīvība, kā noteikts ANO paktā, ir atbilstīgs pamats un atsauce, kuri stingri jāievēro visiem tā parakstītājiem, un ka ar to nodrošina aizsardzību visiem iedzīvotājiem, lai viņiem dotu iespēju brīvi izvēlēties savu ticību;

| 15. | aicina Pakistānas valdību garantēt minoritāšu cilvēktiesības, kas izklāstītas Konstitūcijā un Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, jo īpaši tās 18. pantā, kurā noteikts, ka “ikvienam ir tiesības baudīt domas, apziņas un reliģijas brīvību”; |
| --- | --- |

15.

aicina Pakistānas valdību garantēt minoritāšu cilvēktiesības, kas izklāstītas Konstitūcijā un Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, jo īpaši tās 18. pantā, kurā noteikts, ka “ikvienam ir tiesības baudīt domas, apziņas un reliģijas brīvību”;

| 16. | atbalsta visas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt dialogu un savstarpēju cieņu starp kopienām; aicina visas politiskās un reliģiskās iestādes veicināt iecietību un veikt pasākumus, kas vērsti pret naidu un vardarbīgu ekstrēmismu; |
| --- | --- |

16.

atbalsta visas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt dialogu un savstarpēju cieņu starp kopienām; aicina visas politiskās un reliģiskās iestādes veicināt iecietību un veikt pasākumus, kas vērsti pret naidu un vardarbīgu ekstrēmismu;

| 17. | mudina Pakistānas valdību īstenot ierosinātās reformas izglītības sistēmā, kā arī uzraudzīt un kontrolēt reliģiskās skolas (madrasas); aicina Pakistānas varas iestādes panākt, lai mācību grāmatās, kuras apstiprinājusi Izglītības ministrijas valsts mācību programmas nodaļa, vairs nebūtu nekādas propagandas, kas kurina naidu, atbalsta reliģisko pārākumu un reliģijas nomelnošanu; |
| --- | --- |

17.

mudina Pakistānas valdību īstenot ierosinātās reformas izglītības sistēmā, kā arī uzraudzīt un kontrolēt reliģiskās skolas (madrasas); aicina Pakistānas varas iestādes panākt, lai mācību grāmatās, kuras apstiprinājusi Izglītības ministrijas valsts mācību programmas nodaļa, vairs nebūtu nekādas propagandas, kas kurina naidu, atbalsta reliģisko pārākumu un reliģijas nomelnošanu;

| 18. | aicina Pakistānas valdību atvieglot vizītes sagatavošanu Pakistānā ANO īpašajai referentei ticības un pārliecības brīvības jautājumos Asma Jahangir; |
| --- | --- |

18.

aicina Pakistānas valdību atvieglot vizītes sagatavošanu Pakistānā ANO īpašajai referentei ticības un pārliecības brīvības jautājumos Asma Jahangir;

| 19. | aicina Padomi un Komisiju gaidāmās augstākā līmeņa sanāksmes darba kārtībā iekļaut minoritāšu tiesību Pakistānā jautājumu, lai ierosinātu diskriminējošo tiesību aktu par zaimošanu drīzu reformu; |
| --- | --- |

19.

aicina Padomi un Komisiju gaidāmās augstākā līmeņa sanāksmes darba kārtībā iekļaut minoritāšu tiesību Pakistānā jautājumu, lai ierosinātu diskriminējošo tiesību aktu par zaimošanu drīzu reformu;

| 20. | aicina Padomi tās dialogā ar Pakistānu par cīņu pret terorismu iekļaut jautājumu par reliģisko iecietību sabiedrībā un uzskata, ka tam ir būtiska nozīme ilgtermiņa cīņā pret reliģisko ekstrēmismu; |
| --- | --- |

20.

aicina Padomi tās dialogā ar Pakistānu par cīņu pret terorismu iekļaut jautājumu par reliģisko iecietību sabiedrībā un uzskata, ka tam ir būtiska nozīme ilgtermiņa cīņā pret reliģisko ekstrēmismu;

| 21. | aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt sniegt finansiālu atbalstu cilvēktiesību organizācijām un aizstāvjiem, kā arī izstrādāt praktiskus pasākumus, lai atbalstītu augošo pilsoniskās sabiedrības kustību Pakistānā pret likumiem par zaimošanu un citiem diskriminējošiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis un Komisiju turpināt sniegt finansiālu atbalstu cilvēktiesību organizācijām un aizstāvjiem, kā arī izstrādāt praktiskus pasākumus, lai atbalstītu augošo pilsoniskās sabiedrības kustību Pakistānā pret likumiem par zaimošanu un citiem diskriminējošiem tiesību aktiem;

| 22. | atgādina par Komisijas atkārtoti izteikto paziņojumu, sniedzot rakstisku atbildi uz Parlamenta deputātu jautājumiem, ka tā cieši seko Pakistānas valdības reakcijai uz vardarbību, kas vērsta pret kristiešiem Godžrā un Koriānā, un aicina Komisiju prasīt detalizētu pārskatu par to, kas šajā sakarībā sasniegts, jo īpaši attiecībā uz vainīgo saukšanas pie atbildības; |
| --- | --- |

22.

atgādina par Komisijas atkārtoti izteikto paziņojumu, sniedzot rakstisku atbildi uz Parlamenta deputātu jautājumiem, ka tā cieši seko Pakistānas valdības reakcijai uz vardarbību, kas vērsta pret kristiešiem Godžrā un Koriānā, un aicina Komisiju prasīt detalizētu pārskatu par to, kas šajā sakarībā sasniegts, jo īpaši attiecībā uz vainīgo saukšanas pie atbildības;

| 23. | aicina Padomi un Komisiju uzstāt, lai Pakistānas valdība ievēro demokrātijas un cilvēktiesību klauzulu, kas paredzēta Eiropas Savienības un Pakistānas Islāma Republikas sadarbības nolīgumā; aicina Komisiju iesniegt ziņojumu par sadarbības nolīguma un tā demokrātijas un cilvēktiesību klauzulas īstenošanu; |
| --- | --- |

23.

aicina Padomi un Komisiju uzstāt, lai Pakistānas valdība ievēro demokrātijas un cilvēktiesību klauzulu, kas paredzēta Eiropas Savienības un Pakistānas Islāma Republikas sadarbības nolīgumā; aicina Komisiju iesniegt ziņojumu par sadarbības nolīguma un tā demokrātijas un cilvēktiesību klauzulas īstenošanu;

| 24. | aicina Padomi atbalstīt Pakistānas valdību tās Cilvēktiesību ministrijas attīstībā un mērķtiecīgas, neatkarīgas un autoritatīvas Nacionālās Cilvēktiesību komisijas izveidē; |
| --- | --- |

24.

aicina Padomi atbalstīt Pakistānas valdību tās Cilvēktiesību ministrijas attīstībā un mērķtiecīgas, neatkarīgas un autoritatīvas Nacionālās Cilvēktiesību komisijas izveidē;

| 25. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Pakistānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Pakistānas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0351.

(2)  OV C 263 E, 16.10.2008., 666. lpp.

(3)  OV C 282 E, 6.11.2008., 434. lpp.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/152 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/152

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsStāvoklis Taizemē

P7_TA(2010)0195

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par Taizemi

2011/C 161 E/22

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (SPPPT),

ņemot vērā ANO 1990. gada Pamatprincipus tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem par spēka un šaujamieroču pielietošanu,

ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton2010. gada 8. un 13. aprīļa paziņojumus par politisko stāvokli Taizemē,

ņemot vērā Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) ģenerālsekretāra 2010. gada 12. aprīļa paziņojumu par stāvokli Taizemē,

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Taizeme ir pieredzējusi vardarbīgas sadursmes starp “sarkankreklu” demonstrantiem un valdību, iejaucoties armijas atbalstītajai “dzeltenkreklu” kustībai, un šajā sadursmē dzīvību zaudējuši jau vairāk nekā 60 cilvēku un ievainoti vairāk nekā 1 700; |
| --- | --- |

A.

tā kā Taizeme ir pieredzējusi vardarbīgas sadursmes starp “sarkankreklu” demonstrantiem un valdību, iejaucoties armijas atbalstītajai “dzeltenkreklu” kustībai, un šajā sadursmē dzīvību zaudējuši jau vairāk nekā 60 cilvēku un ievainoti vairāk nekā 1 700;

| B. | tā kā vairāk nekā 20 valsts provincēs ir izsludināts ārkārtas stāvoklis; |
| --- | --- |

B.

tā kā vairāk nekā 20 valsts provincēs ir izsludināts ārkārtas stāvoklis;

| C. | tā kā 2010. gada 10. aprīlī Bangkokā notika vardarbīga sadursme starp demonstrantiem un drošības spēkiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2010. gada 10. aprīlī Bangkokā notika vardarbīga sadursme starp demonstrantiem un drošības spēkiem;

| D. | tā kā 2010. gada 3. maijā premjerministrs Abhisit Vejjajiva iepazīstināja ar piecu punktu plānu, kura īstenošanas rezultātā 2010. gada 14. novembrī vajadzētu sarīkot vispārējās vēlēšanas; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gada 3. maijā premjerministrs Abhisit Vejjajiva iepazīstināja ar piecu punktu plānu, kura īstenošanas rezultātā 2010. gada 14. novembrī vajadzētu sarīkot vispārējās vēlēšanas;

| E. | tā kā kopš 2010. gada 13. maija Bangkokā notiek jauns vardarbības uzliesmojums starp kaujinieciski noskaņotajiem demonstrantiem un drošības spēkiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš 2010. gada 13. maija Bangkokā notiek jauns vardarbības uzliesmojums starp kaujinieciski noskaņotajiem demonstrantiem un drošības spēkiem;

| F. | tā kā līdz ar Taizemes valdības izsludināto ārkārtas stāvokli tika ieviesta satelīttelevīzijas raidstaciju, vairāku radio un televīzijas raidstaciju un tīmekļa vietņu cenzūra; tā kā Eiropas Savienība ir paudusi dziļas bažas par plašsaziņas līdzekļu vārda brīvības apdraudējumu un vēlreiz apliecinājusi, ka vārda brīvība ir viena no Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā iekļautajām pamatiesībām; |
| --- | --- |

F.

tā kā līdz ar Taizemes valdības izsludināto ārkārtas stāvokli tika ieviesta satelīttelevīzijas raidstaciju, vairāku radio un televīzijas raidstaciju un tīmekļa vietņu cenzūra; tā kā Eiropas Savienība ir paudusi dziļas bažas par plašsaziņas līdzekļu vārda brīvības apdraudējumu un vēlreiz apliecinājusi, ka vārda brīvība ir viena no Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā iekļautajām pamatiesībām;

| G. | tā kā 2010. gada 19. maijā sāktā armijas operācija nolūkā sašaurināt drošības koridoru ap demonstrantu galveno nometni noveda pie tā, ka vairāki cilvēki, tostarp viens Itālijas žurnālists, tika nogalināti un desmitiem cilvēku tika ievainoti; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2010. gada 19. maijā sāktā armijas operācija nolūkā sašaurināt drošības koridoru ap demonstrantu galveno nometni noveda pie tā, ka vairāki cilvēki, tostarp viens Itālijas žurnālists, tika nogalināti un desmitiem cilvēku tika ievainoti;

| H. | tā kā ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-Moon ir paudis bažas par vardarbību un aicinājis gan protestantus, gan Taizemes varas iestādes darīt visu iespējamo, lai izvairītos no turpmākas vardarbības un cilvēku upuriem; tā kā Vjetnama, kas ir ASEAN prezidentvalsts, ir paudusi bažas par stāvokļa pasliktināšanos Taizemē un aicinājusi visas puses izvairīties no vardarbības un panākt samierināšanos, |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-Moon ir paudis bažas par vardarbību un aicinājis gan protestantus, gan Taizemes varas iestādes darīt visu iespējamo, lai izvairītos no turpmākas vardarbības un cilvēku upuriem; tā kā Vjetnama, kas ir ASEAN prezidentvalsts, ir paudusi bažas par stāvokļa pasliktināšanos Taizemē un aicinājusi visas puses izvairīties no vardarbības un panākt samierināšanos,

| 1. | pauž dziļas bažas par vardarbīgo konfliktu starp demonstrantiem un drošības spēkiem Taizemē, kas apdraud demokrātiju valstī, un apliecina solidaritāti Taizemes tautai un visām ģimenēm, kuras iepriekšējo nedēļu laikā ir zaudējušas piederīgos; |
| --- | --- |

1.

pauž dziļas bažas par vardarbīgo konfliktu starp demonstrantiem un drošības spēkiem Taizemē, kas apdraud demokrātiju valstī, un apliecina solidaritāti Taizemes tautai un visām ģimenēm, kuras iepriekšējo nedēļu laikā ir zaudējušas piederīgos;

| 2. | atgādina, ka ANO Pamatprincipi tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem par spēka un šaujamieroču pielietošanu paredz, ka varas iestādēm, pirms tās sāk izmantot spēku un šaujamieročus, pēc iespējas jācenšas piemērot nevardarbīgus līdzekļus, un, ja nav iespējams izvairīties no likumīgas spēka un šaujamieroču pielietošanas, varas iestādēm jābūt neitrālām un jārīkojas atbilstīgi situācijas nopietnībai; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka ANO Pamatprincipi tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem par spēka un šaujamieroču pielietošanu paredz, ka varas iestādēm, pirms tās sāk izmantot spēku un šaujamieročus, pēc iespējas jācenšas piemērot nevardarbīgus līdzekļus, un, ja nav iespējams izvairīties no likumīgas spēka un šaujamieroču pielietošanas, varas iestādēm jābūt neitrālām un jārīkojas atbilstīgi situācijas nopietnībai;

| 3. | aicina visas puses būt pēc iespējas atturīgām un pārtraukt politisko vardarbību; |
| --- | --- |

3.

aicina visas puses būt pēc iespējas atturīgām un pārtraukt politisko vardarbību;

| 4. | atzinīgi vērtē Taizemes valdības lēmumu izveidot komiteju, kas sastāv no tiesu medicīnas ekspertiem un akadēmiskām struktūrām, lai izmeklētu 2010. gada 10. aprīļa notikumos bojāgājušo nāves iemeslus, un aicina valdību šādu izmeklēšanu veikt arī saistībā ar nesenajiem nāves gadījumiem; atbalsta Sociālās attīstības un cilvēka drošības ministrijas iniciatīvu par atbalsta centra izveidi, lai sniegtu palīdzību ievainotajiem un cilvēkiem, kuru radinieki nogalināti sadursmēs starp valsts spēkiem un Demokrātiskās apvienotās frontes pret diktatūru atbalstītājiem; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Taizemes valdības lēmumu izveidot komiteju, kas sastāv no tiesu medicīnas ekspertiem un akadēmiskām struktūrām, lai izmeklētu 2010. gada 10. aprīļa notikumos bojāgājušo nāves iemeslus, un aicina valdību šādu izmeklēšanu veikt arī saistībā ar nesenajiem nāves gadījumiem; atbalsta Sociālās attīstības un cilvēka drošības ministrijas iniciatīvu par atbalsta centra izveidi, lai sniegtu palīdzību ievainotajiem un cilvēkiem, kuru radinieki nogalināti sadursmēs starp valsts spēkiem un Demokrātiskās apvienotās frontes pret diktatūru atbalstītājiem;

| 5. | atzīst par pareizu premjerministra Abhisit Vejjajiva2010. gada 3. maijā publiskoto plānu; |
| --- | --- |

5.

atzīst par pareizu premjerministra Abhisit Vejjajiva2010. gada 3. maijā publiskoto plānu;

| 6. | aicina Taizemes valdību nodrošināt, ka ārkārtas stāvokļa pasludināšana neizraisa jebkāda veida neproporcionālu pamattiesību un individuālo brīvību ierobežošanu; aicina Taizemes valdību atcelt cenzūru un vārda brīvības ierobežojumus; |
| --- | --- |

6.

aicina Taizemes valdību nodrošināt, ka ārkārtas stāvokļa pasludināšana neizraisa jebkāda veida neproporcionālu pamattiesību un individuālo brīvību ierobežošanu; aicina Taizemes valdību atcelt cenzūru un vārda brīvības ierobežojumus;

| 7. | mudina visas puses nekavējoties iesaistīties konstruktīvā dialogā, lai drīzā laikā vienotos par noregulējumu un pašreizējo krīzi atrisinātu ar miermīlīgiem un demokrātiskiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

7.

mudina visas puses nekavējoties iesaistīties konstruktīvā dialogā, lai drīzā laikā vienotos par noregulējumu un pašreizējo krīzi atrisinātu ar miermīlīgiem un demokrātiskiem līdzekļiem;

| 8. | atzinīgi vērtē Valsts Cilvēktiesību komitejas aicinājumu rīkot konsultatīvu sanāksmi, piedaloties inteliģences pārstāvjiem, sociālo kustību dalībniekiem, reliģiskajiem līderiem un četriem bijušajiem premjerministriem Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh un Chuan Leekpai, lai censtos panākt un ierosinātu stāvokļa risinājumu un izbeigtu pašreizējo krīzi; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Valsts Cilvēktiesību komitejas aicinājumu rīkot konsultatīvu sanāksmi, piedaloties inteliģences pārstāvjiem, sociālo kustību dalībniekiem, reliģiskajiem līderiem un četriem bijušajiem premjerministriem Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh un Chuan Leekpai, lai censtos panākt un ierosinātu stāvokļa risinājumu un izbeigtu pašreizējo krīzi;

| 9. | uzsver Parlamenta vēlmi atbalstīt demokrātiju Taizemē, ņemot vērā lieliskās attiecības starp ES un Taizemi un to, ka Taizeme ir pamats labklājībai un stabilitātei reģionā; |
| --- | --- |

9.

uzsver Parlamenta vēlmi atbalstīt demokrātiju Taizemē, ņemot vērā lieliskās attiecības starp ES un Taizemi un to, ka Taizeme ir pamats labklājībai un stabilitātei reģionā;

| 10. | mudina starptautisko kopienu darīt visu iespējamo, lai pārtrauktu vardarbību; mudina Komisijas priekšsēdētāju/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos cieši uzraudzīt politisko situāciju un koordinēt sadarbību ar ASEAN, lai sekmētu dialogu un nostiprinātu demokrātiju Taizemē; |
| --- | --- |

10.

mudina starptautisko kopienu darīt visu iespējamo, lai pārtrauktu vardarbību; mudina Komisijas priekšsēdētāju/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos cieši uzraudzīt politisko situāciju un koordinēt sadarbību ar ASEAN, lai sekmētu dialogu un nostiprinātu demokrātiju Taizemē;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Komisijas priekšsēdētājai/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Taizemes valdībai, ASEAN ģenerālsekretāram un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Komisijas priekšsēdētājai/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Taizemes valdībai, ASEAN ģenerālsekretāram un ANO ģenerālsekretāram.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/154 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/154

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsBirma

P7_TA(2010)0196

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija rezolūcija par stāvokli Birmā/Mjanmā

2011/C 161 E/23

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Birmu/Mjanmu,

ņemot vērā 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 18.–21. pantu,

ņemot vērā 1966. gada Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 25. pantu,

ņemot vērā ANO īpaša referenta Tomás Ojea Quintana2010. gada 5. maija paziņojumu,

ņemot vērā Padomes secinājumus par Birmu/Mjanmu, kuri pieņemti Ārlietu padomes 3009. sanāksmē Luksemburgā 2010. gada 26. aprīlī,

ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton2010. gada 1. marta paziņojumu par Aung San Suu Kyi apelācijas noraidīšanu Birmas/Mjanmas Augstākajā tiesā,

ņemot vērā Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) augstākā līmeņa 16. sanāksmes vadītāja paziņojumu, kas publiskots sanāksmē Hanojā 2010. gada 9. aprīlī,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus — 2009. gada 19. jūnija deklarāciju par Birmu/Mjanmu,

ņemot vērā Padomes secinājumus par Birmu/Mjanmu, kuri pieņemti Ārlietu padomes 2938. sanāksmē Luksemburgā 2009. gada 27. aprīlī,

ņemot vērā ES prezidentūras 2009. gada 23. februāra paziņojumu par visaptverošu dialogu starp valsts iestādēm un demokrātiskajiem spēkiem Birmā/Mjanmā,

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2009. gada 28. augusta ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Birmā/Mjanmā,

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2010. gada 26. marta rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Birmā/Mjanmā,

ņemot vērā prezidentūras 2009. gada 14. maijā Eiropas Savienības vārdā sniegto deklarāciju par Aung San Suu Kyi apcietināšanu,

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Birmas iestādes ir paziņojušas, ka 2010. gadā valstī notiks vēlēšanas, kas būs pirmās kopš 1990. gada; |
| --- | --- |

A.

tā kā Birmas iestādes ir paziņojušas, ka 2010. gadā valstī notiks vēlēšanas, kas būs pirmās kopš 1990. gada;

| B. | tā kā pieci vēlēšanu likumi un četri dekrēti tādā redakcijā, kādā tie publicēti, pārkāpj visus demokrātijas principus un šie normatīvie akti brīvu vēlēšanu norisi padara neiespējamu, it īpaši neļaujot tajās piedalīties zināmajiem 2 200 politieslodzīto; tā kā Birmā/Mjanmā nepārprotami ir aizliegts balsot reliģisko kultu kalpotājiem, tostarp, kā tiek lēsts, 400 000 budistu mūku, un šis aizliegums pievērš uzmanību tam, ka militārā hunta turpina diskrimināciju reliģiskās piederības vai statusa dēļ; |
| --- | --- |

B.

tā kā pieci vēlēšanu likumi un četri dekrēti tādā redakcijā, kādā tie publicēti, pārkāpj visus demokrātijas principus un šie normatīvie akti brīvu vēlēšanu norisi padara neiespējamu, it īpaši neļaujot tajās piedalīties zināmajiem 2 200 politieslodzīto; tā kā Birmā/Mjanmā nepārprotami ir aizliegts balsot reliģisko kultu kalpotājiem, tostarp, kā tiek lēsts, 400 000 budistu mūku, un šis aizliegums pievērš uzmanību tam, ka militārā hunta turpina diskrimināciju reliģiskās piederības vai statusa dēļ;

| C. | tā kā šajos likumos ir pārkāpti pamatprincipi par vārda brīvību un biedrošanās brīvību; tā kā ārzemēs bāzētiem Birmas informatīvajiem plašsaziņas līdzekļiem, kas ir galvenais ziņu avots Birmas iedzīvotājiem, vēl aizvien ir liegts darboties Birmā/Mjanmā; |
| --- | --- |

C.

tā kā šajos likumos ir pārkāpti pamatprincipi par vārda brīvību un biedrošanās brīvību; tā kā ārzemēs bāzētiem Birmas informatīvajiem plašsaziņas līdzekļiem, kas ir galvenais ziņu avots Birmas iedzīvotājiem, vēl aizvien ir liegts darboties Birmā/Mjanmā;

| D. | tā kā šo likumu pamatā ir 2010. gada Konstitūcija, kas nodrošina pašreizējā režīma veikto noziegumu nesodāmību un paredz ārkārtas stāvokļa laikā pilnībā uz nenoteiktu periodu apturēt pamattiesību īstenošanu; tā kā Birmas/Mjanmas jaunā Konstitūcija ir veidota, lai saglabātu diktatūru zem civilizētas iekārtas maskas, un tā nenodrošina nekādas cilvēktiesības un nepiedāvā nekādas patiesu pārmaiņu iespējas; |
| --- | --- |

D.

tā kā šo likumu pamatā ir 2010. gada Konstitūcija, kas nodrošina pašreizējā režīma veikto noziegumu nesodāmību un paredz ārkārtas stāvokļa laikā pilnībā uz nenoteiktu periodu apturēt pamattiesību īstenošanu; tā kā Birmas/Mjanmas jaunā Konstitūcija ir veidota, lai saglabātu diktatūru zem civilizētas iekārtas maskas, un tā nenodrošina nekādas cilvēktiesības un nepiedāvā nekādas patiesu pārmaiņu iespējas;

| E. | tā kā jebkādi atšķirīgi politiskie uzskati tiek regulāri un brutāli apspiesti (piemēram, ar patvaļīgiem arestiem, lietu negodīgu iztiesāšanu, ieslodzījumu, spīdzināšanu un nogalinot bez tiesas sprieduma); |
| --- | --- |

E.

tā kā jebkādi atšķirīgi politiskie uzskati tiek regulāri un brutāli apspiesti (piemēram, ar patvaļīgiem arestiem, lietu negodīgu iztiesāšanu, ieslodzījumu, spīdzināšanu un nogalinot bez tiesas sprieduma);

| F. | tā kā vēlēšanas nevar uzskatīt par brīvām un godīgām, ja tajās nepiedalās opozīcija; |
| --- | --- |

F.

tā kā vēlēšanas nevar uzskatīt par brīvām un godīgām, ja tajās nepiedalās opozīcija;

| G. | tā kā Nacionālā demokrātijas līga (NLD), kas nepārprotami uzvarēja pēdējās demokrātiskajās vēlēšanās, ir nolēmusi, ņemot vērā piedalīšanās nosacījumus, boikotēt pasludinātās 2010. gada vēlēšanas; tā kā saskaņā ar 2010. gada 6. maija likumu NLD ir izformēta pēc tam, kad tā nereģistrējās vēlēšanām; |
| --- | --- |

G.

tā kā Nacionālā demokrātijas līga (NLD), kas nepārprotami uzvarēja pēdējās demokrātiskajās vēlēšanās, ir nolēmusi, ņemot vērā piedalīšanās nosacījumus, boikotēt pasludinātās 2010. gada vēlēšanas; tā kā saskaņā ar 2010. gada 6. maija likumu NLD ir izformēta pēc tam, kad tā nereģistrējās vēlēšanām;

| H. | tā kā ASEAN augstākā līmeņa 16. sanāksmes deklarācijā uzsvērts, ka ir svarīgi panākt izlīgumu un rīkot brīvas, regulāras vispārējas vēlēšanas, kurās var piedalīties visi; |
| --- | --- |

H.

tā kā ASEAN augstākā līmeņa 16. sanāksmes deklarācijā uzsvērts, ka ir svarīgi panākt izlīgumu un rīkot brīvas, regulāras vispārējas vēlēšanas, kurās var piedalīties visi;

| I. | tā kā ANO īpašais referents Birmas/Mjanmas jautājumos ir nosodījis “nopietnos un regulāros” cilvēktiesību pārkāpumus, ko veikusi Birmas/Mjanmas diktatūra, un paziņojis, ka šie pārkāpumi ir “valsts politika, kurā iesaistītas valsts izpildvaras, militārās un tiesu iestādes visos līmeņos”, kā arī prasījis izveidot ANO komisiju, kas izmeklētu diktatūras īstenotos kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci; |
| --- | --- |

I.

tā kā ANO īpašais referents Birmas/Mjanmas jautājumos ir nosodījis “nopietnos un regulāros” cilvēktiesību pārkāpumus, ko veikusi Birmas/Mjanmas diktatūra, un paziņojis, ka šie pārkāpumi ir “valsts politika, kurā iesaistītas valsts izpildvaras, militārās un tiesu iestādes visos līmeņos”, kā arī prasījis izveidot ANO komisiju, kas izmeklētu diktatūras īstenotos kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci;

| J. | tā kā Birmas/Mjanmas valdība, neraugoties uz vairākkārt daudzu mēnešu laikā izteiktiem lūgumiem, joprojām atsakās ES īpašajam sūtnim Birmā izsniegt atļauju apmeklēt valsti un iesaistīties dialogā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Birmas/Mjanmas valdība, neraugoties uz vairākkārt daudzu mēnešu laikā izteiktiem lūgumiem, joprojām atsakās ES īpašajam sūtnim Birmā izsniegt atļauju apmeklēt valsti un iesaistīties dialogā;

| K. | tā kā Birmas/Mjanmas valdība kopš 2003. gada ir noraidījusi jebkuru ANO un starptautiskās sabiedrības priekšlikumu pārskatīt savu septiņpakāpju “plānu par demokrātijas sasniegšanu”; |
| --- | --- |

K.

tā kā Birmas/Mjanmas valdība kopš 2003. gada ir noraidījusi jebkuru ANO un starptautiskās sabiedrības priekšlikumu pārskatīt savu septiņpakāpju “plānu par demokrātijas sasniegšanu”;

| L. | tā kā patlaban ir zināmi 2 200 politieslodzīto, kas apcietināti par iesaistīšanos miermīlīgos pasākumos Birmā/Mjanmā, un tā kā tīšām tiek liegta ārstēšana vairāk nekā 140 politieslodzīto, tostarp grupas “88 Generation Student” vadītājam Ko Mya Aye, kuram ir dzīvībai bīstama sirdskaite; |
| --- | --- |

L.

tā kā patlaban ir zināmi 2 200 politieslodzīto, kas apcietināti par iesaistīšanos miermīlīgos pasākumos Birmā/Mjanmā, un tā kā tīšām tiek liegta ārstēšana vairāk nekā 140 politieslodzīto, tostarp grupas “88 Generation Student” vadītājam Ko Mya Aye, kuram ir dzīvībai bīstama sirdskaite;

| M. | tā kā militāristi turpina pārkāpt civiliedzīvotāju cilvēktiesības etnisko konfliktu teritorijās, tostarp nogalinot viņus bez tiesas sprieduma, pakļaujot piespiedu darbam un seksuālai vardarbībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā militāristi turpina pārkāpt civiliedzīvotāju cilvēktiesības etnisko konfliktu teritorijās, tostarp nogalinot viņus bez tiesas sprieduma, pakļaujot piespiedu darbam un seksuālai vardarbībai;

| N. | tā kā Birmas/Mjanmas austrumu daļā uzbrukumi etnisko minoritāšu civiliedzīvotājiem turpinās un to rezultātā mājas spiesti atstāt simtiem tūkstošu personu, no kuriem daudzi diktatūras noteikto humānās palīdzības ierobežojumu dēļ var saņemt tikai pārrobežu palīdzību no kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

N.

tā kā Birmas/Mjanmas austrumu daļā uzbrukumi etnisko minoritāšu civiliedzīvotājiem turpinās un to rezultātā mājas spiesti atstāt simtiem tūkstošu personu, no kuriem daudzi diktatūras noteikto humānās palīdzības ierobežojumu dēļ var saņemt tikai pārrobežu palīdzību no kaimiņvalstīm;

| O. | tā kā opozicionārās NLD vadītāja Aung San Suu Kyi atrodas mājas arestā kopš 2003. gada; tā kā 2009. gada 14. maijā varas iestādes viņu arestēja, apsūdzot par mājas aresta noteikumu pārkāpšanu, jo viņa bija piekritusi, ka viesos ierodas amerikānis John Yettaw; tā kā 2009. gada 11. augustā Inseinas cietumā Rangunā krimināltiesa piesprieda Aung San Suu Kyi brīvības atņemšanu uz trim gadiem par mājas aresta pārkāpumu, vēlāk sodu samazinot līdz 18 mēnešiem mājas arestā; tā kā 2010. gada 1. martā Birmas/Mjanmas Augstākā tiesa noraidīja Aung San Suu Kyi apelāciju pret netaisno viņai 2009. gadā piespriesto sodu; |
| --- | --- |

O.

tā kā opozicionārās NLD vadītāja Aung San Suu Kyi atrodas mājas arestā kopš 2003. gada; tā kā 2009. gada 14. maijā varas iestādes viņu arestēja, apsūdzot par mājas aresta noteikumu pārkāpšanu, jo viņa bija piekritusi, ka viesos ierodas amerikānis John Yettaw; tā kā 2009. gada 11. augustā Inseinas cietumā Rangunā krimināltiesa piesprieda Aung San Suu Kyi brīvības atņemšanu uz trim gadiem par mājas aresta pārkāpumu, vēlāk sodu samazinot līdz 18 mēnešiem mājas arestā; tā kā 2010. gada 1. martā Birmas/Mjanmas Augstākā tiesa noraidīja Aung San Suu Kyi apelāciju pret netaisno viņai 2009. gadā piespriesto sodu;

| P. | tā kā ES joprojām ir galvenā līdzekļu devēja Birmai/Mjanmai un ir gatava palielināt savu palīdzību šīs valsts iedzīvotājiem, lai uzlabotu viņu sociālo un saimniecisko stāvokli; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES joprojām ir galvenā līdzekļu devēja Birmai/Mjanmai un ir gatava palielināt savu palīdzību šīs valsts iedzīvotājiem, lai uzlabotu viņu sociālo un saimniecisko stāvokli;

| Q. | tā kā Eiropas Kopienas Humānās palīdzības birojs (ECHO), lai gan bēgļu skaits pie Taizemes un Birmas robežas gandrīz nemainās, ir samazinājis viņiem paredzētos līdzekļus un beidzis finansēt skolas bēgļu nometnēs; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Kopienas Humānās palīdzības birojs (ECHO), lai gan bēgļu skaits pie Taizemes un Birmas robežas gandrīz nemainās, ir samazinājis viņiem paredzētos līdzekļus un beidzis finansēt skolas bēgļu nometnēs;

| R. | tā kā ANO Drošības padome, ANO Ģenerālā asambleja, ANO Cilvēktiesību padome, Eiropas Savienība un daudzas valdības ir paudušas viedokli, ka Birmas problēmas var atrisināt pienācīgā trīs pušu dialogā, kurā piedalītos Aung San Suu Kyi un NLD, īsti etnisko minoritāšu pārstāvji un Birmas/Mjanmas valdība, un tā kā Birmas/Mjanmas valdība joprojām atsakās iesaistīties šādā dialogā, |
| --- | --- |

R.

tā kā ANO Drošības padome, ANO Ģenerālā asambleja, ANO Cilvēktiesību padome, Eiropas Savienība un daudzas valdības ir paudušas viedokli, ka Birmas problēmas var atrisināt pienācīgā trīs pušu dialogā, kurā piedalītos Aung San Suu Kyi un NLD, īsti etnisko minoritāšu pārstāvji un Birmas/Mjanmas valdība, un tā kā Birmas/Mjanmas valdība joprojām atsakās iesaistīties šādā dialogā,

| 1. | no jauna apstiprina savu nelokāmo apņemšanos palīdzēt Birmas/Mjanmas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

1.

no jauna apstiprina savu nelokāmo apņemšanos palīdzēt Birmas/Mjanmas iedzīvotājiem;

| 2. | nosoda vēlēšanu rīkošanu pilnīgi nedemokrātiskos apstākļos un pamatojoties uz noteikumiem, kuri izslēdz galveno demokrātisko opozīcijas partiju un liedz simtiem tūkstošu Birmas pilsoņu tiesības balsot vēlēšanās un tikt ievēlētiem, un uzskata to par nepārprotamu mēģinājumu neļaut balsošanā piedalīties visai valsts opozīcijai; |
| --- | --- |

2.

nosoda vēlēšanu rīkošanu pilnīgi nedemokrātiskos apstākļos un pamatojoties uz noteikumiem, kuri izslēdz galveno demokrātisko opozīcijas partiju un liedz simtiem tūkstošu Birmas pilsoņu tiesības balsot vēlēšanās un tikt ievēlētiem, un uzskata to par nepārprotamu mēģinājumu neļaut balsošanā piedalīties visai valsts opozīcijai;

| 3. | pauž nožēlu, ka saskaņā ar jauno Konstitūciju militāristiem būs garantēti vismaz 25 % vietu parlamentā un viņiem būs pilnvaras pārtraukt pilsonisko brīvību izmantošanu un likumdevējas iestādes darbību, kad viņi to uzskatīs par nepieciešamu valsts drošības interesēs; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu, ka saskaņā ar jauno Konstitūciju militāristiem būs garantēti vismaz 25 % vietu parlamentā un viņiem būs pilnvaras pārtraukt pilsonisko brīvību izmantošanu un likumdevējas iestādes darbību, kad viņi to uzskatīs par nepieciešamu valsts drošības interesēs;

| 4. | uzstājīgi mudina Birmas/Mjanmas valdību nekavējoties veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu brīvu, taisnīgu un pārredzamu vēlēšanu procesu, tostarp visu balsotāju, visu politisko partiju un visu citu attiecīgo iesaistīto personu līdzdalību vēlēšanu procesā, kā arī pieņemt starptautiskos novērotājus; prasa atcelt 2010. gada martā publicētos vēlēšanu likumus, kas brīvu un pārredzamu vēlēšanu rīkošanu padara neiespējamu; |
| --- | --- |

4.

uzstājīgi mudina Birmas/Mjanmas valdību nekavējoties veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu brīvu, taisnīgu un pārredzamu vēlēšanu procesu, tostarp visu balsotāju, visu politisko partiju un visu citu attiecīgo iesaistīto personu līdzdalību vēlēšanu procesā, kā arī pieņemt starptautiskos novērotājus; prasa atcelt 2010. gada martā publicētos vēlēšanu likumus, kas brīvu un pārredzamu vēlēšanu rīkošanu padara neiespējamu;

| 5. | aicina Birmas/Mjanmas iestādes ņemt vērā starptautiskās sabiedrības mudinājumus ļaut Aung San Suu Kyi un visiem pārējiem pārliecības dēļ ieslodzītajiem piedalīties politiskajos procesos; |
| --- | --- |

5.

aicina Birmas/Mjanmas iestādes ņemt vērā starptautiskās sabiedrības mudinājumus ļaut Aung San Suu Kyi un visiem pārējiem pārliecības dēļ ieslodzītajiem piedalīties politiskajos procesos;

| 6. | mudina starptautisko sabiedrību darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu brīvu un demokrātisku vēlēšanu organizēšanu; |
| --- | --- |

6.

mudina starptautisko sabiedrību darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu brīvu un demokrātisku vēlēšanu organizēšanu;

| 7. | uzstājīgi mudina Birmas/Mjanmas valdību atcelt pulcēšanās brīvības, biedrošanās brīvības, pārvietošanās brīvības un vārda brīvības ierobežojumus, tostarp ierobežojumus brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, arī padarot interneta un mobilo sakaru pakalpojumus atklāti izmantojamus un pieejamus, kā arī beidzot piemērot cenzūru; |
| --- | --- |

7.

uzstājīgi mudina Birmas/Mjanmas valdību atcelt pulcēšanās brīvības, biedrošanās brīvības, pārvietošanās brīvības un vārda brīvības ierobežojumus, tostarp ierobežojumus brīviem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, arī padarot interneta un mobilo sakaru pakalpojumus atklāti izmantojamus un pieejamus, kā arī beidzot piemērot cenzūru;

| 8. | asi nosoda notiekošos sistemātiskos cilvēktiesību, pamatbrīvību un cilvēku demokrātisko pamattiesību pārkāpumus Birmā/Mjanmā; aicina Birmas/Mjanmas iestādes izbeigt starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpšanu; |
| --- | --- |

8.

asi nosoda notiekošos sistemātiskos cilvēktiesību, pamatbrīvību un cilvēku demokrātisko pamattiesību pārkāpumus Birmā/Mjanmā; aicina Birmas/Mjanmas iestādes izbeigt starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpšanu;

| 9. | mudina Birmas/Mjanmas valdību atbrīvot visus pārliecības dēļ ieslodzītos cietumniekus un darīt to nekavējoties, bez nosacījumiem un pilnībā atjaunojot viņu politiskās tiesības, kā arī atturoties no politiski motivētu arestu turpināšanas; |
| --- | --- |

9.

mudina Birmas/Mjanmas valdību atbrīvot visus pārliecības dēļ ieslodzītos cietumniekus un darīt to nekavējoties, bez nosacījumiem un pilnībā atjaunojot viņu politiskās tiesības, kā arī atturoties no politiski motivētu arestu turpināšanas;

| 10. | aicina augsto pārstāvi un dalībvalstis publiski atbalstīt ANO īpašā referenta Birmas/Mjanmas jautājumos ieteikumu Apvienoto Nāciju Organizācijai izveidot komisiju, kas Birmā/Mjanmā izmeklētu kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, kā arī iekļaut šo prasību rezolūcijas projektā, kurš 2010. gadā jāapspriež ANO Ģenerālajā asamblejā; |
| --- | --- |

10.

aicina augsto pārstāvi un dalībvalstis publiski atbalstīt ANO īpašā referenta Birmas/Mjanmas jautājumos ieteikumu Apvienoto Nāciju Organizācijai izveidot komisiju, kas Birmā/Mjanmā izmeklētu kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, kā arī iekļaut šo prasību rezolūcijas projektā, kurš 2010. gadā jāapspriež ANO Ģenerālajā asamblejā;

| 11. | uzsver, ka politiskās un sociāli ekonomiskās problēmas, ar ko saskaras Birma/Mjanma, var risināt tikai patiesā visu ieinteresēto personu dialogā, kurā iesaistās arī etniskās grupas un opozīcija; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka politiskās un sociāli ekonomiskās problēmas, ar ko saskaras Birma/Mjanma, var risināt tikai patiesā visu ieinteresēto personu dialogā, kurā iesaistās arī etniskās grupas un opozīcija;

| 12. | no jauna apstiprina, ka ļoti svarīgs ir patiess dialogs un nacionāls izlīgums, lai nonāktu līdz demokrātijai; aicina Birmas/Mjanmas valdību nekavējoties sākt patiesu dialogu ar visām pārējām partijām un etniskajām grupām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē starpniecības centienus, ko veicis ANO ģenerālsekretārs un ANO īpašais referents Birmas/Mjanmas jautājumos; |
| --- | --- |

12.

no jauna apstiprina, ka ļoti svarīgs ir patiess dialogs un nacionāls izlīgums, lai nonāktu līdz demokrātijai; aicina Birmas/Mjanmas valdību nekavējoties sākt patiesu dialogu ar visām pārējām partijām un etniskajām grupām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē starpniecības centienus, ko veicis ANO ģenerālsekretārs un ANO īpašais referents Birmas/Mjanmas jautājumos;

| 13. | mudina Ķīnas, Indijas un Krievijas valdības izmantot savu nozīmīgo saimniecisko un politisko ietekmi Birmas iestādēs, lai Birmā/Mjanmā panāktu būtiskus uzlabojumus un pārtrauktu režīma atbalstīšanu ar ieročiem un citiem stratēģiskiem resursiem; aicina ASEAN valstu un Ķīnas valdības, kurām ir īpašas attiecības ar Birmu/Mjanmu, izmantot savus labprātīgos pakalpojumus, it īpaši lai mēģinātu izbeigtu Birmas etniskās tīrīšanas politiku, kuru tā vērš pret rohingu tautību un kuras rezultātā simtiem tūkstošu cilvēku bēg pāri robežai uz Bangladešu un ļoti nabadzīgie dzīves apstākļi Koksbāzāras apgabalā kļūst vēl sliktāki; |
| --- | --- |

13.

mudina Ķīnas, Indijas un Krievijas valdības izmantot savu nozīmīgo saimniecisko un politisko ietekmi Birmas iestādēs, lai Birmā/Mjanmā panāktu būtiskus uzlabojumus un pārtrauktu režīma atbalstīšanu ar ieročiem un citiem stratēģiskiem resursiem; aicina ASEAN valstu un Ķīnas valdības, kurām ir īpašas attiecības ar Birmu/Mjanmu, izmantot savus labprātīgos pakalpojumus, it īpaši lai mēģinātu izbeigtu Birmas etniskās tīrīšanas politiku, kuru tā vērš pret rohingu tautību un kuras rezultātā simtiem tūkstošu cilvēku bēg pāri robežai uz Bangladešu un ļoti nabadzīgie dzīves apstākļi Koksbāzāras apgabalā kļūst vēl sliktāki;

| 14. | stingri atbalsta ES īpašā sūtņa darba turpināšanu un aicina Birmas/Mjanmas iestādes pilnībā sadarboties ar šo amatpersonu; |
| --- | --- |

14.

stingri atbalsta ES īpašā sūtņa darba turpināšanu un aicina Birmas/Mjanmas iestādes pilnībā sadarboties ar šo amatpersonu;

| 15. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumu uz vēl vienu gadu pagarināt spēkā esošajā ES lēmumā paredzētos ierobežojošos pasākumus un uzsver savu gatavību pārskatīt, grozīt vai pastiprināt pasākumus, kas jau pieņemti saskaņā ar notikumu attīstību; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Padomes lēmumu uz vēl vienu gadu pagarināt spēkā esošajā ES lēmumā paredzētos ierobežojošos pasākumus un uzsver savu gatavību pārskatīt, grozīt vai pastiprināt pasākumus, kas jau pieņemti saskaņā ar notikumu attīstību;

| 16. | aicina Komisiju atcelt lēmumu par to līdzekļu samazinājumu, kuri paredzēti bēgļiem pie Taizemes un Birmas robežas, un nekavējoties sākt finansēt pārrobežu palīdzību, it īpaši medicīnisko palīdzību; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju atcelt lēmumu par to līdzekļu samazinājumu, kuri paredzēti bēgļiem pie Taizemes un Birmas robežas, un nekavējoties sākt finansēt pārrobežu palīdzību, it īpaši medicīnisko palīdzību;

| 17. | atkārto savu aicinājumu risināt rohingu bēgļu problēmu Bangladešā; mudina Bangladešas valdību atļaut šīs personas oficiāli reģistrēt kā bēgļus un aicina Birmas/Mjanmas iestādes pārtraukt rohingu vajāšanu jebkādā veidā un pilnībā ievērot pamattiesības, kas viņiem ir kā reliģiskai un etniskai minoritātei; |
| --- | --- |

17.

atkārto savu aicinājumu risināt rohingu bēgļu problēmu Bangladešā; mudina Bangladešas valdību atļaut šīs personas oficiāli reģistrēt kā bēgļus un aicina Birmas/Mjanmas iestādes pārtraukt rohingu vajāšanu jebkādā veidā un pilnībā ievērot pamattiesības, kas viņiem ir kā reliģiskai un etniskai minoritātei;

| 18. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības atbalstu pilnīgam ieroču embargo un mudina Eiropas valstu valdības un Komisiju sākt aktīvi rīkoties, lai panāktu vispārēju vienošanos par šādu aizliegumu; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības atbalstu pilnīgam ieroču embargo un mudina Eiropas valstu valdības un Komisiju sākt aktīvi rīkoties, lai panāktu vispārēju vienošanos par šādu aizliegumu;

| 19. | atbalsta ANO ģenerālsekretāra starpniecības misiju un atzinīgi vērtē viņa apņemšanos atrisināt šo problēmu; |
| --- | --- |

19.

atbalsta ANO ģenerālsekretāra starpniecības misiju un atzinīgi vērtē viņa apņemšanos atrisināt šo problēmu;

| 20. | uzdod EP delegācijām, kas veido attiecības ar ASEAN, Ķīnu, Krieviju, ASV, Indiju, Dienvidāzijas valstīm un Japānu, iekļaut Birmas/Mjanmas jautājumu to sanāksmju darba kārtībā, kuras tiek rīkotas ar attiecībās un diskusijās iesaistītajiem partneriem šajās valstīs; |
| --- | --- |

20.

uzdod EP delegācijām, kas veido attiecības ar ASEAN, Ķīnu, Krieviju, ASV, Indiju, Dienvidāzijas valstīm un Japānu, iekļaut Birmas/Mjanmas jautājumu to sanāksmju darba kārtībā, kuras tiek rīkotas ar attiecībās un diskusijās iesaistītajiem partneriem šajās valstīs;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam sūtnim Birmā, Birmas Valsts Miera un attīstības padomei, ASEAN un ASEM dalībvalstīm, ASEM sekretariātam, ASEAN Parlamentu augstākā līmeņa sadarbības grupai Mjanmas jautājumos, Daw Aung San Suu Kyi, ANO ģenerālsekretāram, ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO īpašajam referentam par cilvēktiesībām Birmā/Mjanmā. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam sūtnim Birmā, Birmas Valsts Miera un attīstības padomei, ASEAN un ASEM dalībvalstīm, ASEM sekretariātam, ASEAN Parlamentu augstākā līmeņa sadarbības grupai Mjanmas jautājumos, Daw Aung San Suu Kyi, ANO ģenerālsekretāram, ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO īpašajam referentam par cilvēktiesībām Birmā/Mjanmā.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2010. gada 18. maijs

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/158 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/158

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsEiropas Patvēruma atbalsta biroja izveidošana ***II

P7_TA(2010)0158

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD))

2011/C 161 E/24

(Parastā likumdošanas procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (16626/2/2009 – C7-0049/2010),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009)0066),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 63. panta pirmās daļas 1. un 2. punktu un 66. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6–0071/2009),

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, 74. pantu un 78. panta 1. un 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7–0118/2010),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru organizēt tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru organizēt tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 7.5.2009., P6_TA(2009)0379.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/159 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/159

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsĒku energoefektivitāte (pārstrādāta redakcija) ***II

P7_TA(2010)0159

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija) (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD))

2011/C 161 E/25

(Parastā likumdošanas procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05386/3/2010 – C7-0095/2010),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2008)0780),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā kuriem Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu (C6-0413/2008),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu un 194. panta 2. punktu,

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 14. maija atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas 2009. gada 21. aprīļa atzinumu (3),

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0124/2010),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju;

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējo paziņojumu, kas pievienots šai nostājai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējo paziņojumu, kas pievienots šai nostājai rezolūcijai;

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 4. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

4.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 6. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

6.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 23.4.2009., P6_TA(2009)0278.

(2)  OV C 277, 17.11.2009., 75. lpp.

(3)  OV C 200, 25.8.2009., 41. lpp.

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsPIELIKUMS

Paziņojumi

attiecībā uz 2010. gada 19. maija Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija)

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojums attiecībā uz LESD 290. pantu

“Eiropas Parlaments, Padome un Komisija deklarē, ka Direktīvas 2010/31/ES noteikumi nekādā veidā neskar nostāju, kas iestādēm nākotnē varētu būt attiecībā uz LESD 290. panta īstenošanu vai atsevišķiem tiesību aktiem, kuros būtu šādi noteikumi.”

Komisijas paziņojums par darba pārtraukšanas laikposmiem

“Eiropas Komisija ņem vērā, ka – izņemot gadījumos, kad tiesību aktos ir paredzēta steidzamības procedūra, – Eiropas Parlaments un Padome uzskata, ka attiecībā uz paziņojumiem par deleģētajiem aktiem ņem vērā iestāžu darba pārtraukšanas laikposmus (ziema, vasara un Eiropas Parlamenta vēlēšanas), lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj attiecīgajos tiesību aktos noteiktajos termiņos īstenot savas prerogatīvas, un ir gatava attiecīgi rīkoties.”

Komisijas paziņojums par ēku energoefektivitātes finansēšanu

“Komisija uzsver, cik svarīga nozīme Eiropas būvniecības pārveidošanā par energoefektīvu un zemu oglekļa emisiju nozari ir finanšu instrumentiem. Komisija arī turpmāk aicinās dalībvalstis plaši izmantot resursus, ko piedāvā Eiropas Reģionālās attīstības fonds (patlaban energoefektivitātes paaugstināšanai un atjaunojamās enerģijas izmantošanai mājokļu nozarē var piešķirt līdz 4 % no kopējiem valstij paredzētajiem Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzekļiem, kuru apjoms ir EUR 8 miljardi, un šīs summas nāk papildus finanšu atbalstam, kas bez maksimālā ierobežojuma paredzētas ilgtspējīgai enerģijai sabiedriskajās ēkās un komerciāliem un rūpnieciskiem mērķiem izmantotās ēkās). Tāpat Komisija atbalstīs dalībvalstu centienus labāk izmantot visus pieejamos fondus un finansējumu, kas var kalpot kā stimuls turpmākiem ieguldījumiem energoefektivitātē.

Komisija arī izskatīs iespēju plašāk izstrādāt pašreizējās iniciatīvas, piemēram, Smart Cities jeb progresīvo pilsētu projektu (SET-Plan (COM(2009)0519), vai izmantot “Saprātīgas enerģijas Eiropai II” budžetu, lai, piemēram, dalītos ar zināšanām vai sniegtu tehnisku palīdzību valstu apgrozības fondu izveidē.

Komisija sagatavos pārskatu par dalībvalstu pašreizējiem finanšu mehānismiem un to analīzi, kā arī izmantos šī darba konstatējumus, lai sekmētu paraugprakses apmaiņu ES.

Pēc Direktīvas 2010/31/ES 10. panta 5. punktā minētās analīzes Komisija izvērtēs finansiālu stimulu turpmākās attīstības iespējas (tostarp attiecībā uz 10. panta 5. punktā minētajiem Savienības instrumentiem) un to optimālu izmantošanu investīcijām ēku energoefektivitātes paaugstināšanā.”

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/161 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/161

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsEiropas Bēgļu fonda izveide laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam (grozījumi Padomes Lēmumā Nr. 573/2007/EK) ***I

P7_TA(2010)0160

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība” un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 2004/904/EK (COM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD))

2011/C 161 E/26

(Parastā procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009)0456),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 63. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0123/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 78. panta 2. punktu un 80. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0125/2010),

| 1. | pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsP7_TC1-COD(2009)0127

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 78. panta 2. punktu un 80. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā kopējas ES pārvietošanas programmas izveidi, kuras mērķis ir palielināt ▐ pārvietošanas centienu ietekmi
  Savienībā
  , sniedzot aizsardzību bēgļiem, un nodrošināt iespējami lielāku pārvietošanas stratēģisko ietekmi, mērķtiecīgāk orientējoties uz personām, kurām visvairāk vajadzīga pārvietošana, būtu regulāri jānosaka kopējās prioritātes attiecībā uz pārvietošanu
  Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā kopējas ES pārvietošanas programmas izveidi, kuras mērķis ir palielināt ▐ pārvietošanas centienu ietekmi
  Savienībā
  , sniedzot aizsardzību bēgļiem, un nodrošināt iespējami lielāku pārvietošanas stratēģisko ietekmi, mērķtiecīgāk orientējoties uz personām, kurām visvairāk vajadzīga pārvietošana, būtu regulāri jānosaka kopējās prioritātes attiecībā uz pārvietošanu
  Savienības līmenī.

| (2) | Lai sasniegtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 573/2007/EK (2) mērķus,
  Komisija
  būtu jāpilnvaro pieņemt tādus deleģētus aktus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam, ar kuriem nosaka gada
  kopējās
  Savienības
  prioritātes attiecībā uz ģeogrāfiskajiem reģioniem un tautībām, kā arī pārvietojamo bēgļu īpašajām kategorijām.
  Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Lai sasniegtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 573/2007/EK (2) mērķus,
  Komisija
  būtu jāpilnvaro pieņemt tādus deleģētus aktus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam, ar kuriem nosaka gada
  kopējās
  Savienības
  prioritātes attiecībā uz ģeogrāfiskajiem reģioniem un tautībām, kā arī pārvietojamo bēgļu īpašajām kategorijām.
  Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.

| (3) | Ņemot vērā pārvietošanas vajadzības, kas noteiktas ar Komisijas lēmumu
  , ar ko nosaka
  pārvietošanas
  Savienības
  kopējās gada prioritātes
  saskaņā ar šo lēmumu
  , ir jāsniedz arī papildu finansiālais atbalsts personu pārvietošanai attiecībā uz ▐ ģeogrāfiskajiem reģioniem un tautībām, kā arī īpašām pārvietojamo bēgļu kategorijām gadījumos, kad pārvietošana atzīta par vispiemērotāko risinājumu to īpašajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā pārvietošanas vajadzības, kas noteiktas ar Komisijas lēmumu
  , ar ko nosaka
  pārvietošanas
  Savienības
  kopējās gada prioritātes
  saskaņā ar šo lēmumu
  , ir jāsniedz arī papildu finansiālais atbalsts personu pārvietošanai attiecībā uz ▐ ģeogrāfiskajiem reģioniem un tautībām, kā arī īpašām pārvietojamo bēgļu kategorijām gadījumos, kad pārvietošana atzīta par vispiemērotāko risinājumu to īpašajām vajadzībām.

| (4) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi pielāgot grafiku attiecībā uz to datu iesniegšanas termiņu, kas vajadzīgi, lai aprēķinātu gada apropriācijas pa dalībvalstīm, noteiktu termiņu, kurā dalībvalstis iesniedz Komisijai gada programmas, un termiņu, kurā Komisija pieņem lēmumus par finansējumu. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi pielāgot grafiku attiecībā uz to datu iesniegšanas termiņu, kas vajadzīgi, lai aprēķinātu gada apropriācijas pa dalībvalstīm, noteiktu termiņu, kurā dalībvalstis iesniedz Komisijai gada programmas, un termiņu, kurā Komisija pieņem lēmumus par finansējumu.

| (5) | Lai pārvietošanas pasākumos piedalītos lielāks skaits dalībvalstu, būtu jāpiešķir papildu finansiālais atbalsts tām dalībvalstīm, kas pārvietošanas programmā piedalās pirmoreiz. |
| --- | --- |

(5)

Lai pārvietošanas pasākumos piedalītos lielāks skaits dalībvalstu, būtu jāpiešķir papildu finansiālais atbalsts tām dalībvalstīm, kas pārvietošanas programmā piedalās pirmoreiz.

| (6) | Jānosaka arī noteikumi par izdevumu atbilstību, lai varētu pretendēt uz papildu finansiālo atbalstu pārvietošanai, |
| --- | --- |

(6)

Jānosaka arī noteikumi par izdevumu atbilstību, lai varētu pretendēt uz papildu finansiālo atbalstu pārvietošanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu Nr. 573/2007/EK groza šādi.

| 1) | Lēmuma 13. pantu groza šādi:






  a) | 5. punkts kļūst par 3. punktu; |
| --- | --- | --- |

1)

Lēmuma 13. pantu groza šādi:

a)

5. punkts kļūst par 3. punktu;

| b) | 3. punkts kļūst par šādu 4. punktu:
  “4.   Dalībvalstis saņem fiksētu summu EUR 4 000 apmērā par katru personu, kas
  pārvietota atbilstīgi
  gada kopējām
  Savienības
  prioritātēm, kuras noteiktas
  saskaņā ar 6. un 7. punktu
  attiecībā uz ģeogrāfiskajiem reģioniem un tautībām ▐.


  Jebkurā gadījumā neatkarīgi no prioritātēm attiecībā uz ģeogrāfiskajiem reģioniem un tautībām par gada kopējām Savienības prioritātēm saskaņā ar 6. un 7. punktu uzskata šādas neaizsargātas bēgļu kategorijas:








  — | bērni un sievietes, kas ir pakļauti riskam, jo īpaši psiholoģiskai, fiziskai vai seksuālai vardarbībai vai izmantošanai; |
| --- | --- | --- |

b)

3. punkts kļūst par šādu 4. punktu:

“4.   Dalībvalstis saņem fiksētu summu EUR 4 000 apmērā par katru personu, kas
  pārvietota atbilstīgi
  gada kopējām
  Savienības
  prioritātēm, kuras noteiktas
  saskaņā ar 6. un 7. punktu
  attiecībā uz ģeogrāfiskajiem reģioniem un tautībām ▐.

Jebkurā gadījumā neatkarīgi no prioritātēm attiecībā uz ģeogrāfiskajiem reģioniem un tautībām par gada kopējām Savienības prioritātēm saskaņā ar 6. un 7. punktu uzskata šādas neaizsargātas bēgļu kategorijas:

—

bērni un sievietes, kas ir pakļauti riskam, jo īpaši psiholoģiskai, fiziskai vai seksuālai vardarbībai vai izmantošanai;

| — | nepilngadīgas personas bez pavadoņa, ja pārvietošana ir viņu interesēs un notiek saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ANO Bērna tiesību konvenciju; |
| --- | --- |

—

nepilngadīgas personas bez pavadoņa, ja pārvietošana ir viņu interesēs un notiek saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un ANO Bērna tiesību konvenciju;

| — | personas ar nopietnām medicīniska rakstura vajadzībām, kurām vajadzīga īpaša ārstēšana, kas iespējama tikai pēc šo personu pārvietošanas; |
| --- | --- |

—

personas ar nopietnām medicīniska rakstura vajadzībām, kurām vajadzīga īpaša ārstēšana, kas iespējama tikai pēc šo personu pārvietošanas;

| — | personas, kas pārcietušas vardarbību un spīdzināšanu; |
| --- | --- |

—

personas, kas pārcietušas vardarbību un spīdzināšanu;

| — | personas, kurām juridisku un ar šo personu aizsardzību saistītu iemeslu dēļ nepieciešama steidzama vai neatliekama pārvietošana.”; |
| --- | --- |

—

personas, kurām juridisku un ar šo personu aizsardzību saistītu iemeslu dēļ nepieciešama steidzama vai neatliekama pārvietošana.”;

| c) | iekļauj šādu punktu:




  “4.a
     
  Dalībvalstis, kas šajā pantā noteiktajam finansējumam piesakās pirmoreiz, pirmajā kalendārajā gadā saņem fiksētu summu EUR 6 000 par katru pārvietoto personu un otrajā kalendārajā gadā —EUR 5 000. Turpmākajos gados fiksētā summa ir EUR 4 000 par katru pārvietoto personu. Papildu summu, kuru, piedaloties programmā, dalībvalstis saņem pirmos divus gadus, investē ilgtspējīgas pārvietošanas programmas izstrādē.”; |
| --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“4.a
     
  Dalībvalstis, kas šajā pantā noteiktajam finansējumam piesakās pirmoreiz, pirmajā kalendārajā gadā saņem fiksētu summu EUR 6 000 par katru pārvietoto personu un otrajā kalendārajā gadā —EUR 5 000. Turpmākajos gados fiksētā summa ir EUR 4 000 par katru pārvietoto personu. Papildu summu, kuru, piedaloties programmā, dalībvalstis saņem pirmos divus gadus, investē ilgtspējīgas pārvietošanas programmas izstrādē.”;

| d) | 4. punkts kļūst par šādu 5. punktu:
  “5.   Ja dalībvalsts izmitina personu, kas ietilpst vairāk nekā vienā no gada kopējās
  Savienības
  prioritātēs minētajām pārvietošanas kategorijām, kuras noteiktas saskaņā ar
  6. un 7. punktu
  , tā saņem fiksēto summu par šo personu tikai vienreiz.”; |
| --- | --- |

d)

4. punkts kļūst par šādu 5. punktu:

“5.   Ja dalībvalsts izmitina personu, kas ietilpst vairāk nekā vienā no gada kopējās
  Savienības
  prioritātēs minētajām pārvietošanas kategorijām, kuras noteiktas saskaņā ar
  6. un 7. punktu
  , tā saņem fiksēto summu par šo personu tikai vienreiz.”;

| e) | 6. pantu aizstāj ar šādu:
  “6.   
  Lai sasniegtu šā lēmuma mērķus, proti, panāktu, ka pārvietošana kļūst par efektīvu aizsardzības instrumentu,
  Komisija
  ar deleģētiem aktiem
  saskaņā ar
  52.a pantu un ievērojot 52.b un 52.c panta nosacījumus pieņem lēmumu, ar ko nosaka
  gada kopējās Savienības pārvietošanas prioritātes.”; |
| --- | --- |

e)

6. pantu aizstāj ar šādu:

“6.   
  Lai sasniegtu šā lēmuma mērķus, proti, panāktu, ka pārvietošana kļūst par efektīvu aizsardzības instrumentu,
  Komisija
  ar deleģētiem aktiem
  saskaņā ar
  52.a pantu un ievērojot 52.b un 52.c panta nosacījumus pieņem lēmumu, ar ko nosaka
  gada kopējās Savienības pārvietošanas prioritātes.”;

| f) | iekļauj šādu punktu:


  “
  7.
     
  Neparedzamas ārkārtas situācijas gadījumā, kad nekavējoties jāatjaunina gada kopējās Savienības pārvietošanas prioritātes, 52.d pantā noteikto kārtību piemēro deleģētajiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo pantu.


  8.   Divdesmit kalendārajās dienās pēc paziņojuma par Komisijas lēmumu par kopēju
  Savienības
  pārvietošanas prioritāšu noteikšanu saskaņā ar
  6. un 7. punktu
  dalībvalstis iesniedz Komisijai aplēses par personu skaitu, ko tās saskaņā ar šīm pārvietošanas ES kopējām gada prioritātēm pārvietos nākamajā kalendārajā gadā
  saskaņā ar minēto lēmumu
  . Komisija
  šīs aplēses
  dara zināmas
  Eiropas Parlamentam un Padomei
  .


  9.
     Dalībvalstis
  iekļauj
  pārvietošanas pasākumu finansiālā stimula rezultātus un ietekmi saskaņā ar gada kopējām
  Savienības
  prioritātēm ziņojumā, kas minēts 50. panta 2. punktā, bet Komisija – ziņojumā, kas minēts 50. panta 3. punktā.”. |
| --- | --- |

f)

iekļauj šādu punktu:

“
  7.
     
  Neparedzamas ārkārtas situācijas gadījumā, kad nekavējoties jāatjaunina gada kopējās Savienības pārvietošanas prioritātes, 52.d pantā noteikto kārtību piemēro deleģētajiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo pantu.

8.   Divdesmit kalendārajās dienās pēc paziņojuma par Komisijas lēmumu par kopēju
  Savienības
  pārvietošanas prioritāšu noteikšanu saskaņā ar
  6. un 7. punktu
  dalībvalstis iesniedz Komisijai aplēses par personu skaitu, ko tās saskaņā ar šīm pārvietošanas ES kopējām gada prioritātēm pārvietos nākamajā kalendārajā gadā
  saskaņā ar minēto lēmumu
  . Komisija
  šīs aplēses
  dara zināmas
  Eiropas Parlamentam un Padomei
  .

9.
     Dalībvalstis
  iekļauj
  pārvietošanas pasākumu finansiālā stimula rezultātus un ietekmi saskaņā ar gada kopējām
  Savienības
  prioritātēm ziņojumā, kas minēts 50. panta 2. punktā, bet Komisija – ziņojumā, kas minēts 50. panta 3. punktā.”.

| 2) | 20. pantu groza šādi:






  a) | 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Komisija līdz 2013. gadam katru gadu līdz 1. septembrim sniedz dalībvalstīm aplēsi par summām, ko nākamajā kalendārajā gadā paredzēts tām piešķirt no kopējām ikgadējā budžeta procedūrā piešķirtajām apropriācijām un ko aprēķina, kā noteikts 13. pantā.”; |
| --- | --- | --- |

2)

20. pantu groza šādi:

a)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija līdz 2013. gadam katru gadu līdz 1. septembrim sniedz dalībvalstīm aplēsi par summām, ko nākamajā kalendārajā gadā paredzēts tām piešķirt no kopējām ikgadējā budžeta procedūrā piešķirtajām apropriācijām un ko aprēķina, kā noteikts 13. pantā.”;

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Dalībvalstis līdz 2013. gadam katru gadu līdz 1. decembrim iesniedz Komisijai nākamā gada programmas projektu, kurš sagatavots saskaņā ar daudzgadu programmu un kurā ir šādi elementi:






  a) | gada programmas ietvaros finansējamo projektu izvēles vispārīgie noteikumi; |
| --- | --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstis līdz 2013. gadam katru gadu līdz 1. decembrim iesniedz Komisijai nākamā gada programmas projektu, kurš sagatavots saskaņā ar daudzgadu programmu un kurā ir šādi elementi:

a)

gada programmas ietvaros finansējamo projektu izvēles vispārīgie noteikumi;

| b) | to darbību apraksts, kuras paredzēts atbalstīt saskaņā ar gada programmu; |
| --- | --- |

b)

to darbību apraksts, kuras paredzēts atbalstīt saskaņā ar gada programmu;

| c) | ierosinātais Fonda finansiālā atbalsta sadalījums dažādām programmas darbībām; un norāde par gada programmas īstenošanas nolūkā pieprasīto summu tehniskās palīdzības izdevumu segšanai saskaņā ar 16. pantu.”; |
| --- | --- |

c)

ierosinātais Fonda finansiālā atbalsta sadalījums dažādām programmas darbībām; un norāde par gada programmas īstenošanas nolūkā pieprasīto summu tehniskās palīdzības izdevumu segšanai saskaņā ar 16. pantu.”;

| c) | 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Komisija līdz attiecīgā gada 1. aprīlim pieņem lēmumu par finansēšanu, ar ko apstiprina gada programmu. Lēmumā norāda attiecīgajai dalībvalstij piešķirto summu un laikposmu, kurā izdevumi ir atbilstīgi.”. |
| --- | --- |

c)

5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Komisija līdz attiecīgā gada 1. aprīlim pieņem lēmumu par finansēšanu, ar ko apstiprina gada programmu. Lēmumā norāda attiecīgajai dalībvalstij piešķirto summu un laikposmu, kurā izdevumi ir atbilstīgi.”.

| 3) | Lēmuma 35. pantam pievieno šādu punktu:
  “5.   Fiksēto summu EUR 4 000 apmērā par katru pārvietoto personu dalībvalstīm piešķir kā vienreizēju maksājumu par katru faktiski pārvietoto personu.”. |
| --- | --- |

3)

Lēmuma 35. pantam pievieno šādu punktu:

“5.   Fiksēto summu EUR 4 000 apmērā par katru pārvietoto personu dalībvalstīm piešķir kā vienreizēju maksājumu par katru faktiski pārvietoto personu.”.

| 4) | Pievieno šādus pantus:



  “52.a pants


  Deleģēšana



  1.
     
  Pilnvaras pieņemt 13. panta 6. un 7. punktā minētos deleģētos aktus uz 1. panta pirmajā daļā minēto laiku piešķir Komisijai.




  2.
     
  Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 52.b un 52.c pantā izklāstītos nosacījumus. Ja tas vajadzīgs nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, piemēro 52.d pantā noteikto kārtību.



  52.b pants


  Deleģējuma atsaukšana



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 13. panta 6. un 7. punktā minēto pilnvaru deleģējumu.




  2.
     
  Iestāde, kas uzsākusi iekšēju procedūru, lai nolemtu, vai atsaukt pilnvaru deleģējumu, cenšas par to informēt citas iestādes un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, uz kurām var attiekties atsaukšana, un iespējamos atsaukšanas iemeslus.




  3.
     
  Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas norādīts lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.



  52.c pants


  Iebildumi pret deleģētiem aktiem



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var paust iebildumus pret deleģēto aktu viena mēneša laikā no paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par vienu mēnesi.




  2.
     
  Ja pēc minētā termiņa ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā datumā.




  3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome pauž iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas iebilst pret deleģēto aktu, paskaidro iebildumu iemeslus.



  52.d pants


  Steidzamības procedūra



  1.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar steidzamības procedūru, stājas spēkā uzreiz un ir piemērojams tikmēr, kamēr nav pausti iebildumi saskaņā ar 2. punktu.Paziņojumā, ko par šādu aktu sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, norāda steidzamības procedūras izmantošanas iemeslus.




  2.
     
  Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret deleģēto aktu triju mēnešu laikā kopš paziņošanas dienas. Šādā gadījumā deleģēto aktu beidz piemērot. Iestāde, kas pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.”. |
| --- | --- |

4)

Pievieno šādus pantus:

“52.a pants

Deleģēšana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt 13. panta 6. un 7. punktā minētos deleģētos aktus uz 1. panta pirmajā daļā minēto laiku piešķir Komisijai.

2.
     
  Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 52.b un 52.c pantā izklāstītos nosacījumus. Ja tas vajadzīgs nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, piemēro 52.d pantā noteikto kārtību.

52.b pants

Deleģējuma atsaukšana

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 13. panta 6. un 7. punktā minēto pilnvaru deleģējumu.

2.
     
  Iestāde, kas uzsākusi iekšēju procedūru, lai nolemtu, vai atsaukt pilnvaru deleģējumu, cenšas par to informēt citas iestādes un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, uz kurām var attiekties atsaukšana, un iespējamos atsaukšanas iemeslus.

3.
     
  Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas norādīts lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

52.c pants

Iebildumi pret deleģētiem aktiem

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var paust iebildumus pret deleģēto aktu viena mēneša laikā no paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par vienu mēnesi.

2.
     
  Ja pēc minētā termiņa ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā datumā.

3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome pauž iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas iebilst pret deleģēto aktu, paskaidro iebildumu iemeslus.

52.d pants

Steidzamības procedūra

1.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar steidzamības procedūru, stājas spēkā uzreiz un ir piemērojams tikmēr, kamēr nav pausti iebildumi saskaņā ar 2. punktu.Paziņojumā, ko par šādu aktu sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, norāda steidzamības procedūras izmantošanas iemeslus.

2.
     
  Eiropas Parlaments un Padome var paust iebildumus pret deleģēto aktu triju mēnešu laikā kopš paziņošanas dienas. Šādā gadījumā deleģēto aktu beidz piemērot. Iestāde, kas pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija nostāja.

1

(2)  

  OV L 144, 6.6.2007., 1. lpp.

2

OV L 144, 6.6.2007., 1. lpp.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/166

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsMigrēšana no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (Regulas (EK) Nr. 1104/2008 grozīšana) *

P7_TA(2010)0161

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (COM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE))

2011/C 161 E/27

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0508),

ņemot vērā EK līguma 66. un 67 pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C7-0244/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 74. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7–0126/2010),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | neraugoties uz to, ka Padome SIS 1+RE uzskata par ārkārtas rīcības plānu gadījumā, ja SIS II izrādīsies nesekmīga, Parlaments kā viens no otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveides likumdevējiem (Regula (EK) Nr. 1987/2006 (1) un budžeta lēmējiestāde patur tiesības 2011. gada budžetā SIS II izveidei piešķiramos līdzekļus iekļaut rezervē, lai nodrošinātu šā procesa pilnīgu parlamentāro pārbaudi un uzraudzību; |
| --- | --- |

2.

neraugoties uz to, ka Padome SIS 1+RE uzskata par ārkārtas rīcības plānu gadījumā, ja SIS II izrādīsies nesekmīga, Parlaments kā viens no otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveides likumdevējiem (Regula (EK) Nr. 1987/2006 (1) un budžeta lēmējiestāde patur tiesības 2011. gada budžetā SIS II izveidei piešķiramos līdzekļus iekļaut rezervē, lai nodrošinātu šā procesa pilnīgu parlamentāro pārbaudi un uzraudzību;

| 3. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar LESD līguma 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar LESD līguma 293. panta 2. punktu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums – grozījumu akts


  3. apsvērums |
| (3) | Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, ir jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

3. apsvērums

(3)

Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, ir jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.

| (3) | Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, ir jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.
  Ja pašreizējā SIS II projekta testi ir nesekmīgi, pēc testēšanas jāizveido alternatīvs tehniskais risinājums un visām iesaistītajām pusēm jādara pieejama visa informācija par tā finansiālo ietekmi. |
| --- | --- |

(3)

Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, ir jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.
  Ja pašreizējā SIS II projekta testi ir nesekmīgi, pēc testēšanas jāizveido alternatīvs tehniskais risinājums un visām iesaistītajām pusēm jādara pieejama visa informācija par tā finansiālo ietekmi.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

4. apsvērums

| (4) | Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu.
  Lai
  papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru,
  ir jāizveido ekspertu grupa
  . |
| --- | --- |

(4)

Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu.
  Lai
  papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru,
  ir jāizveido ekspertu grupa
  .

| (4) | Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu.
  Lai uzlabotu sadarbību un lai dalībvalstis sniegtu tiešu atbalstu centrālajai SIS II, ar Padomes 2009. gada 26. un 27. februāra un 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumiem par SIS II tika izveidota neoficiāla struktūra, kas sastāv no dalībvalstu ekspertiem un kuru sauc par Vispārējo programmu vadības valdi. Tāpēc ar šo regulu oficiāli ir jāizveido ekspertu grupa jeb Vispārējā programmu vadības valde (VPVV), kas
  papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru.
  Lai nodrošinātu efektivitāti un izmaksu lietderību, izraudzītajiem VPVV locekļiem jābūt pastāvīgiem un viņu skaitam jābūt ierobežotam. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu.
  Lai uzlabotu sadarbību un lai dalībvalstis sniegtu tiešu atbalstu centrālajai SIS II, ar Padomes 2009. gada 26. un 27. februāra un 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumiem par SIS II tika izveidota neoficiāla struktūra, kas sastāv no dalībvalstu ekspertiem un kuru sauc par Vispārējo programmu vadības valdi. Tāpēc ar šo regulu oficiāli ir jāizveido ekspertu grupa jeb Vispārējā programmu vadības valde (VPVV), kas
  papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru.
  Lai nodrošinātu efektivitāti un izmaksu lietderību, izraudzītajiem VPVV locekļiem jābūt pastāvīgiem un viņu skaitam jābūt ierobežotam.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

6. apsvērums

| (6) | Ir jāparedz tehniskais ārkārtas rīcības plāns SIS II funkciju īstenošanai. Tāpēc
  ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāparedz tehniskais ārkārtas rīcības plāns SIS II funkciju īstenošanai. Tāpēc
  ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību.

| (6) | Ir jāpielāgo tiesiskais regulējums, lai migrēšanā varētu izmantot alternatīvu tehnisko risinājumu gadījumā, ja testi uzrāda, ka SIS II nav iespējams sekmīgi īstenot.
  Ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību.
  Jebkādu alternatīvo tehnisko risinājumu pamatā jābūt labākajai pieejamajai tehnoloģijai, tiem jābūt izmaksu ziņā lietderīgiem un tie jāīsteno saskaņā ar precīzu un izpildāmu grafiku. Komisijai savlaicīgi ir jāiesniedz detalizēts budžeta novērtējums attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar šāda alternatīva tehniska risinājuma izmantošanu. Skaidri jānorāda, ka ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 izveidotais tiesiskais regulējums attiecas uz visiem risinājumiem neatkarīgi no to tehniskā rakstura. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāpielāgo tiesiskais regulējums, lai migrēšanā varētu izmantot alternatīvu tehnisko risinājumu gadījumā, ja testi uzrāda, ka SIS II nav iespējams sekmīgi īstenot.
  Ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību.
  Jebkādu alternatīvo tehnisko risinājumu pamatā jābūt labākajai pieejamajai tehnoloģijai, tiem jābūt izmaksu ziņā lietderīgiem un tie jāīsteno saskaņā ar precīzu un izpildāmu grafiku. Komisijai savlaicīgi ir jāiesniedz detalizēts budžeta novērtējums attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar šāda alternatīva tehniska risinājuma izmantošanu. Skaidri jānorāda, ka ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 izveidotais tiesiskais regulējums attiecas uz visiem risinājumiem neatkarīgi no to tehniskā rakstura.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

16.a apsvērums (jauns)

| (16a) | Tā kā Eiropas Parlaments kā viens no likumdevējiem ir atbildīgs par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1987/2006 un tā kā migrēšanu finansē no Savienības budžeta, par kuru Eiropas Parlaments arī ir līdzatbildīgs, Eiropas Parlamentam jābūt iesaistītam ar migrēšanu saistīto lēmumu pieņemšanā. Pirms pārejas uz jaunu Šengenas Informācijas sistēmu jāparedz prasība saņemt labvēlīgu Eiropas Parlamenta atzinumu, kura pamatā ir Komisijas sniegtā informācija par testa rezultātiem. |
| --- | --- |

(16a)

Tā kā Eiropas Parlaments kā viens no likumdevējiem ir atbildīgs par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1987/2006 un tā kā migrēšanu finansē no Savienības budžeta, par kuru Eiropas Parlaments arī ir līdzatbildīgs, Eiropas Parlamentam jābūt iesaistītam ar migrēšanu saistīto lēmumu pieņemšanā. Pirms pārejas uz jaunu Šengenas Informācijas sistēmu jāparedz prasība saņemt labvēlīgu Eiropas Parlamenta atzinumu, kura pamatā ir Komisijas sniegtā informācija par testa rezultātiem.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – -1. punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1104/2008

1. pants – 1. punkts

| (-1) | Regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:



  “1.   Šengenas Informācijas sistēmu (SIS), kas izveidota saskaņā ar 1990. gada Šengenas konvencijas IV sadaļas noteikumiem (SIS 1+), aizstāj ar jaunu sistēmu — Šengenas Informācijas sistēmu II (SIS II) vai jebkādu alternatīvu tehnisko risinājumu, kura pamatā ir labākā pieejamā tehnoloģija, kam ir noteikts precīzs un izpildāms īstenošanas grafiks un kam ir augsta izmaksu lietderība. Jaunās sistēmas izveidi, darbību un izmantošanu reglamentē ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006.” |
| --- | --- |

(-1)

Regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Šengenas Informācijas sistēmu (SIS), kas izveidota saskaņā ar 1990. gada Šengenas konvencijas IV sadaļas noteikumiem (SIS 1+), aizstāj ar jaunu sistēmu — Šengenas Informācijas sistēmu II (SIS II) vai jebkādu alternatīvu tehnisko risinājumu, kura pamatā ir labākā pieejamā tehnoloģija, kam ir noteikts precīzs un izpildāms īstenošanas grafiks un kam ir augsta izmaksu lietderība. Jaunās sistēmas izveidi, darbību un izmantošanu reglamentē ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006.”

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – -1. punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1104/2008

1. pants – 1.a punkts (jauns)

| (-1a) | Regulas 1. pantā iekļauj šādu tekstu:




  “1.a
     
  Ja pašreizējo SIS II projektu pārtrauc un tiek īstenots alternatīvs tehniskais risinājums, atsauces uz SIS II šajā regulā uzskata par atsaucēm uz izmantoto alternatīvo tehnisko risinājumu.” |
| --- | --- |

(-1a)

Regulas 1. pantā iekļauj šādu tekstu:

“1.a
     
  Ja pašreizējo SIS II projektu pārtrauc un tiek īstenots alternatīvs tehniskais risinājums, atsauces uz SIS II šajā regulā uzskata par atsaucēm uz izmantoto alternatīvo tehnisko risinājumu.”

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1104/2008

11. pants – 2. punkts

2.   Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+, migrē no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas.

2.   Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+,
  vēlākais līdz 2011. gada 31. decembrim
  migrē no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru un saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas.
  Ja tiek īstenots alternatīvs tehniskais risinājums, kā paredzēts 11. panta 5.a punktā, šo termiņu var mainīt saskaņā ar 17. panta 2. punktā noteikto procedūru.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1104/2008

11. pants – 5. punkts

| (3a) | Regulas 11. panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:




  “5.
     Migrēšanas procesā paredzēto pāreju veic pēc 8. panta 7. punktā minētās apstiprināšanas

  un pēc tam, kad Eiropas Parlaments sniedzis labvēlīgu atzinumu, pamatojoties uz informāciju par testa rezultātiem, ko sniegusi Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 4. punktu.” |
| --- | --- |

(3a)

Regulas 11. panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“5.
     Migrēšanas procesā paredzēto pāreju veic pēc 8. panta 7. punktā minētās apstiprināšanas

  un pēc tam, kad Eiropas Parlaments sniedzis labvēlīgu atzinumu, pamatojoties uz informāciju par testa rezultātiem, ko sniegusi Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 4. punktu.”

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1104/2008

11. pants – 5.a punkts (jauns)

| (3b) | Regulas 11. pantam pievieno šādu punktu:




  “5.a
     
  SIS II izstrādi var īstenot, izmantojot alternatīvu tehnisko risinājumu.” |
| --- | --- |

(3b)

Regulas 11. pantam pievieno šādu punktu:

“5.a
     
  SIS II izstrādi var īstenot, izmantojot alternatīvu tehnisko risinājumu.”

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1104/2008

14. pants – 5.a punkts (jauns)

| (3c) | Regulas 14. pantam pievieno šādu punktu:




  “5.a
     
  Komisija izstrādā un īsteno papildu pasākumu kopumu, lai novērstu personas datu informācijas noplūdi no datubāzes un nodrošinātu personas datu aizsardzību visā laikposmā, kad notiek testēšana un migrēšana no SIS I uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II).” |
| --- | --- |

(3c)

Regulas 14. pantam pievieno šādu punktu:

“5.a
     
  Komisija izstrādā un īsteno papildu pasākumu kopumu, lai novērstu personas datu informācijas noplūdi no datubāzes un nodrošinātu personas datu aizsardzību visā laikposmā, kad notiek testēšana un migrēšana no SIS I uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II).”

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 1104/2008

17.a pants – 1. punkts

1.   Neskarot attiecīgos Komisijas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, pienākumus un darbības, ar šo tiek izveidota tehnisko ekspertu grupa ar nosaukumu Vispārējā programmu vadības valde (turpmāk — VPVV). VPVV nodrošina forumu
  centrālās
  un valstu SIS II
  projektu koordinēšanai
  .

1.   Neskarot attiecīgos Komisijas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, pienākumus un darbības, ar šo tiek izveidota tehnisko ekspertu grupa ar nosaukumu Vispārējā programmu vadības valde (turpmāk — VPVV). VPVV nodrošina forumu
  , lai sniegtu palīdzību centrālās SIS II izstrādē. Tā veicina konsekvenci un koordinē centrālos
  un valstu SIS II
  projektus
  .

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 1104/2008

17.a pants – 2. punkts

2.   VPVV ir ne vairāk kā 10
  eksperti
  . Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus
  ekspertus
  un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ divus
  ekspertus
  un divus aizstājējus.
  VPVV sanāksmēs var piedalīties citas ieinteresētas
  Komisijas amatpersonas.

2.   VPVV ir ne vairāk kā 10
  locekļi, kuri ir pietiekami kvalificēti, lai aktīvi piedalītos SIS II izstrādē, un kuri regulāri tiekas.
  Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus
  locekļus
  un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ
  ne vairāk kā
  divus
  locekļus
  un divus aizstājējus.
  Ieinteresētie Eiropas Parlamenta deputāti vai attiecīgie darbinieki, dalībvalstu eksperti un
  Komisijas amatpersonas
  , kuri tieši iesaistīti SIS II projektu izstrādē, var piedalīties VPVV sanāksmēs, un izdevumus par dalību sedz attiecīgā dalībnieka administrācija vai iestāde. VPVV var uzaicināt citus ekspertus piedalīties VPVV sanāksmēs, kā to paredz nolikums, un izdevumus par dalību sedz attiecīgā dalībnieka administrācija, iestāde vai uzņēmums.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 1104/2008

17.a pants – 5. punkts

5.   VPVV izstrādā savu nolikumu. Tas stājas spēkā pēc tam, kad Komisijas atbildīgā ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir sniedzis labvēlīgu atzinumu.

5.   VPVV izstrādā savu nolikumu. Tas stājas spēkā pēc tam, kad Komisijas atbildīgā ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir sniedzis labvēlīgu atzinumu.
  VPVV nolikumā iekļauj prasību publicēt regulārus ziņojumus un darīt tos pieejamus Eiropas Parlamentam, lai nodrošinātu pilnīgu parlamentāro pārbaudi un uzraudzību.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 4. punkts

Regula (EK) Nr. 1104/2008

17.a pants – 6. punkts

6.   Neskarot 15. panta 2. punktu, VPVV darbību dēļ radušās administratīvās izmaksas un ceļošanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ciktāl tās netiek atmaksātas no citiem līdzekļiem. Attiecībā uz to VPVV ekspertu, kurus iecēlušas dalībvalstis, kas darbojas Padomē, un ekspertu, kuri uzaicināti piedalīties saskaņā ar šā panta 3. punktu, ceļošanas izdevumiem saistībā ar VPVV darbu piemēro Komisijas “Noteikumus par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs”.

6.   Neskarot 15. panta 2. punktu, VPVV darbību dēļ radušās administratīvās izmaksas un ceļošanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ciktāl tās netiek atmaksātas no citiem līdzekļiem. Attiecībā uz to VPVV ekspertu, kurus iecēlušas dalībvalstis, kas darbojas Padomē, un ekspertu, kuri uzaicināti piedalīties saskaņā ar šā panta 3. punktu, ceļošanas izdevumiem saistībā ar VPVV darbu piemēro Komisijas “Noteikumus par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs”.
  Vajadzīgās apropriācijas, lai segtu VPVV sanāksmju izmaksas, iegūst no apropriācijām, kas pašreiz ir paredzētas finanšu plānā 2010.–2013. gadam attiecībā uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 5. punkts

Regula (EK) Nr. 1104/2008

19. pants

Tā zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu.

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 55. panta 2. punktu
  , un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī
  .

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/172 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/172

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsMigrēšana no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (grozījumu izdarīšana Lēmumā 2008/839/TI) *

P7_TA(2010)0162

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) (COM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE))

2011/C 161 E/28

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2010)0015),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0040/2010),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0127/2010),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | Lai gan Padome SIS 1+RE uzskata par ārkārtas rīcības plānu gadījumam, ja SIS II izrādās nesekmīga, Parlaments kā viens no likumdevējiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II) izveidē (Regula (EK) Nr. 1987/2006) (1) un budžeta lēmējiestāde patur tiesības 2011. gada budžetā SIS II izveidei piešķiramos līdzekļus iekļaut rezervē, lai procesam nodrošinātu pilnīgu parlamentāro uzraudzību un kontroli; |
| --- | --- |

2.

Lai gan Padome SIS 1+RE uzskata par ārkārtas rīcības plānu gadījumam, ja SIS II izrādās nesekmīga, Parlaments kā viens no likumdevējiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II) izveidē (Regula (EK) Nr. 1987/2006) (1) un budžeta lēmējiestāde patur tiesības 2011. gada budžetā SIS II izveidei piešķiramos līdzekļus iekļaut rezervē, lai procesam nodrošinātu pilnīgu parlamentāro uzraudzību un kontroli;

| 3. | aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar LESD 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju atbilstīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar LESD 293. panta 2. punktu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums – grozījumu akts


  3. apsvērums |
| (3) | Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, ir jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

3. apsvērums

(3)

Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, ir jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.

| (3) | Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, būtu jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.
  Ja pašreizējo SIS II projektu neizdodas īstenot, pēc testēšanas vajadzētu izveidot alternatīvu tehnisko risinājumu un visas iesaistītās personas informēt par visām finansiālajām sekām. |
| --- | --- |

(3)

Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, būtu jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.
  Ja pašreizējo SIS II projektu neizdodas īstenot, pēc testēšanas vajadzētu izveidot alternatīvu tehnisko risinājumu un visas iesaistītās personas informēt par visām finansiālajām sekām.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

4. apsvērums

| (4) | Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu. Lai papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru, ir
  jāizveido ekspertu grupa. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu. Lai papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru, ir
  jāizveido ekspertu grupa.

| (4) | Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu.
  Lai uzlabotu sadarbību un dalībvalstis sniegtu tiešu atbalstu centrālās SIS II projektam, ar Padomes 2009. gada 26. un 27. februāra un 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumiem par SIS II tika izveidota neoficiāla struktūrvienība, kurā darbojas dalībvalstu eksperti un kuru sauc par Vispārējo programmu vadības valdi. Tāpēc,
  lai papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru,
  ar šo regulu
  ir
  oficiāli
  jāizveido ekspertu grupa
  , ko sauc par Vispārējo programmu vadības valdi (VPVV). Lai nodrošinātu efektivitāti un izmaksu lietderību, VPVV locekļiem vajadzētu būt pastāvīgajiem locekļiem un viņu skaitam vajadzētu būt ierobežotam. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu.
  Lai uzlabotu sadarbību un dalībvalstis sniegtu tiešu atbalstu centrālās SIS II projektam, ar Padomes 2009. gada 26. un 27. februāra un 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumiem par SIS II tika izveidota neoficiāla struktūrvienība, kurā darbojas dalībvalstu eksperti un kuru sauc par Vispārējo programmu vadības valdi. Tāpēc,
  lai papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru,
  ar šo regulu
  ir
  oficiāli
  jāizveido ekspertu grupa
  , ko sauc par Vispārējo programmu vadības valdi (VPVV). Lai nodrošinātu efektivitāti un izmaksu lietderību, VPVV locekļiem vajadzētu būt pastāvīgajiem locekļiem un viņu skaitam vajadzētu būt ierobežotam.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

6. apsvērums

| (6) | Ir jāparedz tehniskais ārkārtas rīcības plāns SIS II funkciju īstenošanai. Tāpēc
  ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāparedz tehniskais ārkārtas rīcības plāns SIS II funkciju īstenošanai. Tāpēc
  ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību.

| (6) | Tiesisko regulējumu ir nepieciešams pielāgot, lai migrēšanai paredzētu iespēju izmantot alternatīvu tehnisko risinājumu, ja testi parādīs, ka SIS II nav iespējams sekmīgi īstenot.
  Ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību.
  Jebkuru alternatīvu tehnisko risinājumu pamatā jābūt labākajai pieejamajai tehnoloģijai, tiem jābūt izmaksu ziņā lietderīgiem un tie jāīsteno saskaņā ar precīzu un samērīgu grafiku. Komisijai ir savlaicīgi jāiesniedz detalizēts budžeta novērtējums attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar šāda alternatīva tehniska risinājuma izmantošanu. Skaidri jānorāda, ka ar Lēmumu 2007/533/TI izveidotais tiesiskais regulējums attiecas uz visiem risinājumiem neatkarīgi no to tehniskajām īpašībām. |
| --- | --- |

(6)

Tiesisko regulējumu ir nepieciešams pielāgot, lai migrēšanai paredzētu iespēju izmantot alternatīvu tehnisko risinājumu, ja testi parādīs, ka SIS II nav iespējams sekmīgi īstenot.
  Ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību.
  Jebkuru alternatīvu tehnisko risinājumu pamatā jābūt labākajai pieejamajai tehnoloģijai, tiem jābūt izmaksu ziņā lietderīgiem un tie jāīsteno saskaņā ar precīzu un samērīgu grafiku. Komisijai ir savlaicīgi jāiesniedz detalizēts budžeta novērtējums attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar šāda alternatīva tehniska risinājuma izmantošanu. Skaidri jānorāda, ka ar Lēmumu 2007/533/TI izveidotais tiesiskais regulējums attiecas uz visiem risinājumiem neatkarīgi no to tehniskajām īpašībām.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

16.a apsvērums (jauns)

| (16a) | Tā kā Eiropas Parlaments kā viens no likumdevējiem ir atbildīgs par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1987/2006 un tā kā migrēšanu finansē no ES budžeta, par kuru Parlaments ir līdzatbildīgs, Parlamentam jābūt iesaistītam ar migrēšanu saistīto lēmumu pieņemšanas procesā. Pirms pārejas uz jaunu Šengenas Informācijas sistēmu jāparedz prasība saņemt labvēlīgu Parlamenta atzinumu, kura pamatā būtu Komisijas sniegtā informācija par testa rezultātiem. |
| --- | --- |

(16a)

Tā kā Eiropas Parlaments kā viens no likumdevējiem ir atbildīgs par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1987/2006 un tā kā migrēšanu finansē no ES budžeta, par kuru Parlaments ir līdzatbildīgs, Parlamentam jābūt iesaistītam ar migrēšanu saistīto lēmumu pieņemšanas procesā. Pirms pārejas uz jaunu Šengenas Informācijas sistēmu jāparedz prasība saņemt labvēlīgu Parlamenta atzinumu, kura pamatā būtu Komisijas sniegtā informācija par testa rezultātiem.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – -1. punkts (jauns)

Padomes Lēmums 2008/839/TI

1. pants – 1. punkts

| (-1) | Lēmuma 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:



  “1.   Šengenas Informācijas sistēmu (SIS 1+), kas izveidota saskaņā ar 1990. gada Šengenas konvencijas IV sadaļas noteikumiem, aizstāj ar jaunu sistēmu — Šengenas Informācijas sistēmu II (SIS II) vai citu alternatīvu tehnisku risinājumu, kura pamatā ir labākā pieejamā tehnoloģija un kurš atbilst gan precīza īstenošanas grafika, gan izmaksu lietderības kritērijiem. Jaunās sistēmas izveidi, darbību un izmantošanu reglamentē ar Lēmumu 2007/533/TI.” |
| --- | --- |

(-1)

Lēmuma 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Šengenas Informācijas sistēmu (SIS 1+), kas izveidota saskaņā ar 1990. gada Šengenas konvencijas IV sadaļas noteikumiem, aizstāj ar jaunu sistēmu — Šengenas Informācijas sistēmu II (SIS II) vai citu alternatīvu tehnisku risinājumu, kura pamatā ir labākā pieejamā tehnoloģija un kurš atbilst gan precīza īstenošanas grafika, gan izmaksu lietderības kritērijiem. Jaunās sistēmas izveidi, darbību un izmantošanu reglamentē ar Lēmumu 2007/533/TI.”

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – -1.a punkts (jauns)

Padomes Lēmums 2008/839/TI

1. pants – 1.a punkts (jauns)

| (-1a) | Lēmuma 1. pantā iekļauj šādu punktu:




  “1.a
     
  Ja pašreizējo SIS II projektu pārtrauc un īsteno alternatīvu tehnisko risinājumu, atsauces uz SIS II šajā lēmumā uzskata par atsaucēm uz minēto alternatīvo tehnisko risinājumu.” |
| --- | --- |

(-1a)

Lēmuma 1. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Ja pašreizējo SIS II projektu pārtrauc un īsteno alternatīvu tehnisko risinājumu, atsauces uz SIS II šajā lēmumā uzskata par atsaucēm uz minēto alternatīvo tehnisko risinājumu.”

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3. punkts

Padomes Lēmums 2008/839/TI

11. pants – 2. punkts

2.   Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+, migrē no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas.

2.   Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1+,
  ne vēlāk kā līdz 2011. gada 31. decembrim
  migrē no N.SIS uz N.SIS II, izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas.
  Ja īsteno alternatīvu tehnisko risinājumu, kā paredzēts 11. panta 5.a punktā, šo termiņu var mainīt saskaņā ar 17. panta 2. punktā noteikto procedūru.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3.a punkts (jauns)

Padomes Lēmums 2008/839/TI

11. pants – 5. punkts

| (3a) | Lēmuma 11. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:




  “5.
     Migrēšanas procesā paredzēto pāreju veic pēc 8. panta 7. punktā minētās apstiprināšanas un pēc tam, kad Eiropas Parlaments sniedzis labvēlīgu atzinumu, kura pamatā ir informācija par testa rezultātiem, ko sniegusi Komisija saskaņā ar Lēmuma 2007/533/TI 71. panta 4. punktu.” |
| --- | --- |

(3a)

Lēmuma 11. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.
     Migrēšanas procesā paredzēto pāreju veic pēc 8. panta 7. punktā minētās apstiprināšanas un pēc tam, kad Eiropas Parlaments sniedzis labvēlīgu atzinumu, kura pamatā ir informācija par testa rezultātiem, ko sniegusi Komisija saskaņā ar Lēmuma 2007/533/TI 71. panta 4. punktu.”

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3.b punkts (jauns)

Padomes Lēmums 2008/839/TI

11. pants – 5.a punkts (jauns)

| (3b) | Lēmuma 11. pantā iekļauj šādu punktu:




  “5.a
     
  SIS II izstrādi var nodrošināt, īstenojot alternatīvu tehnisko risinājumu.” |
| --- | --- |

(3b)

Lēmuma 11. pantā iekļauj šādu punktu:

“5.a
     
  SIS II izstrādi var nodrošināt, īstenojot alternatīvu tehnisko risinājumu.”

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3.c punkts (jauns)

Padomes Lēmums 2008/839/TI

14. pants – 5.a punkts (jauns)

| (3c) | Lēmuma 14. pantā iekļauj šādu punktu:




  “5.a
     
  Komisija izstrādā un īsteno papildu pasākumu kopumu, lai novērstu personas datu informācijas noplūdi no datubāzes un nodrošinātu personas datu aizsardzību visā laikposmā, kad notiek testēšana un migrēšana no SIS I uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II).” |
| --- | --- |

(3c)

Lēmuma 14. pantā iekļauj šādu punktu:

“5.a
     
  Komisija izstrādā un īsteno papildu pasākumu kopumu, lai novērstu personas datu informācijas noplūdi no datubāzes un nodrošinātu personas datu aizsardzību visā laikposmā, kad notiek testēšana un migrēšana no SIS I uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II).”

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 4. punkts

Padomes Lēmums 2008/839/TI

17.a pants – 1. punkts

1.   Neskarot attiecīgos Komisijas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, pienākumus un darbības, ar šo tiek izveidota tehnisko ekspertu grupa ar nosaukumu Vispārējā programmu vadības valde (turpmāk – VPVV). VPVV nodrošina forumu centrālās un valstu SIS II projektu
  koordinēšanai.

1.   Neskarot attiecīgos Komisijas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1+, pienākumus un darbības, ar šo tiek izveidota tehnisko ekspertu grupa ar nosaukumu Vispārējā programmu vadības valde (turpmāk — VPVV). VPVV nodrošina forumu
  , lai sniegtu atbalstu centrālās SIS II izstrādē. Tā veicina konsekvenci un koordinē
  centrālos un valstu SIS II projektus.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 4. punkts

Padomes Lēmums 2008/839/TI

17.a pants – 2. punkts

2.   VPVV ir ne vairāk kā 10
  eksperti
  . Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus
  ekspertus
  un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ
  divus ekspertus
  un divus aizstājējus. VPVV sanāksmēs var piedalīties
  citas ieinteresētas
  Komisijas amatpersonas.

2.   VPVV ir ne vairāk kā 10
  locekļi, kuri ir attiecīgi kvalificēti, lai aktīvi piedalītos SIS II izstrādē, un kuri regulāri tiekas.
  Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus
  locekļus
  un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ
  ne vairāk kā
  divus
  locekļus
  un divus aizstājējus.
  Ieinteresētie EP deputāti vai attiecīgais EP personāls, dalībvalstu eksperti un
  Komisijas amatpersonas
  , kas ir tieši iesaistītas SIS II projektu izstrādē,
  var piedalīties VPVV sanāksmēs
  par savas iestādes līdzekļiem. Kā paredzēts VPVV nolikumā, VPVV var ielūgt savās sanāksmēs piedalīties citus ekspertus par viņu attiecīgās iestādes, pārvaldes vai uzņēmuma līdzekļiem.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 4. punkts

Padomes Lēmums 2008/839/TI

17.a pants – 5. punkts

5.   VPVV izstrādā savu nolikumu. Tas stājas spēkā pēc tam, kad Komisijas atbildīgā ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir sniedzis labvēlīgu atzinumu.

5.   VPVV izstrādā savu nolikumu. Tas stājas spēkā pēc tam, kad Komisijas atbildīgā ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir sniedzis labvēlīgu atzinumu.
  VPVV nolikumā iekļauj prasību publicēt regulārus ziņojumus un darīt tos pieejamus Eiropas Parlamentam, lai nodrošinātu pilnīgu parlamentāro uzraudzību un kontroli.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 4. punkts

Padomes Lēmums 2008/839/TI

17.a pants – 6. punkts

6.   Neskarot 15. panta 2. punktu, VPVV darbību dēļ radušās administratīvās izmaksas un ceļošanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ciktāl tās netiek atmaksātas no citiem līdzekļiem. Attiecībā uz to VPVV ekspertu, kurus iecēlušas dalībvalstis, kas darbojas Padomē, un ekspertu, kuri uzaicināti piedalīties saskaņā ar šā panta 3. punktu, ceļošanas izdevumiem saistībā ar VPVV darbu piemēro Komisijas “Noteikumus par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs”.

6.   Neskarot 15. panta 2. punktu, VPVV darbību dēļ radušās administratīvās izmaksas un ceļošanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ciktāl tās netiek atmaksātas no citiem līdzekļiem. Attiecībā uz to VPVV ekspertu, kurus iecēlušas dalībvalstis, kas darbojas Padomē, un ekspertu, kuri uzaicināti piedalīties saskaņā ar šā panta 3. punktu, ceļošanas izdevumiem saistībā ar VPVV darbu piemēro Komisijas “Noteikumus par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs”.
  Vajadzīgās apropriācijas, lai segtu VPVV sanāksmju izmaksas, iegūst no apropriācijām, kas pašreiz ir paredzētas finanšu plānā 2010.–2013. gadam attiecībā uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II).

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 5. punkts

Padomes Lēmums 2008/839/TI

19. pants

Tas zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Lēmuma Nr. 2007/533/TI 71. panta 2. punktu.

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tas zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Lēmuma 2007/533/TI 71. panta 2. punktu
  , un katrā ziņā ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī
  .

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/177

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsVienlīdzība attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā ***II

P7_TA(2010)0167

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Direktīvu 86/613/EEK (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD))

2011/C 161 E/29

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (17279/3/2009 – C7–0075/2010),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2008)0636),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 141. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija šo priekšlikumu iesniedza (C6-0341/2008),

ņemot vērā nostāju pirmajā lasījumā (1),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu un 157. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reglamenta 66. pantu,

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0146/2010),

| 1. | pieņem šo nostāju otrajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem šo nostāju otrajā lasījumā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 6.5.2009., P6_TA(2009)0364.

(2)  OV C 228, 22.9.2009., 107. lpp.

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsP7_TC2-COD(2008)0192

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/.../ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Direktīvu 86/613/EEK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2010/41/ES.)

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/179 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/179

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsTekstilmateriālu nosaukumi un ar tiem saistītā tekstilizstrādājumu marķēšana ***I

P7_TA(2010)0168

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu (COM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD))

2011/C 161 E/30

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009)0031),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0048/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 16. decembra atzinumu (1),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0122/2010),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsP7_TC1-COD(2009)0006

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010 par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 73/44/EEK, Direktīvu 96/73/EK un Direktīvu 2008/121/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 73/44/EEK (1973. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trīskāršu tekstilšķiedras maisījumu kvantitatīvo analīzi (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/73/EK (1996. gada 16. decembris) par dažām metodēm divkāršo tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvai analīzei (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva
  2008/121/EK
  (
  2009. gada 14. janvāris
  ) par tekstilmateriālu nosaukumiem (pārstrādāta redakcija) (5) ir vairākkārt grozītas. Paredzami ir vēl papildu grozījumi, tāpēc skaidrības labad
  šie tiesību akti
  būtu jāaizstāj ar vienu juridisku instrumentu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 73/44/EEK (1973. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz trīskāršu tekstilšķiedras maisījumu kvantitatīvo analīzi (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/73/EK (1996. gada 16. decembris) par dažām metodēm divkāršo tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvai analīzei (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva
  2008/121/EK
  (
  2009. gada 14. janvāris
  ) par tekstilmateriālu nosaukumiem (pārstrādāta redakcija) (5) ir vairākkārt grozītas. Paredzami ir vēl papildu grozījumi, tāpēc skaidrības labad
  šie tiesību akti
  būtu jāaizstāj ar vienu juridisku instrumentu.

| (2) | Savienības
  tiesību akti par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu saturiski ir ļoti tehniski, un to sīki izstrādātie noteikumi ir regulāri jāpielāgo. Lai izvairītos no vajadzības dalībvalstīm transponēt tehniskos grozījumus valstu tiesību aktos, tādējādi samazinātu valstu iestāžu administratīvo slogu un lai radītu iespēju ātrāk pieņemt jaunu
  tekstilšķiedru
  nosaukumus un izmantot tos vienlaikus visā
  Savienībā
  , regula ir visatbilstošākais juridiskais instruments tiesību aktu vienkāršošanai. |
| --- | --- |

(2)

Savienības
  tiesību akti par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu saturiski ir ļoti tehniski, un to sīki izstrādātie noteikumi ir regulāri jāpielāgo. Lai izvairītos no vajadzības dalībvalstīm transponēt tehniskos grozījumus valstu tiesību aktos, tādējādi samazinātu valstu iestāžu administratīvo slogu un lai radītu iespēju ātrāk pieņemt jaunu
  tekstilšķiedru
  nosaukumus un izmantot tos vienlaikus visā
  Savienībā
  , regula ir visatbilstošākais juridiskais instruments tiesību aktu vienkāršošanai.

| (3) | Lai novērstu tādus iespējamos šķēršļus pareizai iekšējā tirgus darbībai, kurus rada savstarpējas atšķirības dalībvalstu noteikumos attiecībā uz tekstilizstrādājumu nosaukumiem, sastāvu un marķēšanu, ir jāsaskaņo tekstilšķiedru nosaukumi un informācija, ko norāda etiķetēs, marķējumā un dokumentos, kuri pievienoti tekstilizstrādājumiem dažādos to ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. |
| --- | --- |

(3)

Lai novērstu tādus iespējamos šķēršļus pareizai iekšējā tirgus darbībai, kurus rada savstarpējas atšķirības dalībvalstu noteikumos attiecībā uz tekstilizstrādājumu nosaukumiem, sastāvu un marķēšanu, ir jāsaskaņo tekstilšķiedru nosaukumi un informācija, ko norāda etiķetēs, marķējumā un dokumentos, kuri pievienoti tekstilizstrādājumiem dažādos to ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem ražotājiem ir iespēja pieprasīt jaunas
  tekstilšķiedras
  nosaukuma iekļaušanu atļauto šķiedru sarakstā. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem ražotājiem ir iespēja pieprasīt jaunas
  tekstilšķiedras
  nosaukuma iekļaušanu atļauto šķiedru sarakstā.

| (5) | Būtu jāparedz noteikumi arī attiecībā uz dažiem tādiem izstrādājumiem, kurus neražo pilnībā no tekstilmateriāliem, bet kuros tekstilmateriāli ir izstrādājuma būtiska daļa vai arī
  uzņēmēji
  tiem ir pievērsuši īpašu uzmanību. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāparedz noteikumi arī attiecībā uz dažiem tādiem izstrādājumiem, kurus neražo pilnībā no tekstilmateriāliem, bet kuros tekstilmateriāli ir izstrādājuma būtiska daļa vai arī
  uzņēmēji
  tiem ir pievērsuši īpašu uzmanību.

| (6) | Pielaide attiecībā uz “citām šķiedrām”, kuras nav jānorāda uz etiķetēm, jāpiemēro gan tīriem, gan jauktiem izstrādājumiem. |
| --- | --- |

(6)

Pielaide attiecībā uz “citām šķiedrām”, kuras nav jānorāda uz etiķetēm, jāpiemēro gan tīriem, gan jauktiem izstrādājumiem.

| (7) | Sastāva marķējumam ir jābūt obligātam, lai nodrošinātu, ka visā
  Savienībā
  vienoti tiek sniegta pareiza informācija visiem patērētājiem. Gadījumos, kad ir tehniski sarežģīti noteikt kāda izstrādājuma sastāvu ražošanas laikā, būtu jābūt iespējai uz etiķetes norādīt tikai tobrīd ražošanas laikā zināmās šķiedras, ja tās ir noteiktā procentuālā daudzumā gatavajā izstrādājumā. |
| --- | --- |

(7)

Sastāva marķējumam ir jābūt obligātam, lai nodrošinātu, ka visā
  Savienībā
  vienoti tiek sniegta pareiza informācija visiem patērētājiem. Gadījumos, kad ir tehniski sarežģīti noteikt kāda izstrādājuma sastāvu ražošanas laikā, būtu jābūt iespējai uz etiķetes norādīt tikai tobrīd ražošanas laikā zināmās šķiedras, ja tās ir noteiktā procentuālā daudzumā gatavajā izstrādājumā.

| (8) | Lai novērstu piemērošanas atšķirības praksē starp dalībvalstīm, ir jānosaka precīzas metodes konkrētu tādu tekstilizstrādājumu marķēšanai, kuri sastāv no diviem vai vairākiem komponentiem, un tos tekstilizstrādājumu komponentus, kas marķēšanā un analizē nav jāņem vērā. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu piemērošanas atšķirības praksē starp dalībvalstīm, ir jānosaka precīzas metodes konkrētu tādu tekstilizstrādājumu marķēšanai, kuri sastāv no diviem vai vairākiem komponentiem, un tos tekstilizstrādājumu komponentus, kas marķēšanā un analizē nav jāņem vērā.

| (9) | Tekstilizstrādājumi, uz kuriem attiecas vienīgi prasības par kopēju marķējumu, un tādi, ko pārdod metros vai kā nogrieztus gabalus, būtu
  jādara pieejami tirgū
  tādā veidā, lai patērētājs pats varētu pilnībā iepazīties ar informāciju, kas norādīta uz kopējā iepakojuma vai baķa. |
| --- | --- |

(9)

Tekstilizstrādājumi, uz kuriem attiecas vienīgi prasības par kopēju marķējumu, un tādi, ko pārdod metros vai kā nogrieztus gabalus, būtu
  jādara pieejami tirgū
  tādā veidā, lai patērētājs pats varētu pilnībā iepazīties ar informāciju, kas norādīta uz kopējā iepakojuma vai baķa.

| (10) | Uz tādu aprakstu vai nosaukumu izmantošanu, kuriem ir īpaša reputācija lietotāju un patērētāju vidū, būtu jāattiecina konkrēti nosacījumi. Turklāt, lai sniegtu informāciju lietotājiem un patērētājiem, ir lietderīgi attiecināt šķiedras nosaukumu uz
  tekstilšķiedras
  īpašībām. |
| --- | --- |

(10)

Uz tādu aprakstu vai nosaukumu izmantošanu, kuriem ir īpaša reputācija lietotāju un patērētāju vidū, būtu jāattiecina konkrēti nosacījumi. Turklāt, lai sniegtu informāciju lietotājiem un patērētājiem, ir lietderīgi attiecināt šķiedras nosaukumu uz
  tekstilšķiedras
  īpašībām.

| (11) | Šīs regulas darbības jomā esošo izstrādājumu tirgus uzraudzība dalībvalstīs
  tiek īstenota
  saskaņā ar noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/95/EK (2001. gada 3. decembris) par produktu vispārēju drošību (6)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (7)

  . |
| --- | --- |

(11)

Šīs regulas darbības jomā esošo izstrādājumu tirgus uzraudzība dalībvalstīs
  tiek īstenota
  saskaņā ar noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/95/EK (2001. gada 3. decembris) par produktu vispārēju drošību (6)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību (7)

  .

| (12) | Jānosaka paraugu ņemšanas un tekstilizstrādājumu analīzes metodes, lai nebūtu iespējams izteikt iebildumus pret izmantotajām metodēm. Metodēm, kuras dalībvalstis izmanto oficiālajos testos, lai noteiktu tekstilizstrādājumu šķiedru sastāvu (divkāršiem un trīskāršiem maisījumiem), būtu jābūt vienotām gan attiecībā uz parauga iepriekšēju apstrādi, gan tā kvantitatīvo analīzi; tāpēc šajā regulā būtu jānosaka vienotas analīzes metodes vairākumam tirgū esošo tekstilizstrādājumu, kas sastāv no divkāršiem un trīskāršiem maisījumiem.
  Tomēr šīs regulas vienkāršošanas labad un lai pielāgotu šādas vienotās metodes tehnoloģiju attīstībai, būtu lietderīgi pārveidot šajā regulā izklāstītās metodes par Eiropas standartiem. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāorganizē pāreja no pašreizējās sistēmas, kuru veido šajā regulā aprakstītās metodes, uz Eiropas standartu sistēmu. |
| --- | --- |

(12)

Jānosaka paraugu ņemšanas un tekstilizstrādājumu analīzes metodes, lai nebūtu iespējams izteikt iebildumus pret izmantotajām metodēm. Metodēm, kuras dalībvalstis izmanto oficiālajos testos, lai noteiktu tekstilizstrādājumu šķiedru sastāvu (divkāršiem un trīskāršiem maisījumiem), būtu jābūt vienotām gan attiecībā uz parauga iepriekšēju apstrādi, gan tā kvantitatīvo analīzi; tāpēc šajā regulā būtu jānosaka vienotas analīzes metodes vairākumam tirgū esošo tekstilizstrādājumu, kas sastāv no divkāršiem un trīskāršiem maisījumiem.
  Tomēr šīs regulas vienkāršošanas labad un lai pielāgotu šādas vienotās metodes tehnoloģiju attīstībai, būtu lietderīgi pārveidot šajā regulā izklāstītās metodes par Eiropas standartiem. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāorganizē pāreja no pašreizējās sistēmas, kuru veido šajā regulā aprakstītās metodes, uz Eiropas standartu sistēmu.

| (13) | Būtu jāļauj par testu atbildīgai laboratorijai noteikt to
  šķiedru
  maisījumu sastāvu, kuriem nav vienotas analīzes metodes
  Savienības
  mērogā, ▐ analīzes protokolā norādot iegūto rezultātu
  , izmantoto metodi
  un
  šīs
  metodes precizitātes pakāpi. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāļauj par testu atbildīgai laboratorijai noteikt to
  šķiedru
  maisījumu sastāvu, kuriem nav vienotas analīzes metodes
  Savienības
  mērogā, ▐ analīzes protokolā norādot iegūto rezultātu
  , izmantoto metodi
  un
  šīs
  metodes precizitātes pakāpi.

| (14) | Šajā regulā būtu jāparedz saskaņotās pielaides, kuras piemērojamas katras šķiedras bezūdens masai, analīzē nosakot tekstilizstrādājumu šķiedras saturu, un būtu jānorāda divas dažādas saskaņotas pielaides tādu kārstu vai ķemmētu šķiedru sastāva aprēķināšanai, kas satur vilnu un/vai dzīvnieku spalvu. Ne vienmēr var noteikt, vai izstrādājums ir kārsts vai ķemmēts, tādējādi, ja
  Savienības
  tekstilizstrādājumu atbilstības pārbaudēs piemēro minētās pielaides, var rasties atšķirīgi rezultāti, tādēļ šaubīgos gadījumos jāatļauj laboratorijām piemērot vienotu saskaņotu pielaidi. |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā būtu jāparedz saskaņotās pielaides, kuras piemērojamas katras šķiedras bezūdens masai, analīzē nosakot tekstilizstrādājumu šķiedras saturu, un būtu jānorāda divas dažādas saskaņotas pielaides tādu kārstu vai ķemmētu šķiedru sastāva aprēķināšanai, kas satur vilnu un/vai dzīvnieku spalvu. Ne vienmēr var noteikt, vai izstrādājums ir kārsts vai ķemmēts, tādējādi, ja
  Savienības
  tekstilizstrādājumu atbilstības pārbaudēs piemēro minētās pielaides, var rasties atšķirīgi rezultāti, tādēļ šaubīgos gadījumos jāatļauj laboratorijām piemērot vienotu saskaņotu pielaidi.

| (15) | Būtu jāparedz noteikumi par izstrādājumiem, uz kuriem neattiecas šīs regulas marķēšanas prasības, īpaši vienreizlietojamiem izstrādājumiem vai izstrādājumiem, attiecībā uz kuriem tiek prasīts vienīgi kopējs marķējums. |
| --- | --- |

(15)

Būtu jāparedz noteikumi par izstrādājumiem, uz kuriem neattiecas šīs regulas marķēšanas prasības, īpaši vienreizlietojamiem izstrādājumiem vai izstrādājumiem, attiecībā uz kuriem tiek prasīts vienīgi kopējs marķējums.

| (16) | Ir lietderīgi izstrādāt procedūru,
  tostarp specifiskās prasības,
  kas jāievēro ražotājam vai
  jebkurai personai, kura rīkojas ražotāja vārdā
  ,
  ja ražotājs vai minētā persona
  vēlas iekļaut jaunas
  tekstilšķiedras
  nosaukumu
  šīs regulas I pielikumā sniegtajā saskaņotajā tekstilšķiedru nosaukumu sarakstā
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Ir lietderīgi izstrādāt procedūru,
  tostarp specifiskās prasības,
  kas jāievēro ražotājam vai
  jebkurai personai, kura rīkojas ražotāja vārdā
  ,
  ja ražotājs vai minētā persona
  vēlas iekļaut jaunas
  tekstilšķiedras
  nosaukumu
  šīs regulas I pielikumā sniegtajā saskaņotajā tekstilšķiedru nosaukumu sarakstā
  .

▐

| (17) | Lai nodrošinātu šīs regulas mērķu sasniegšanu, vienlaikus ievērojot tehnoloģiju attīstību,
  Komisijai
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem papildina vai groza nebūtiskus elementus šīs regulas I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX pielikumā
  . |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu šīs regulas mērķu sasniegšanu, vienlaikus ievērojot tehnoloģiju attīstību,
  Komisijai
  saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem papildina vai groza nebūtiskus elementus šīs regulas I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX pielikumā
  .

| (18) | Eiropas Parlaments 2009. gada 25. novembra rezolūcijā par izcelsmes marķējumu

   (8)

  uzsvēra, ka patērētāju aizsardzības nodrošināšanai ir nepieciešami pārredzami un konsekventi tirdzniecības noteikumi, tostarp norādes par izstrādājumu izcelsmi. Sniegt šādas norādes būtu nepieciešams tādēļ, lai patērētāji, iegādājoties izstrādājumus, būtu pilnībā informēti par to precīzo izcelsmi, tādējādi nodrošinot patērētājiem aizsardzību pret krāpnieciskiem, nepareiziem vai maldinošiem apgalvojumiem par šo izstrādājumu izcelsmi. Šajā nolūkā attiecībā uz tekstilizstrādājumiem būtu jāievieš saskaņoti noteikumi. Attiecībā uz importētajiem izstrādājumiem šiem noteikumiem būtu jāizpaužas kā obligātām marķēšanas prasībām. Attiecībā uz izstrādājumiem, kuriem Savienības mērogā nepiemēro prasību par obligātu izcelsmes marķējumu, ir jāparedz noteikumi, kas nodrošinātu, ka iespējamie apgalvojumi par to izcelsmi nav nepareizi vai maldinoši. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Parlaments 2009. gada 25. novembra rezolūcijā par izcelsmes marķējumu

   (8)

  uzsvēra, ka patērētāju aizsardzības nodrošināšanai ir nepieciešami pārredzami un konsekventi tirdzniecības noteikumi, tostarp norādes par izstrādājumu izcelsmi. Sniegt šādas norādes būtu nepieciešams tādēļ, lai patērētāji, iegādājoties izstrādājumus, būtu pilnībā informēti par to precīzo izcelsmi, tādējādi nodrošinot patērētājiem aizsardzību pret krāpnieciskiem, nepareiziem vai maldinošiem apgalvojumiem par šo izstrādājumu izcelsmi. Šajā nolūkā attiecībā uz tekstilizstrādājumiem būtu jāievieš saskaņoti noteikumi. Attiecībā uz importētajiem izstrādājumiem šiem noteikumiem būtu jāizpaužas kā obligātām marķēšanas prasībām. Attiecībā uz izstrādājumiem, kuriem Savienības mērogā nepiemēro prasību par obligātu izcelsmes marķējumu, ir jāparedz noteikumi, kas nodrošinātu, ka iespējamie apgalvojumi par to izcelsmi nav nepareizi vai maldinoši.

| (19) | Izcelsmes marķējuma prasībām, ko paredz šī regula attiecībā uz īpašo tekstilizstrādājumu nozari, nevajadzētu skart pašreiz notiekošās diskusijas par kopējo kārtību, kādā veic izcelsmes marķējumu no trešām valstīm ievestiem izstrādājumiem, kurai jākļūst par daļu no Savienības kopējās tirdzniecības politikas. |
| --- | --- |

(19)

Izcelsmes marķējuma prasībām, ko paredz šī regula attiecībā uz īpašo tekstilizstrādājumu nozari, nevajadzētu skart pašreiz notiekošās diskusijas par kopējo kārtību, kādā veic izcelsmes marķējumu no trešām valstīm ievestiem izstrādājumiem, kurai jākļūst par daļu no Savienības kopējās tirdzniecības politikas.

| (20) | Ņemot vērā to, ka veicamās rīcības mērķus, proti, vienotu noteikumu pieņemšanu par tekstilmateriālu nosaukumu lietošanu un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt
  Savienības
  līmenī,
  Savienība
  var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka veicamās rīcības mērķus, proti, vienotu noteikumu pieņemšanu par tekstilmateriālu nosaukumu lietošanu un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka minētās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt
  Savienības
  līmenī,
  Savienība
  var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (21) | Lai patērētāji, iegādājoties tekstilizstrādājumu, varētu izdarīt apzinātu izvēli, viņiem būtu jāzina, vai šā izstrādājuma sastāvā ietilpst dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, kas nav tekstilmateriāli. Tādēļ ir būtiski uz etiķetes norādīt dzīvnieku izcelsmes materiālu klātbūtni. |
| --- | --- |

(21)

Lai patērētāji, iegādājoties tekstilizstrādājumu, varētu izdarīt apzinātu izvēli, viņiem būtu jāzina, vai šā izstrādājuma sastāvā ietilpst dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, kas nav tekstilmateriāli. Tādēļ ir būtiski uz etiķetes norādīt dzīvnieku izcelsmes materiālu klātbūtni.

| (22) | Šīs regulas noteikumi attiecas tikai uz tekstilšķiedru nosaukumu saskaņošanu un tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva norādīšanu marķējumā. Lai novērstu iespējamos šķēršļus pareizai iekšējā tirgus darbībai, kurus varētu radīt atšķirīgi noteikumi vai atšķirīga prakse dalībvalstīs, un lai ietu kopsolī ar elektroniskās komercijas attīstību un reaģētu uz turpmākajām norisēm tekstilizstrādājumu tirgū, būtu jāizpēta, vai būtu vajadzīgs saskaņot un standartizēt citus tekstilmateriālu marķēšanas aspektus. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par iespējamām jaunām marķējuma prasībām, kas būtu jāievieš Savienības līmenī, lai veicinātu tekstilizstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū un visā Eiropas Savienībā panāktu augstu patērētāju aizsardzības līmeni. Šajā ziņojumā jo īpaši būtu jāaplūko patērētāju viedokļi attiecībā uz to, cik daudz informācijas būtu jāsniedz tekstilizstrādājumu etiķetēs, un jāizpēta, kādus ar marķēšanu nesaistītus līdzekļus būtu iespējams izmantot, lai patērētājiem sniegtu papildu informāciju. Šis ziņojums būtu jāizstrādā, pamatojoties uz plašām apspriedēm ar visām iesaistītajām pusēm, patērētāju aptaujām un rūpīgi veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi, un vajadzības gadījumā tam jāpievieno tiesību aktu priekšlikumi. Ziņojumā jo īpaši būtu jāaplūko, kādus papildu ieguvumus patērētājam nodrošinātu iespējamās marķējuma prasības attiecībā uz tekstilizstrādājumu kopšanu, izmēru, bīstamām vielām, uzliesmošanas spēju un ekoloģiskajām īpašībām, nevalodisku simbolu lietošanu tekstilšķiedru norādīšanai, sociālo un elektronisko marķējumu, kā arī etiķetes papildināšanu ar identifikācijas numuru, kas būtu izmantojams, lai pēc pieprasījuma iegūtu papildu informāciju, jo īpaši internetā, par izstrādājuma īpašībām. |
| --- | --- |

(22)

Šīs regulas noteikumi attiecas tikai uz tekstilšķiedru nosaukumu saskaņošanu un tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva norādīšanu marķējumā. Lai novērstu iespējamos šķēršļus pareizai iekšējā tirgus darbībai, kurus varētu radīt atšķirīgi noteikumi vai atšķirīga prakse dalībvalstīs, un lai ietu kopsolī ar elektroniskās komercijas attīstību un reaģētu uz turpmākajām norisēm tekstilizstrādājumu tirgū, būtu jāizpēta, vai būtu vajadzīgs saskaņot un standartizēt citus tekstilmateriālu marķēšanas aspektus. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par iespējamām jaunām marķējuma prasībām, kas būtu jāievieš Savienības līmenī, lai veicinātu tekstilizstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū un visā Eiropas Savienībā panāktu augstu patērētāju aizsardzības līmeni. Šajā ziņojumā jo īpaši būtu jāaplūko patērētāju viedokļi attiecībā uz to, cik daudz informācijas būtu jāsniedz tekstilizstrādājumu etiķetēs, un jāizpēta, kādus ar marķēšanu nesaistītus līdzekļus būtu iespējams izmantot, lai patērētājiem sniegtu papildu informāciju. Šis ziņojums būtu jāizstrādā, pamatojoties uz plašām apspriedēm ar visām iesaistītajām pusēm, patērētāju aptaujām un rūpīgi veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi, un vajadzības gadījumā tam jāpievieno tiesību aktu priekšlikumi. Ziņojumā jo īpaši būtu jāaplūko, kādus papildu ieguvumus patērētājam nodrošinātu iespējamās marķējuma prasības attiecībā uz tekstilizstrādājumu kopšanu, izmēru, bīstamām vielām, uzliesmošanas spēju un ekoloģiskajām īpašībām, nevalodisku simbolu lietošanu tekstilšķiedru norādīšanai, sociālo un elektronisko marķējumu, kā arī etiķetes papildināšanu ar identifikācijas numuru, kas būtu izmantojams, lai pēc pieprasījuma iegūtu papildu informāciju, jo īpaši internetā, par izstrādājuma īpašībām.

| (23) | Direktīva 73/44/EEK, 96/73/EK un
  2008/121/EK
  būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(23)

Direktīva 73/44/EEK, 96/73/EK un
  2008/121/EK
  būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1.   nodaļa

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Priekšmets

Šajā Regulā paredzēti noteikumi par
  tekstilšķiedru
  nosaukumu lietošanu, tekstilizstrādājumu marķēšanu
  un tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva noteikšanu ar vienotām kvantitatīvās analīzes metodēm, lai tādējādi uzlabotu šo izstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū un sniegtu patērētājiem precīzu informāciju
  .

2. pants

Darbības joma

1.   Šī regula attiecas uz tekstilizstrādājumiem.

Par tekstilizstrādājumiem šīs regulas izpratnē uzskata arī šādus izstrādājumus
  :

| a) | izstrādājumiem, kuru sastāvā ir vismaz 80 svara % tekstilšķiedru; |
| --- | --- |

a)

izstrādājumiem, kuru sastāvā ir vismaz 80 svara % tekstilšķiedru;

| b) | mēbelēm, lietussargiem un saulessargiem, kuru sastāvā ir vismaz 80 svara % tekstilmateriālu komponentu; |
| --- | --- |

b)

mēbelēm, lietussargiem un saulessargiem, kuru sastāvā ir vismaz 80 svara % tekstilmateriālu komponentu;

| c) | tekstilmateriālu komponentiem daudzslāņu grīdas segumos, matračos un tūrisma piederumos un apavu siltajās oderēs, cimdos, pirkstaiņos un dūraiņos, ja gatavajā izstrādājumā šādi komponenti vai odere ir vismaz 80 svara %; |
| --- | --- |

c)

tekstilmateriālu komponentiem daudzslāņu grīdas segumos, matračos un tūrisma piederumos un apavu siltajās oderēs, cimdos, pirkstaiņos un dūraiņos, ja gatavajā izstrādājumā šādi komponenti vai odere ir vismaz 80 svara %;

| d) | tekstilmateriāliem, kas iestrādāti citos izstrādājumos un ir to neatņemama sastāvdaļa, ja ir noteikts to sastāvs. |
| --- | --- |

d)

tekstilmateriāliem, kas iestrādāti citos izstrādājumos un ir to neatņemama sastāvdaļa, ja ir noteikts to sastāvs.

2.   Šīs regulas noteikumi neattiecas uz tekstilizstrādājumiem:

| a) | kas ir paredzēti eksportam uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

a)

kas ir paredzēti eksportam uz trešām valstīm;

| b) | ko ieved dalībvalstīs muitas uzraudzībā tranzītam; |
| --- | --- |

b)

ko ieved dalībvalstīs muitas uzraudzībā tranzītam;

| c) | ko ieved no trešām valstīm pārstrādei; |
| --- | --- |

c)

ko ieved no trešām valstīm pārstrādei;

| d) | ko saskaņā ar līgumu nodod mājražotājiem vai patstāvīgiem uzņēmumiem tālākai piegādāto materiālu apstrādei, nemainot materiāla īpašnieku; |
| --- | --- |

d)

ko saskaņā ar līgumu nodod mājražotājiem vai patstāvīgiem uzņēmumiem tālākai piegādāto materiālu apstrādei, nemainot materiāla īpašnieku;

| e) | ko izgatavo pēc pasūtījuma un piegādā individuāliem galapatērētājiem. |
| --- | --- |

e)

ko izgatavo pēc pasūtījuma un piegādā individuāliem galapatērētājiem.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas:

| a) | “tekstilizstrādājumi” ir visi neapstrādāti, pusapstrādāti, apstrādāti, daļēji pārstrādāti, rūpnieciski ražoti, pusgatavi vai gatavi izstrādājumi, kas pilnībā sastāv no tekstilšķiedrām, neatkarīgi no izmantotās sajaukšanas vai savienošanas metodes; |
| --- | --- |

a)

“tekstilizstrādājumi” ir visi neapstrādāti, pusapstrādāti, apstrādāti, daļēji pārstrādāti, rūpnieciski ražoti, pusgatavi vai gatavi izstrādājumi, kas pilnībā sastāv no tekstilšķiedrām, neatkarīgi no izmantotās sajaukšanas vai savienošanas metodes;

| b) | “tekstilšķiedra” ir vai nu:






  i) | vielisks veidojums, kuram piemīt raksturīgā elastība, smalkums un liela garuma attiecība pret maksimālo šķērsgriezumu un kuru šo īpašību dēļ var izmantot tekstilizstrādājumos; |
| --- | --- | --- |

b)

“tekstilšķiedra” ir vai nu:

i)

vielisks veidojums, kuram piemīt raksturīgā elastība, smalkums un liela garuma attiecība pret maksimālo šķērsgriezumu un kuru šo īpašību dēļ var izmantot tekstilizstrādājumos;

| ii) | elastīgas sloksnes vai dobi materiāli, kuru parastais platums nepārsniedz 5 mm, tostarp sloksnes, kas izgrieztas no platākām sloksnēm vai lentēm, ražotas no vielām, kuras izmanto I pielikuma 2. tabulā uzskaitīto šķiedru izgatavošanā un kuras var izmantot tekstilizstrādājumos; |
| --- | --- |

ii)

elastīgas sloksnes vai dobi materiāli, kuru parastais platums nepārsniedz 5 mm, tostarp sloksnes, kas izgrieztas no platākām sloksnēm vai lentēm, ražotas no vielām, kuras izmanto I pielikuma 2. tabulā uzskaitīto šķiedru izgatavošanā un kuras var izmantot tekstilizstrādājumos;

| c) | “parastais platums” ir sloksnes vai dobā materiāla platums salocītā, saplacinātā, saspiestā vai savērptā veidā vai – ja platums nav vienmērīgs – vidējais platums; |
| --- | --- |

c)

“parastais platums” ir sloksnes vai dobā materiāla platums salocītā, saplacinātā, saspiestā vai savērptā veidā vai – ja platums nav vienmērīgs – vidējais platums;

| d) | “tekstilmateriāla komponents” ir tekstilizstrādājuma daļa ar atšķirīgu šķiedras saturu; |
| --- | --- |

d)

“tekstilmateriāla komponents” ir tekstilizstrādājuma daļa ar atšķirīgu šķiedras saturu;

| e) | “sveššķiedras” ir šķiedras, kas nav norādītas uz marķējuma; |
| --- | --- |

e)

“sveššķiedras” ir šķiedras, kas nav norādītas uz marķējuma;

| f) | “odere” ir atsevišķa pozīcija, ko izmanto apģērbu un citu izstrādājumu ražošanā un kas sastāv no viena vai vairākiem tekstilmateriāla slāņiem, kurus piestiprina pie vienas vai vairākām audummalām; |
| --- | --- |

f)

“odere” ir atsevišķa pozīcija, ko izmanto apģērbu un citu izstrādājumu ražošanā un kas sastāv no viena vai vairākiem tekstilmateriāla slāņiem, kurus piestiprina pie vienas vai vairākām audummalām;

| g) | “marķēšana” ir prasītās informācijas norādīšana, piestiprinot tekstilizstrādājumam etiķeti vai šo informāciju uzšujot, izšujot, uzdrukājot, iespiežot, vai tās norādīšanai izmantojot jebkuru citu tehnoloģiju; |
| --- | --- |

g)

“marķēšana” ir prasītās informācijas norādīšana, piestiprinot tekstilizstrādājumam etiķeti vai šo informāciju uzšujot, izšujot, uzdrukājot, iespiežot, vai tās norādīšanai izmantojot jebkuru citu tehnoloģiju;

| h) | “vispārēja marķēšana” ir marķēšanas veids, kad vienu marķējumu lieto vairākiem tekstilizstrādājumiem vai komponentiem; |
| --- | --- |

h)

“vispārēja marķēšana” ir marķēšanas veids, kad vienu marķējumu lieto vairākiem tekstilizstrādājumiem vai komponentiem;

| i) | “vienreizlietojami izstrādājumi” ir tekstilizstrādājumi, kurus paredzēts lietot tikai vienu reizi vai ierobežotu laiku un kuru parastais lietojums izslēdz atjaunošanu to izmantošanai vēlāk tādā pašā vai līdzīgā nolūkā. |
| --- | --- |

i)

“vienreizlietojami izstrādājumi” ir tekstilizstrādājumi, kurus paredzēts lietot tikai vienu reizi vai ierobežotu laiku un kuru parastais lietojums izslēdz atjaunošanu to izmantošanai vēlāk tādā pašā vai līdzīgā nolūkā.

2.
     
  Šajā regulā izmanto šādas Regulā (EK) Nr. 765/2008 noteiktās definīcijas — “darīt pieejamu tirgū”, “laist tirgū”, “ražotājs”, “pilnvarotais pārstāvis”, “importētājs”, “izplatītājs”, “uzņēmēji”, “saskaņotais standarts”, “tirgus uzraudzība” un “tirgus uzraudzības iestāde”.

4. pants

Vispārīgie noteikumi

1.   
  Tirgū dara pieejamus tikai tādus
  tekstilizstrādājumus
  , kuri
  ir marķēti
  vai kuriem ir pievienoti tirdzniecības dokumenti
  saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

2.   
  Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, tekstilizstrādājumiem turpina piemērot
  valstu un
  Savienības noteikumus
  par rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzību, izcelsmes vietas norādēm, izcelsmes apzīmējumiem un negodīgas konkurences novēršanu.

2.   nodaļa

Tekstilšķiedru nosaukumi un ar tiem saistītās marķēšanas prasības

5. pants

Tekstilšķiedru nosaukumi

1.   
  Tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva norādīšanai
  izmanto tikai tos
  tekstilšķiedru
  nosaukumus, kas ir uzskaitīti I pielikumā.

2.   I pielikumā uzskaitītos nosaukumus rezervē šķiedrām, kuru īpašības atbilst minētajā pielikumā izklāstītajam aprakstam.

Šos nosaukumus neizmanto citām šķiedrām (attiecībā uz pašām šķiedrām, kā vārda daļu vai kā apzīmētāju).

Terminu “zīds” nevar lietot, lai norādītu uz tekstilšķiedru formu vai noteiktu noformējumu nepārtrauktā pavedienā.

6. pants

Pieteikumi jaunu tekstilšķiedru

  nosaukumiem

Ikviens ražotājs vai
  persona, kas rīkojas
  tā
  vārdā,
  var iesniegt pieteikumu Komisijai par I pielikumā iekļautā saraksta papildināšanu ar jaunu
  tekstilšķiedras
  nosaukumu.

Pieteikumā iekļauj tehnisko dokumentāciju, kas ir izstrādāta saskaņā ar II pielikumu.

7. pants

Tīri izstrādājumi

1.   Tikai tādus tekstilizstrādājumus, kuri pilnībā sastāv no vienas šķiedras, var marķēt ar “100 %”, “tīrs” vai “viss”.

Šos vai līdzīgus formulējumus neizmanto pārējiem izstrādājumiem.

2.   
  Var uzskatīt
  , ka tekstilizstrādājums pilnībā sastāv no vienas šķiedras, ja tā sastāvā ir
  ne vairāk kā
  2 svara procenti
  sveššķiedru un ja var pamatot
  , ka šāds daudzums ir
  tehniski neizbēgams, ievērojot labu ražošanas praksi,
  un pievienošana nav regulāra prakse.

Ar tādu pašu nosacījumu uzskata, ka tekstilizstrādājums, kas iegūts kāršanas procesā, pilnībā sastāv no vienas šķiedras, ja tā sastāvā ir
  ne vairāk kā
  5 svara %
  sveššķiedru
  .

8. pants

Vilnas izstrādājumi

1.   Tekstilizstrādājumu var marķēt ar vienu no III pielikumā minētajiem nosaukumiem, ja tas sastāv vienīgi no tādas vilnas šķiedras, kas iepriekš nav bijusi iestrādāta gatavajā izstrādājumā, nav pakļauta vērpšanas un/vai filca veidošanas procesiem, izņemot šā izstrādājuma ražošanai vajadzīgos procesus, un kas nav bojāta apstrādē vai lietošanā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, III pielikumā uzskaitītos nosaukumus var lietot, lai apzīmētu vilnu šķiedru maisījumā, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | visa vilna minētajā maisījumā atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

visa vilna minētajā maisījumā atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām;

| b) | šāda vilna ir ne mazāk kā 25 % no maisījuma kopējā svara; |
| --- | --- |

b)

šāda vilna ir ne mazāk kā 25 % no maisījuma kopējā svara;

| c) | rupji kāstos maisījumos gadījumā vilnai ir piemaisīta tikai viena cita šķiedra. |
| --- | --- |

c)

rupji kāstos maisījumos gadījumā vilnai ir piemaisīta tikai viena cita šķiedra.

Šādam maisījumam norāda visu procentuālo sastāvu.

3.   
  Sveššķiedru daudzums
  izstrādājumos, kas minēti 1. un 2. punktā, tostarp vilnas izstrādājumos, kuri iegūti kāršanas procesā, nepārsniedz 0,3
  svara
  procentus, un
  var pamatot, ka tas ir tehniski neizbēgami, ievērojot labu ražošanas praksi
  .

9. pants

Daudzšķiedru tekstilizstrādājumi

1.   Tekstilizstrādājumu ▐ marķē,
  norādot visu tā sastāvā ietilpstošo šķiedru nosaukumus un to svara procentuālo daudzumu dilstošā secībā
  .

2.   
  Atkāpjoties no šā panta 1. punkta un neskarot 7. panta 2. punktu, šķiedras, kuras, atsevišķi ņemot, veido līdz 3 %
  no
  tekstilizstrādājuma
  kopējā svara,
  vai šķiedras, kuru kopējais daudzums veido līdz 10 % no tekstilizstrādājuma kopējā svara, turklāt pastāvot nosacījumam, ka tās nav viegli noteikt ražošanas laikā, ir atļauts norādīt, izmantojot apzīmējumu “citas šķiedras” un aiz šā apzīmējuma
  norādot ▐ to svara procentuālo daudzumu.
  ▐

3.   Tādus izstrādājumus no tīras kokvilnas velkiem un tīra lina audiem, kuros lins ir vismaz 40 % no nestandarta auduma kopējā svara, var apzīmēt ar nosaukumu “kokvilna un lins”, aiz kura jānorāda sastāva specifikācija “tīras kokvilnas velki — tīra lina audi”.

4.   
  Neskarot 5. panta 1. punktu,
  tekstilizstrādājumiem, kuru sastāvu nevar viegli norādīt ražošanas laikā, marķējumā var lietot apzīmējumu “jauktas šķiedras” vai apzīmējumu “nenoteikts tekstilšķiedru maisījums”.

5.   
  Atkāpjoties no 1. punkta, šķiedru, kuras nosaukums nav iekļauts I pielikumā, taču ir iesniegts 6. panta noteikumiem atbilstošs pieteikums par tās iekļaušanu I pielikumā, var norādīt, izmantojot apzīmējumu “citas šķiedras” un aiz šā apzīmējuma norādot šīs šķiedras svara kopējo procentuālo daudzumu.

10. pants

Šķiedras, kurām ir dekoratīva nozīme, un antistatiskas šķiedras

Saskatāmas, atdalāmas šķiedras, kam ir tikai dekoratīva nozīme un kas nepārsniedz 7 % gatavā izstrādājuma svara, nav jāmin 7. un 9. pantā paredzētajos šķiedru sastāvos.

Tas pats attiecas uz metalizētām šķiedrām un citām šķiedrām, kuras iestrādā, lai panāktu antistatisku efektu, un kuras nepārsniedz 2 % gatavā izstrādājuma svara.

Izstrādājumiem, kas minēti 9. panta 3. punktā, šādus procentuālos daudzumus aprēķina velku un audu svaram atsevišķi.

11. pants

Dzīvnieku izcelsmes materiāli

1.
     
  Tekstilizstrādājumam, kurā ietilpst daļas, kas nav uzskatāmas par tekstilmateriālu un ir iegūtas no dzīvniekiem, piestiprina etiķeti, kurā norādīts, ka attiecīgās daļas izgatavotas no dzīvnieku izcelsmes materiāliem. Marķējums nedrīkst būt maldinošs, un to veic tā, lai patērētājs varētu viegli saprast, uz kuru izstrādājuma daļu attiecas etiķetē norādītā informācija.

2.
     
  Dalībvalstis līdz ...

   (9)

  un pēc tam ikreiz, kad tas nepieciešams, ņemot vērā situācijas attīstību, informē Komisiju par analītiskajām metodēm, ko tās izmanto dzīvnieku izcelsmes materiālu noteikšanai.

3.
     
  Komisija saskaņā ar 24., 25. un 26. pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko sīki precizē šā panta 1. punktā minēto tekstilizstrādājumu marķējuma modeli un marķēšanas kārtību un paredz analītiskās metodes dzīvnieku izcelsmes materiālu noteikšanai.

12. pants

Marķēšana

1.   Tekstilizstrādājumus
  darot pieejamus
  tirgū, tos vienmēr marķē.

Marķējums ir viegli pieejams, saskatāms un stingri piestiprināts tekstilizstrādājumam. Tam jābūt salasāmam visā izstrādājuma normālajā kalpošanas laikā. Marķējumam un tā piestiprināšanas veidam jābūt tādam, lai, cik vien iespējams, mazinātu patērētājam sagādātās neērtības izstrādājuma valkāšanas laikā.

Tomēr
  marķējumu
  var aizstāt vai papildināt ar pievienotiem tirdzniecības dokumentiem, ja izstrādājumus
  piegādā piegādes ķēdē ietilpstošam uzņēmējam
  vai ja tos piegādā pēc pasūtījuma, ko izdarījusi
  līgumslēdzēja iestāde, kas atbilst definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/18/EK (2004. gada 31. marts) par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (10)

  .

Pievienotajos tirdzniecības dokumentos skaidri norāda 5., 7., 8. un 9. pantā minētos nosaukumus un aprakstus.

Nedrīkst lietot saīsinājumus, izņemot mehanizētās apstrādes kodu vai saīsinājumus, kas noteikti starptautiski atzītos standartos, ja vien tajā pašā tirdzniecības dokumentā ir sniegts izmantoto saīsinājumu skaidrojums.

2.   
  Laižot tekstilizstrādājumu tirgū,
  ražotājs vai
  — gadījumā, ja ražotājs nav reģistrēts Savienībā,— importētājs
  nodrošina etiķetes pievienošanu un tajā iekļautās informācijas pareizību.

Laižot tekstilizstrādājumu tirgū,
  izplatītājs nodrošina, lai
  tam
  būtu atbilstošs marķējums saskaņā ar šo regulu.

Šīs regulas izpratnē tāds izplatītājs, kurš izstrādājumu laiž tirgū ar savu nosaukumu vai tirdzniecības zīmi, piestiprina izstrādājumam etiķeti vai izdara etiķetē saturiskas izmaiņas, uzskatāms par ražotāju.

Šā panta pirmajā un otrajā daļā
  minētie uzņēmēji
  nodrošina, lai informāciju, ko sniedz, ▐ tekstilizstrādājumus
  darot pieejamus tirgū
  , nevarētu sajaukt ar šajā regulā noteiktajiem nosaukumiem un aprakstiem.

13. pants

Nosaukumu un aprakstu izmantošana

▐

1.   
  Darot
  tekstilizstrādājumus
  pieejamus tirgū
  , 5., 7., 8. un 9. pantā minētos nosaukumus un
  šķiedru sastāvu
  norāda
  viegli pieejamā veidā, saskatāmi un
  salasāmi,
  izmantojot vienotu rakstzīmju izmēru, stilu un šriftu,
  katalogos un tirdzniecības literatūrā, uz iepakojumiem un marķējumos.
  Šī informācija patērētājam ir skaidri saskatāma pirms pirkuma izdarīšanas, ieskaitot arī tos gadījumus, kad pirkums tiek veikts elektroniskā veidā.

2.   Piedāvājot tekstilizstrādājumus tirdzniecībā, nosaukumus un aprakstus, kas ir minēti 5., 7., 8. un 9. pantā, norāda skaidri, salasāmi un vienoti iespiestiem burtiem katalogos un tirdzniecības literatūrā, uz iepakojumiem, etiķetēs un marķējumos.

Tomēr, ja tirdzniecības zīmē vai uzņēmuma nosaukumā — atsevišķi vai ar apzīmētāju, vai kā vārda daļu — ir iekļauts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nosaukumiem vai nosaukums, kuru var ar to sajaukt, šādu tirdzniecības zīmi vai nosaukumu norāda uzreiz pirms vai pēc 5., 7., 8. un 9. pantā minētajiem nosaukumiem un aprakstiem.

Citu informāciju vienmēr norāda atsevišķi.

3.   Marķējums ir pieejams
  jebkurā Savienības oficiālajā valodā, kas ir viegli saprotama galapatērētājam tajā dalībvalstī, kurā tekstilizstrādājums darīts pieejams. Attiecīgā gadījumā tekstilšķiedru nosaukumus var aizstāt vai norādīt kopā ar skaidri saprotamiem nevalodiskiem simboliem
  .

Šīs regulas 16. panta 3. punktā minētajam kopējam marķējumam attiecībā uz spolēm, tinumiem, šķeterēm, kamoliem vai kādiem citiem neliela daudzuma šujamajiem, lāpāmajiem un izšujamajiem diegiem piemēro šā punkta pirmo daļu.
  Šādus izstrādājumus atsevišķi pārdodot galapatērētājiem, tie
  var
  būt marķēti
  jebkurā
  Savienības oficiālajā
  valodā
  , ja tiem ir arī kopējais marķējums
  .
  Attiecīgā gadījumā tekstilšķiedru nosaukumus var aizstāt vai norādīt kopā ar skaidri saprotamiem nevalodiskiem simboliem.

Komisija saskaņā ar 24., 25. un 26. pantu pieņem deleģētos aktus, tajos paredzot sīki izstrādātus nosacījumus šajā punktā minēto simbolu izmantošanai.

14. pants

Daudzkomponentu tekstilizstrādājumi

1.   Visiem tekstilizstrādājumiem, kas sastāv no diviem vai vairākiem komponentiem, etiķetē norāda katra komponenta šķiedru saturu.

Šāds etiķetējums nav obligāts komponentiem, izņemot galvenās oderes, kuri ir mazāk nekā 30 % no izstrādājuma kopējā svara.

2.   Tādiem diviem vai vairākiem tekstilizstrādājumiem ar vienādu šķiedru saturu, kas parasti veido vienību, var būt tikai viena etiķete.

15. pants

Īpašie noteikumi

IV pielikumā uzskaitīto izstrādājumu šķiedru sastāvu norāda saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem etiķetēšanas noteikumiem.

16. pants

Atkāpes

1.   Atkāpjoties no 12., 13. un 14. panta, piemēro šā panta 2., 3. un 4. punkta noteikumus.

Jebkurā gadījumā šā panta 3. un 4. punktā minētos izstrādājumus laiž tirgū tādā veidā, lai gala patērētājs varētu pilnībā pats iepazīties ar minēto izstrādājumu sastāvu.

2.   V pielikumā uzskaitīto
  tekstilšķiedru
  nosaukumi vai šķiedru sastāvs nav jānorāda etiķetēs vai marķējumā.

Tomēr, ja tirdzniecības zīmē vai uzņēmuma nosaukumā — atsevišķi vai ar apzīmētāju, vai kā vārda daļa — ir iekļauts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nosaukumiem vai nosaukums, kuru var ar to sajaukt, piemēro 12., 13. un 14. pantu.

3.   Ja tekstilizstrādājumiem, kas uzskaitīti VI pielikumā, ir viens un tas pats veids un vienāds sastāvs, tos var
  darīt pieejamus tirgū
  kopā
  , pievienojot
  kopēju etiķeti.

4.   Tekstilizstrādājumiem, kurus pārdod metros, sastāvu var norādīt ▐ atgriezumam vai baķim
  , kas darīts pieejams tirgū
  .

3.   nodaļa

Tirgus uzraudzība▐

17. pants

Tirgus uzraudzības noteikumi

1.   ▐ Tirgus uzraudzības iestādes veic pārbaudes, vai tekstilizstrādājumu sastāvs atbilst sniegtajai informācijai par minēto izstrādājumu sastāvu saskaņā ar
  šo regulu
  .

2.   
  Nosakot tekstilizstrādājumu šķiedru sastāvu,
  pārbaudes, kas minētas 1. punktā, veic saskaņā ar ▐ VIII pielikumā
  izklāstītajām metodēm vai saskaņotajiem standartiem
  .

Šajā nolūkā 7., 8. un 9. pantā paredzētos šķiedru procentuālos daudzumus pēc VII pielikumā paredzēto pozīciju atdalīšanas nosaka, katras šķiedras bezūdens masai piemērojot attiecīgu saskaņotu pielaidi, kas ir noteikta IX pielikumā.

Nosakot 7., 8. un 9. pantā norādīto šķiedru sastāvu, neņem vērā VII pielikumā uzskaitītos elementus.

3.   Tekstilšķiedru maisījumiem, kuriem nav vienotas analīzes metodes
  Savienības
  mērogā,
  šķiedru sastāvu
  nosaka
  jebkura laboratorija, ko dalībvalstu iestādes akreditējušas un apstiprinājušas šādu tekstilšķiedru maisījumu testēšanai
  , analīzes protokolā norādot iegūto rezultātu
  , izmantoto metodi
  un
  šīs
  metodes precizitātes pakāpi.

18. pants

Pielaides

1.   Lai noteiktu tādu tekstilizstrādājumu sastāvu, kas ir paredzēti gala patērētājam, piemēro 2., 3., un 4. punktā noteiktās pielaides.

2.   Sveššķiedras saskaņā ar 9. pantu sastāvā nav jānorāda, ja šo šķiedru procentuālais daudzums nepārsniedz:

| a) | 2 % no tekstilizstrādājuma kopējā svara, ja
  var pamatot, ka
  šāds daudzums ir
  tehniski neizbēgams, ievērojot labu ražošanas praksi,
  un pievienošana nav regulāra prakse; |
| --- | --- |

a)

2 % no tekstilizstrādājuma kopējā svara, ja
  var pamatot, ka
  šāds daudzums ir
  tehniski neizbēgams, ievērojot labu ražošanas praksi,
  un pievienošana nav regulāra prakse;

| b) | pastāvot tādam pašam nosacījumam,
  5 %
  no kopējā svara
  kārstiem
  tekstilizstrādājumiem
  . |
| --- | --- |

b)

pastāvot tādam pašam nosacījumam,
  5 %
  no kopējā svara
  kārstiem
  tekstilizstrādājumiem
  .

Šā punkta b) apakšpunkts neskar 8. panta 3. punktu.

3.   Ražošanas pielaidi 3 % apmērā pieļauj starp norādītajiem šķiedras procentuālajiem daudzumiem, kuri jānorāda saskaņā ar 9. pantu, un saskaņā ar 17. pantu veiktajā analīzē iegūtajiem procentuālajiem daudzumiem attiecībā uz etiķetē norādīto šķiedru kopējo svaru. Minētā pielaide attiecas arī uz:

| a) | šķiedrām, kas saskaņā ar 9. panta 2. punktu ir uzskaitītas bez norādes par to procentuālo daudzumu; |
| --- | --- |

a)

šķiedrām, kas saskaņā ar 9. panta 2. punktu ir uzskaitītas bez norādes par to procentuālo daudzumu;

| b) | 8. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā vilnas procentuālo daudzumu. |
| --- | --- |

b)

8. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā vilnas procentuālo daudzumu.

Šīs analīzes vajadzībām pielaides aprēķina atsevišķi. Aprēķinot punktā minēto pielaidi, kopējais svars, kas jāņem vērā, ir gatavā izstrādājuma šķiedru kopējais svars, no kura atņemts visu sveššķiedru svars, kuras konstatētas, piemērojot 2. punktā minēto pielaidi.

Pieļaujams, ka pielaides, kas minētas 2. un 3. punktā, pievieno tikai tad, ja, piemērojot 2. punktā minēto pielaidi, analīzē konstatētās sveššķiedras pieder pie tā paša ķīmiskā tipa, pie kura viena vai vairākas etiķetē norādītās šķiedras.

4.   Konkrētiem izstrādājumiem, kuru ražošanai vajadzīgas lielākas pielaides par tām, kas norādītas 2. un 3. punktā, izstrādājuma atbilstību pārbaudot saskaņā ar 17. panta 1. punktu, Komisija var atļaut lielākas pielaides, vienīgi izņēmuma gadījumā un ja ražotājs sniedz atbilstīgu pamatojumu.

Ražotājs iesniedz pieprasījumu, norādot pamatotus iemeslus un pierādījumus par ārkārtējiem ražošanas apstākļiem.

4.
     
  nodaļa

Tekstilizstrādājumu izcelsmes norādīšana

19. pants

No trešām valstīm importētu tekstilizstrādājumu izcelsmes norādīšana

1.
     
  Šajā pantā termini “izcelsme” vai “izcelsmes vieta” attiecas uz nepreferenciālo izcelsmi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 450/2008 (2008. gada 23. aprīlis), ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (11) 35. un 36. pantu.

2.
     
  Importējot vai laižot tirgū no trešām valstīm importētus tekstilizstrādājumus, izņemot tekstilizstrādājumus, kuru izcelsmes vieta ir Turcija vai EEZ līguma līgumslēdzējas puses, obligāti jāveic izcelsmes marķējums atbilstīgi šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

3.
     
  Tekstilizstrādājuma izcelsmes valsti norāda uz tekstilizstrādājuma etiķetes. Ja izstrādājums ir iesaiņots, šo norādi atsevišķi sniedz uz iesaiņojuma. Izcelsmes valsts norādi nav atļauts aizstāt ar atbilstīgu norādi pievienotajos tirdzniecības dokumentos.

4.
     
  Komisija saskaņā ar 24., 25. un 26. pantu var pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu gadījumus, kad tā vietā, lai marķētu pašu izstrādājumu, ir pieņemami sniegt izcelsmes norādi uz iesaiņojuma. Tas jo īpaši var attiekties uz izstrādājumiem, kuri pie galapatērētāja vai lietotāja parasti nonāk sev raksturīgā iesaiņojumā.

5.
     
  Tekstilizstrādājumu izcelsmi norāda ar vārdu “ražots”, pievienojot izcelsmes valsts nosaukumu. Marķējumu var veikt jebkurā Eiropas Savienības oficiālajā valodā, kas ir viegli saprotama galapatērētājiem tajā dalībvalstī, kurā izstrādājumus ir paredzēts tirgot.

6.
     
  Izcelsmes marķējumam ir jābūt skaidri salasāmam un rakstzīmēm — neizdzēšamām, marķējumam jābūt saskatāmam, veicot parastās darbības ar izstrādājumu, izteikti nošķirtam no pārējās informācijas un noformētam tā, lai nerastos pārpratumi vai kļūdains priekšstats par izstrādājuma izcelsmi.

7.
     
  Tekstilizstrādājumiem ir jābūt marķētiem importēšanas brīdī. Marķējumu nedrīkst noņemt vai citādi aiztikt līdz brīdim, kamēr izstrādājumi nav pārdoti galapatērētājam vai lietotājam.

20. pants

Citu tekstilizstrādājumu izcelsmes norādīšana

1.
     
  Norādot izcelsmi uz tādu tekstilizstrādājumu etiķetēm, kuri nav minēti 19. pantā, piemēro šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Par izstrādājuma izcelsmes valsti uzskatāma valsts, kurā ir notikuši vismaz divi no turpmāk minētajiem ražošanas posmiem:

| — | vērpšana; |
| --- | --- |

—

vērpšana;

| — | aušana; |
| --- | --- |

—

aušana;

| — | apdare; |
| --- | --- |

—

apdare;

| — | sagatavošana. |
| --- | --- |

—

sagatavošana.

3.
     
  Kā vienīgo izcelsmes valsti tekstilizstrādājuma etiķetē drīkst norādīt tikai tādu valsti, kurā notikuši visi 2. punktā minētie izstrādājuma ražošanas posmi.

4.
     
  Tekstilizstrādājuma izcelsmi norāda ar vārdu “ražots”, pievienojot izcelsmes valsts nosaukumu. Marķējumu var veikt jebkurā Eiropas Savienības oficiālajā valodā, kas ir viegli saprotama galapatērētājiem tajā dalībvalstī, kurā izstrādājumu ir paredzēts tirgot.

5.
     
  Izcelsmes marķējumam ir jābūt skaidri salasāmam un rakstzīmēm — neizdzēšamām, marķējumam jābūt saskatāmam, veicot parastās darbības ar izstrādājumu, izteikti nošķirtam no pārējās informācijas un noformētam tā, lai nerastos pārpratumi vai kļūdains priekšstats par izstrādājuma izcelsmi.

21. pants

Deleģētie akti

Komisija saskaņā ar 24., 25. un 26. pantu var pieņemt deleģētos aktus, lai:

| — | sīki precizētu izcelsmes marķējuma modeli un marķēšanas kārtību; |
| --- | --- |

—

sīki precizētu izcelsmes marķējuma modeli un marķēšanas kārtību;

| — | izveidotu sarakstu ar terminiem visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kuri skaidri izsaka, ka izstrādājumu izcelsmes vieta ir marķējumā norādītā valsts; |
| --- | --- |

—

izveidotu sarakstu ar terminiem visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kuri skaidri izsaka, ka izstrādājumu izcelsmes vieta ir marķējumā norādītā valsts;

| — | noteiktu gadījumus, kad izcelsmes valsti nepārprotami apzīmē vispārpieņemti saīsinājumi un tos var izmantot šīs regulas vajadzībām; |
| --- | --- |

—

noteiktu gadījumus, kad izcelsmes valsti nepārprotami apzīmē vispārpieņemti saīsinājumi un tos var izmantot šīs regulas vajadzībām;

| — | noteiktu gadījumus, kad izstrādājumus nevar vai nevajag marķēt tehnisku vai ekonomisku iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

—

noteiktu gadījumus, kad izstrādājumus nevar vai nevajag marķēt tehnisku vai ekonomisku iemeslu dēļ;

| — | noteiktu citus noteikumus, kuri var būt vajadzīgi, ja tiek konstatēts, ka izstrādājumi neatbilst šīs regulas prasībām. |
| --- | --- |

—

noteiktu citus noteikumus, kuri var būt vajadzīgi, ja tiek konstatēts, ka izstrādājumi neatbilst šīs regulas prasībām.

22. pants

Vispārīgi noteikumi

1.
     
  Uzskata, ka 19. pantā minētie tekstilizstrādājumi neatbilst šīs regulas prasībām, ja:

| — | tiem nav izcelsmes marķējuma; |
| --- | --- |

—

tiem nav izcelsmes marķējuma;

| — | izcelsmes marķējums neatbilst izstrādājumu izcelsmei; |
| --- | --- |

—

izcelsmes marķējums neatbilst izstrādājumu izcelsmei;

| — | izcelsmes marķējums ir nomainīts vai noņemts, vai kā citādi aiztikts, izņemot gadījumus, kad bijusi nepieciešamība veikt labojumus saskaņā ar šā panta 5. punktu. |
| --- | --- |

—

izcelsmes marķējums ir nomainīts vai noņemts, vai kā citādi aiztikts, izņemot gadījumus, kad bijusi nepieciešamība veikt labojumus saskaņā ar šā panta 5. punktu.

2.
     
  Uzskata, ka tekstilizstrādājumi, kuri nav minēti 19. pantā, neatbilst šīs regulas prasībām, ja:

| — | izcelsmes marķējums neatbilst izstrādājumu izcelsmei; |
| --- | --- |

—

izcelsmes marķējums neatbilst izstrādājumu izcelsmei;

| — | izcelsmes marķējums ir nomainīts vai noņemts, vai kā citādi aiztikts, izņemot gadījumus, kad bijusi nepieciešamība veikt labojumus saskaņā ar šā panta 5. punktu. |
| --- | --- |

—

izcelsmes marķējums ir nomainīts vai noņemts, vai kā citādi aiztikts, izņemot gadījumus, kad bijusi nepieciešamība veikt labojumus saskaņā ar šā panta 5. punktu.

3.
     
  Komisija saskaņā ar 24., 25. un 26. pantu var pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz deklarācijām un apliecinošiem dokumentiem, kurus var izmantot, lai pierādītu atbilstību šai regulai.

4.
     
  Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajām sankcijām ir jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis vēlākais

   (12)

  9 mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas paziņo šos noteikumus Komisijai un nekavējoties dara tai zināmus visus turpmākos noteikumu grozījumus.

5.
     
  Ja izstrādājumi neatbilst šīs regulas prasībām, dalībvalstis pieņem nepieciešamos pasākumus, lai pieprasītu izstrādājumu īpašniekam vai jebkurai citai par izstrādājumiem atbildīgajai personai marķēt izstrādājumus atbilstīgi šai regulai un par minēto personu līdzekļiem.

6.
     
  Ja tas ir nepieciešams šīs regulas efektīvai piemērošanai, kompetentās iestādes var savstarpēji apmainīties ar datiem, kas saņemti, pārbaudot atbilstību šai regulai, tostarp ar varas iestādēm un citām personām vai organizācijām, kurām dalībvalstis ir piešķīrušas pilnvaras atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem

   (13)

  , 11. pantam.

5.   nodaļa

Nobeiguma noteikumi

23. pants

Pielāgošana tehniskas attīstībai

▐ Komisija
  izdara
  grozījumus I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX pielikumā, kuri ir vajadzīgi šo pielikumu pielāgošanai tehnikas attīstībai
  , pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 24. pantu un ievērojot 25. un 26. pantā izklāstītos nosacījumus
  .

24. pants

Deleģēšanas kārtība

1.
     
  Pilnvaras pieņemt 11., 13., 19., 21., 22. un 23. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pieciem gadiem, sākot no ...

   (14)

  . Komisija ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām sniedz ziņojumu par deleģētajām pilnvarām. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu par deleģēšanas laikposma pagarināšanu.

2.
     
  Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

25. pants

Deleģējuma atsaukšana

Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 11., 13., 19., 21., 22. un 23. pantā minēto pilnvaru deleģējumu.

26. pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var paust iebildumus pret deleģētu aktu triju mēnešu laikā kopš paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par diviem mēnešiem.

2.
     
  Ja pēc 1. punktā minētā termiņa beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu, vai ja Eiropas Parlaments un Padome ir informējuši Komisiju, ka tiem nav nodoma paust iebildumus, aktu publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” un tas stājas spēkā aktā norādītajā dienā.

▐

27. pants

Ziņošana

Vēlākais (15)

  trīs gadu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas
  Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas īstenošanu, kurā īpašu vērību pievērš jaunu
  tekstilšķiedru
  nosaukumu pieprasījumiem un to pieņemšanu
  , un pamatotā gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu
  .

28. pants

Pārskatīšana

1.
     
  Komisija līdz ...

   (16)

  iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespējamām jaunām marķējuma prasībām, kas būtu jāievieš visā Eiropas Savienībā, lai sniegtu patērētājiem precīzu, būtisku, saprotamu un salīdzināmu informāciju par tekstilizstrādājumu īpašībām. Šo ziņojumu izstrādā, pamatojoties uz plašām apspriedēm ar visām iesaistītajām pusēm, patērētāju aptaujām un rūpīgi veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi, un vajadzības gadījumā tam pievieno tiesību aktu priekšlikumus. Ziņojumā cita starpā aplūkojami šādi aspekti:

| — | saskaņota marķēšanas sistēma attiecībā uz tekstilizstrādājumu kopšanu; |
| --- | --- |

—

saskaņota marķēšanas sistēma attiecībā uz tekstilizstrādājumu kopšanu;

| — | visā ES piemērojama vienota marķēšanas sistēma attiecībā uz apģērbu un apavu izmēriem; |
| --- | --- |

—

visā ES piemērojama vienota marķēšanas sistēma attiecībā uz apģērbu un apavu izmēriem;

| — | norādes par potenciāli alergēnām vai bīstamām vielām, kas izmantotas tekstilizstrādājuma ražošanas vai apstrādes procesā; |
| --- | --- |

—

norādes par potenciāli alergēnām vai bīstamām vielām, kas izmantotas tekstilizstrādājuma ražošanas vai apstrādes procesā;

| — | ekoloģiskais marķējums, kurā raksturotas tekstilizstrādājuma ekoloģiskās īpašības un ražošanas ilgtspējība; |
| --- | --- |

—

ekoloģiskais marķējums, kurā raksturotas tekstilizstrādājuma ekoloģiskās īpašības un ražošanas ilgtspējība;

| — | sociālais marķējums patērētāju informēšanai par tekstilizstrādājuma ražošanas sociālajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

—

sociālais marķējums patērētāju informēšanai par tekstilizstrādājuma ražošanas sociālajiem apstākļiem;

| — | brīdinājuma norādes par tekstilizstrādājuma uzliesmošanas spēju, it īpaši viegli uzliesmojošu apģērbu gadījumā; |
| --- | --- |

—

brīdinājuma norādes par tekstilizstrādājuma uzliesmošanas spēju, it īpaši viegli uzliesmojošu apģērbu gadījumā;

| — | elektroniskais marķējums, tostarp radiofrekvenču identifikācija (RFID); |
| --- | --- |

—

elektroniskais marķējums, tostarp radiofrekvenču identifikācija (RFID);

| — | etiķetes papildināšana ar identifikācijas numuru, kas izmantojams, lai pēc pieprasījuma iegūtu papildu informāciju par izstrādājumu, piemēram, internetā; |
| --- | --- |

—

etiķetes papildināšana ar identifikācijas numuru, kas izmantojams, lai pēc pieprasījuma iegūtu papildu informāciju par izstrādājumu, piemēram, internetā;

| — | tekstilizstrādājuma ražošanā izmantoto šķiedru norādīšana, izmantojot nevalodiskus simbolus, lai patērētājs varētu bez grūtībām saprast, kāds ir izstrādājuma sastāvs, jo īpaši attiecībā uz dabisko vai sintētisko šķiedru izmantojumu. |
| --- | --- |

—

tekstilizstrādājuma ražošanā izmantoto šķiedru norādīšana, izmantojot nevalodiskus simbolus, lai patērētājs varētu bez grūtībām saprast, kāds ir izstrādājuma sastāvs, jo īpaši attiecībā uz dabisko vai sintētisko šķiedru izmantojumu.

2.
     
  Komisija līdz ...

   (17)

  veic pētījumu, kurā novērtē, vai tekstilizstrādājumu ražošanas vai apstrādes procesā izmantotās vielas var apdraudēt cilvēku veselību. Pētījumā jo īpaši jāizvērtē, vai pastāv cēloņsakarības starp alerģiskām reakcijām un sintētisko šķiedru, krāsvielu, biocīdu, konservantu vai nanodaļiņu izmantojumu tekstilizstrādājumos. Pētījumu balsta uz zinātniski pamatotiem datiem, un ņem vērā tirgus uzraudzības pasākumu rezultātus. Pamatotā gadījumā Komisija, balstoties uz šo pētījumu, nāk klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem, lai atbilstīgi attiecīgiem ES tiesību aktiem aizliegtu vai ierobežotu potenciāli bīstamu vielu izmantojumu tekstilizstrādājumos.

29. pants

Pārejas noteikums

Tekstilizstrādājumus, kuri atbilst Direktīvas 2008/121/EK parasībām un kuri ir laisti tirgū pirms ...

   (18)

  , var turpināt laist tirgū līdz ...

   (19)

30. pants

Atcelšana

Direktīvu
  73/44/EEK
  , 96/73/EK un
  2008/121/EK
  atceļ no... (20) šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu X pielikumā.

31. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  2009. gada 16. decembra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija nostāja.

2

(3)  OV L 83, 30.3.1973., 1. lpp.

3

(4)  OV L 32, 3.2.1997., 1. lpp.

4

(5)  

  OV L 19, 23.1.2009., 29. lpp

  .

5

OV L 19, 23.1.2009., 29. lpp

(6)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

6

(7)  

  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp

  .

7

OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp

(8)  
  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0093.

8

Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0093.

(9)  
  Šīs regulas piemērošanas diena.

9

Šīs regulas piemērošanas diena.

(10)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

10

(11)  

  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

11

OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

(12)  
  Deviņi mēneši pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

12

Deviņi mēneši pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

(13)  

  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp

  .

13

OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp

(14)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

14

Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

(15)  
  Trīs gadi
  pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

15

Trīs gadi

(16)  
  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

16

Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(17)  
  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

17

Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(18)  
  Seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

18

Seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(19)  
  Divi gadi un seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

19

Divi gadi un seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(20)  Šīs regulas spēkā stāšanās diena.

20

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsI PIELIKUMS

TEKSTILŠĶIEDRU TABULA

| Numurs | Nosaukums | Šķiedras apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1 | vilna | Aitu vai jēru vilnas šķiedra (Ovis aries) vai šķiedru maisījums no aitu vai jēru un to dzīvnieku vilnas un spalvas, kas ir uzskaitīti 2. punktā |
| 2 | alpakas, lamas, kamieļa, kašmira, mohēras, angoras, vikunjas, jaka, gvanako, kašgoras, bebra, ūdra, pievienojot vai nepievienojot vārdu “vilna” vai “spalva” | šādu dzīvnieku spalva: alpaka, lama, kamielis, Kašmiras kaza, Angoras kaza, Angoras trusis, vikunja, jaks, gvanako, kašgoras kaza, bebrs, ūdrs |
| 3 | dzīvnieku spalva vai zirgu astri, norādot vai nenorādot dzīvnieka veidu (piem., liellopu spalva, parasto kazu spalva, zirgu astri) | dažādu tādu dzīvnieku spalva, kas nav minēti 1. vai 2. punktā |
| 4 | zīds | šķiedra, ko iegūst vienīgi no zīdtauriņiem |
| 5 | kokvilna | šķiedra, ko iegūst no kokvilnas auga pogaļām (Gossypium) |
| 6 | kapoks | šķiedra, ko iegūst no kapoka augļa iekšējās daļas (Ceiba pentandra) |
| 7 | lini | šķiedra, ko iegūst no linu auga lūksnes (Linum usitatissimum) |
| 8 | kaņepāji | šķiedra, ko iegūst no kaņepju lūksnes (Cannabis sativa) |
| 9 | džuta | šķiedra, ko iegūst no Corchorus olitorius un Corchorus capsularis lūksnes. Šajā regulā lūksnes šķiedras, kas iegūtas no šādām sugām, apstrādā tāpat kā džutu: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |
| 10 | abaka (Manilas kaņepes) | šķiedra, ko iegūst no Musa textilis aizsarglapas |
| 11 | alfa | šķiedra, ko iegūst no Stipa tenacissima lapām |
| 12 | kokosšķiedras | šķiedra, ko iegūst no Cocos nucifera augļa |
| 13 | irbulene | šķiedra, ko iegūst no Cytisus scoparius un/vai Spartium Junceum lūksnes |
| 14 | rāmija | šķiedra, ko iegūst no Boehmeria nivea un Boehmeria tenacissima lūksnes |
| 15 | sizals | šķiedra, ko iegūst no Agave sisalana lapām |
| 16 | doņu krotalārija | šķiedra, ko iegūst no Crotalaria juncea lūksnes |
| 17 | henekens | šķiedra, ko iegūst no Agave Fourcroydes lūksnes |
| 18 | magejs | šķiedra, ko iegūst no Agave Cantala lūksnes |
| 19 | acetāts | celulozes acetāta šķiedra, kurā mazāk nekā 92 %, bet vismaz 74 % hidroksilgrupu ir acetilētas |
| 20 | algināts | šķiedra, ko iegūst no algīnskābes metālu sāļiem |
| 21 | kupro | reģenerētas celulozes šķiedra, ko iegūst ar vara-amonjaka paņēmienu |
| 22 | modāls | reģenerēta celulozes šķiedra, kuru iegūst viskozes modifikācijas procesā un kurai ir augsta raušanas pretestība paaugstināta mitruma apstākļos. Raušanas pretestība (BC) kondicionētā vidē un pretestība (BM), kurai jārada 5 % pagarinājums mitrā vidē ir šāda:
  BC (CN) ≥ 1,3 √T + 2 T
  BM (CN) ≥ 0,5 √T,
  kur T ir vidējais lineārais blīvums deciteksos |
| 23 | proteīns | šķiedra, ko iegūst no dabīgām olbaltumvielām, kas reģenerētas un stabilizētas, iedarbojoties uz tām ar ķīmiskām vielām |
| 24 | triacetāts | celulozes acetāta šķiedra, kurā vismaz 92 % hidroksilgrupu ir acetilētas |
| 25 | viskoze | reģenerēta celulozes šķiedra, ko iegūst pavediena un štāpeļšķiedras viskozes procesā |
| 26 | akrils | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras veido vismaz 85 (masas) % akrilnitrila ķēdē |
| 27 | hloršķiedra | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē ir vairāk nekā 50 masas % vinilhlorīda vai vinilidēnhlorīda monomēru vienību |
| 28 | fluoršķiedra | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras sastāv no fluoroglekļa alifātiskajiem monomēriem |
| 29 | modificēts akrils | šķiedra, ko veido lineārās makromolekulas, kuru ķēdē ir vairāk nekā 50 (masas) % un mazāk nekā 85 (masas) % akrilnitrila |
| 30 | poliamīds jeb neilons | šķiedra, kuru veido sintētiskas lineāras makromolekulas, kuru ķēdē atkārtojas cikliskas amīdu saites, no kurām vismaz 85 % saistītas ar alifātiskām vai alicikliskajām grupām |
| 31 | aramīds | šķiedra, kuru veido sintētiskas lineāras makromolekulas, kurās ietilpst aromātiskas grupas, ko saista amīdu vai imīdu saites, no kurām vismaz 85 % ir tieši saistītas ar diviem aromātiskajiem gredzeniem un kurās imīdu saites, ja tādas ir, nepārsniedz amīdu saišu skaitu |
| 32 | poliimīds | šķiedra, kuru veido sintētiskas lineāras makromolekulas, kuru ķēdē atkārtojas cikliskas imīdu grupas |
| 33 | liocels | reģenerēta celulozes šķiedra, kuru iegūst, šķīdinot un laižot caur organisku šķīdinātāju (organisku ķīmisko vielu un ūdens maisījums), neveidojot atvasinājumus |
| 34 | polilaktīds | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē ir vismaz 85 (masas) % pienskābes esteru, ko iegūst no dabā sastopamiem cukuriem, un kuru kušanas temperatūra ir vismaz 135 °C |
| 35 | poliesteris | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras veido vismaz 85 (masas) % no diola un tereftalskābes estera ķēdes |
| 36 | polietilēns | šķiedra, ko veido neaizvietotas alifātiskas piesātinātā ogļūdeņraža lineāras makromolekulas |
| 37 | polipropilēns | šķiedra, ko veido alifātiskas piesātinātā ogļūdeņraža lineāras makromolekulas, kur no katra otrā oglekļa atoma atzarojas metila sānu ķēde izotaktiskā izvietojumā un nenotiek tālāka aizvietošana |
| 38 | polikarbamīds | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē atkārtojas ureilēnu (NH–CO–NH) funkcionālā grupa |
| 39 | poliuretāns | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kas sastāv no ķēdēm, kurās atkartojas uretānu funkcionālā grupa |
| 40 | vinilāls | šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēde sastāv no poli(vinilspirta) ar atšķirīgu acetilēšanas pakāpi |
| 41 | trivinils | šķiedra, ko veido akrilnitrila terpolimērs, vinilhlorīda monomērs un kāds trešais vinila monomērs, no kuriem neviens nesasniedz 50 % no kopējās masas |
| 42 | elastodiēns | elastīgā šķiedra no dabīgā vai sintētiskā poliizoprēna vai no viena vai vairākiem diēniem, kas polimerizēti ar vienu vai vairākiem vinila monomēriem vai bez tiem, kura pēc to izstiepšanas, trīskārt pārsniedzot sākotnējo garumu, un atbrīvošanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst sākotnējo garumu |
| 43 | elastāns | elastīgā šķiedra, ko veido vismaz 85 (masas) % segmentēta poliuretāna un kas pēc izstiepšanas, trīskārt pārsniedzot sākotnējo garumu, un atbrīvošanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst sākotnējo garumu |
| 44 | stiklašķiedra | šķiedra no stikla |
| 45 | nosaukums atbilstoši materiālam, no kura sastāv šķiedras, piem., metāls (metāla, metalizēts), azbests, papīrs, kam pievieno vai nepievieno vārdu “pavediens” vai “šķiedra” | šķiedras, ko iegūst no dažādiem vai jauniem materiāliem, kuri nav še iepriekš uzskaitīti |
| 46 | elastomultiesteris | šķiedra, kura veidojas, mijiedarbojoties divām vai vairākām ķīmiski atšķirīgām un divās vai vairākās atšķirīgās fāzēs esošām lineārām makromolekulām (nevienai nepārsniedzot 85 masas %), un kurā noteicošā funkcionālā vienība ir esteru grupas (vismaz 85 %), un kura, pēc atbilstošas apstrādes to izstiepjot pusotru reizi garāku par sākotnējo garumu un pēc tam atbrīvojot, strauji un gandrīz pilnībā atgūst sākotnējo garumu |
| 47 | elastolefīns | šķiedra, ko veido vismaz 95 (masas) % daļēji šķērsšūtu makromolekulu, kuras sastāv no etilēna un vismaz vēl viena olefīna, un kas pēc izstiepšanas, pusotras reizes pārsniedzot sākotnējo garumu, un atbrīvošanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst sākotnējo garumu |
| 48 | melamīns | šķiedra, ko veido vismaz 85 masas % šķērsšūtu makromolekulu, kuras sastāv no melamīna atvasinājumiem |

Numurs

Nosaukums

Šķiedras apraksts

1

vilna

Aitu vai jēru vilnas šķiedra (Ovis aries) vai šķiedru maisījums no aitu vai jēru un to dzīvnieku vilnas un spalvas, kas ir uzskaitīti 2. punktā

2

alpakas, lamas, kamieļa, kašmira, mohēras, angoras, vikunjas, jaka, gvanako, kašgoras, bebra, ūdra, pievienojot vai nepievienojot vārdu “vilna” vai “spalva”

šādu dzīvnieku spalva: alpaka, lama, kamielis, Kašmiras kaza, Angoras kaza, Angoras trusis, vikunja, jaks, gvanako, kašgoras kaza, bebrs, ūdrs

3

dzīvnieku spalva vai zirgu astri, norādot vai nenorādot dzīvnieka veidu (piem., liellopu spalva, parasto kazu spalva, zirgu astri)

dažādu tādu dzīvnieku spalva, kas nav minēti 1. vai 2. punktā

4

zīds

šķiedra, ko iegūst vienīgi no zīdtauriņiem

5

kokvilna

šķiedra, ko iegūst no kokvilnas auga pogaļām (Gossypium)

6

kapoks

šķiedra, ko iegūst no kapoka augļa iekšējās daļas (Ceiba pentandra)

7

lini

šķiedra, ko iegūst no linu auga lūksnes (Linum usitatissimum)

8

kaņepāji

šķiedra, ko iegūst no kaņepju lūksnes (Cannabis sativa)

9

džuta

šķiedra, ko iegūst no Corchorus olitorius un Corchorus capsularis lūksnes. Šajā regulā lūksnes šķiedras, kas iegūtas no šādām sugām, apstrādā tāpat kā džutu: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata

10

abaka (Manilas kaņepes)

šķiedra, ko iegūst no Musa textilis aizsarglapas

11

alfa

šķiedra, ko iegūst no Stipa tenacissima lapām

12

kokosšķiedras

šķiedra, ko iegūst no Cocos nucifera augļa

13

irbulene

šķiedra, ko iegūst no Cytisus scoparius un/vai Spartium Junceum lūksnes

14

rāmija

šķiedra, ko iegūst no Boehmeria nivea un Boehmeria tenacissima lūksnes

15

sizals

šķiedra, ko iegūst no Agave sisalana lapām

16

doņu krotalārija

šķiedra, ko iegūst no Crotalaria juncea lūksnes

17

henekens

šķiedra, ko iegūst no Agave Fourcroydes lūksnes

18

magejs

šķiedra, ko iegūst no Agave Cantala lūksnes

19

acetāts

celulozes acetāta šķiedra, kurā mazāk nekā 92 %, bet vismaz 74 % hidroksilgrupu ir acetilētas

20

algināts

šķiedra, ko iegūst no algīnskābes metālu sāļiem

21

kupro

reģenerētas celulozes šķiedra, ko iegūst ar vara-amonjaka paņēmienu

22

modāls

reģenerēta celulozes šķiedra, kuru iegūst viskozes modifikācijas procesā un kurai ir augsta raušanas pretestība paaugstināta mitruma apstākļos. Raušanas pretestība (BC) kondicionētā vidē un pretestība (BM), kurai jārada 5 % pagarinājums mitrā vidē ir šāda:

BC (CN) ≥ 1,3 √T + 2 T

BM (CN) ≥ 0,5 √T,

kur T ir vidējais lineārais blīvums deciteksos

23

proteīns

šķiedra, ko iegūst no dabīgām olbaltumvielām, kas reģenerētas un stabilizētas, iedarbojoties uz tām ar ķīmiskām vielām

24

triacetāts

celulozes acetāta šķiedra, kurā vismaz 92 % hidroksilgrupu ir acetilētas

25

viskoze

reģenerēta celulozes šķiedra, ko iegūst pavediena un štāpeļšķiedras viskozes procesā

26

akrils

šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras veido vismaz 85 (masas) % akrilnitrila ķēdē

27

hloršķiedra

šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē ir vairāk nekā 50 masas % vinilhlorīda vai vinilidēnhlorīda monomēru vienību

28

fluoršķiedra

šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras sastāv no fluoroglekļa alifātiskajiem monomēriem

29

modificēts akrils

šķiedra, ko veido lineārās makromolekulas, kuru ķēdē ir vairāk nekā 50 (masas) % un mazāk nekā 85 (masas) % akrilnitrila

30

poliamīds jeb neilons

šķiedra, kuru veido sintētiskas lineāras makromolekulas, kuru ķēdē atkārtojas cikliskas amīdu saites, no kurām vismaz 85 % saistītas ar alifātiskām vai alicikliskajām grupām

31

aramīds

šķiedra, kuru veido sintētiskas lineāras makromolekulas, kurās ietilpst aromātiskas grupas, ko saista amīdu vai imīdu saites, no kurām vismaz 85 % ir tieši saistītas ar diviem aromātiskajiem gredzeniem un kurās imīdu saites, ja tādas ir, nepārsniedz amīdu saišu skaitu

32

poliimīds

šķiedra, kuru veido sintētiskas lineāras makromolekulas, kuru ķēdē atkārtojas cikliskas imīdu grupas

33

liocels

reģenerēta celulozes šķiedra, kuru iegūst, šķīdinot un laižot caur organisku šķīdinātāju (organisku ķīmisko vielu un ūdens maisījums), neveidojot atvasinājumus

34

polilaktīds

šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē ir vismaz 85 (masas) % pienskābes esteru, ko iegūst no dabā sastopamiem cukuriem, un kuru kušanas temperatūra ir vismaz 135 °C

35

poliesteris

šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras veido vismaz 85 (masas) % no diola un tereftalskābes estera ķēdes

36

polietilēns

šķiedra, ko veido neaizvietotas alifātiskas piesātinātā ogļūdeņraža lineāras makromolekulas

37

polipropilēns

šķiedra, ko veido alifātiskas piesātinātā ogļūdeņraža lineāras makromolekulas, kur no katra otrā oglekļa atoma atzarojas metila sānu ķēde izotaktiskā izvietojumā un nenotiek tālāka aizvietošana

38

polikarbamīds

šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē atkārtojas ureilēnu (NH–CO–NH) funkcionālā grupa

39

poliuretāns

šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kas sastāv no ķēdēm, kurās atkartojas uretānu funkcionālā grupa

40

vinilāls

šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēde sastāv no poli(vinilspirta) ar atšķirīgu acetilēšanas pakāpi

41

trivinils

šķiedra, ko veido akrilnitrila terpolimērs, vinilhlorīda monomērs un kāds trešais vinila monomērs, no kuriem neviens nesasniedz 50 % no kopējās masas

42

elastodiēns

elastīgā šķiedra no dabīgā vai sintētiskā poliizoprēna vai no viena vai vairākiem diēniem, kas polimerizēti ar vienu vai vairākiem vinila monomēriem vai bez tiem, kura pēc to izstiepšanas, trīskārt pārsniedzot sākotnējo garumu, un atbrīvošanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst sākotnējo garumu

43

elastāns

elastīgā šķiedra, ko veido vismaz 85 (masas) % segmentēta poliuretāna un kas pēc izstiepšanas, trīskārt pārsniedzot sākotnējo garumu, un atbrīvošanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst sākotnējo garumu

44

stiklašķiedra

šķiedra no stikla

45

nosaukums atbilstoši materiālam, no kura sastāv šķiedras, piem., metāls (metāla, metalizēts), azbests, papīrs, kam pievieno vai nepievieno vārdu “pavediens” vai “šķiedra”

šķiedras, ko iegūst no dažādiem vai jauniem materiāliem, kuri nav še iepriekš uzskaitīti

46

elastomultiesteris

šķiedra, kura veidojas, mijiedarbojoties divām vai vairākām ķīmiski atšķirīgām un divās vai vairākās atšķirīgās fāzēs esošām lineārām makromolekulām (nevienai nepārsniedzot 85 masas %), un kurā noteicošā funkcionālā vienība ir esteru grupas (vismaz 85 %), un kura, pēc atbilstošas apstrādes to izstiepjot pusotru reizi garāku par sākotnējo garumu un pēc tam atbrīvojot, strauji un gandrīz pilnībā atgūst sākotnējo garumu

47

elastolefīns

šķiedra, ko veido vismaz 95 (masas) % daļēji šķērsšūtu makromolekulu, kuras sastāv no etilēna un vismaz vēl viena olefīna, un kas pēc izstiepšanas, pusotras reizes pārsniedzot sākotnējo garumu, un atbrīvošanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst sākotnējo garumu

48

melamīns

šķiedra, ko veido vismaz 85 masas % šķērsšūtu makromolekulu, kuras sastāv no melamīna atvasinājumiem

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsII PIELIKUMS

PRASĪBU MINIMUMS TEHNISKAJAI DOKUMENTĀCIJAI, KAS IESNIEDZAMA KOPĀ AR PIETEIKUMU JAUNAS
  TEKSTILŠĶIEDRAS
  NOSAUKUMAM

(6. pants)

Tehniskajā dokumentācijā, kas minēta 6. pantā un ar ko I pielikumā ierosina iekļaut jaunas
  tekstilšķiedras
  nosaukumu, iekļauj vismaz šādu informāciju.

| — | Ierosinātais šķiedras nosaukums.
  Ierosinātais nosaukums ir saistīts ar ķīmisko sastāvu un attiecīgā gadījumā sniedz informāciju par šķiedras īpašībām. Attiecībā ierosināto nosaukumu nav īpašumtiesību pretenziju, un tas nav saistīts ar ražotāju. |
| --- | --- |

—

Ierosinātais šķiedras nosaukums.

Ierosinātais nosaukums ir saistīts ar ķīmisko sastāvu un attiecīgā gadījumā sniedz informāciju par šķiedras īpašībām. Attiecībā ierosināto nosaukumu nav īpašumtiesību pretenziju, un tas nav saistīts ar ražotāju.

| — | Ierosinātā šķiedras definīcija.
  Jaunas šķiedras definīcijā minētās īpašības, piemēram, elastība, ir pārbadāmas, izmantojot testēšanas metodes, kuras ir sniegtas tehniskajā dokumentācijā kopā ar analīzes izmēģinājumu rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Ierosinātā šķiedras definīcija.

Jaunas šķiedras definīcijā minētās īpašības, piemēram, elastība, ir pārbadāmas, izmantojot testēšanas metodes, kuras ir sniegtas tehniskajā dokumentācijā kopā ar analīzes izmēģinājumu rezultātiem.

| — | Šķiedras identifikācija: ķīmiskā formula, atšķirības no esošajām šķiedrām, kā arī, ja lietderīgi, detalizēti dati, piemēram, kušanas temperatūra, blīvums, refrakcijas koeficients, degtspēja un FTIR spektrs. |
| --- | --- |

—

Šķiedras identifikācija: ķīmiskā formula, atšķirības no esošajām šķiedrām, kā arī, ja lietderīgi, detalizēti dati, piemēram, kušanas temperatūra, blīvums, refrakcijas koeficients, degtspēja un FTIR spektrs.

| — | Ierosināta saskaņotā pielaide. |
| --- | --- |

—

Ierosināta saskaņotā pielaide.

| — | Pietiekami izstrādāta identifikācija un kvantitatīvās noteikšanas metodes, tostarp izmēģinājumu dati.
  Pieteikuma iesniedzējs novērtē, vai ir iespējams izmantot šīs regulas VIII pielikumā uzskaitītās metodes, lai analizētu visparedzamākos jauno šķiedru komerciālos maisījumus ar citām šķiedrām, un ierosina vismaz vienu no minētajām metodēm. Attiecībā uz metodēm, saskaņā ar kurām šķiedru var uzskatīt par nešķīstošu sastāvdaļu, pieteikuma iesniedzējs novērtē jaunās šķiedras masas korekcijas koeficienti. Visus izmēģinājumu datus iesniedz kopā ar pieteikumu.
  Ja šajā regulā uzskaitītās metodes nav piemērotas, pieteikuma iesniedzējs sniedz adekvātu pamatojumu un ierosina jaunu metodi.
  Pieteikumā iekļauj visus izmēģinājumu datus par ierosinātajām metodēm. Kopā ar dokumentāciju sniedz datus par precizitāti, robustumu un atkārtojamību. |
| --- | --- |

—

Pietiekami izstrādāta identifikācija un kvantitatīvās noteikšanas metodes, tostarp izmēģinājumu dati.

Pieteikuma iesniedzējs novērtē, vai ir iespējams izmantot šīs regulas VIII pielikumā uzskaitītās metodes, lai analizētu visparedzamākos jauno šķiedru komerciālos maisījumus ar citām šķiedrām, un ierosina vismaz vienu no minētajām metodēm. Attiecībā uz metodēm, saskaņā ar kurām šķiedru var uzskatīt par nešķīstošu sastāvdaļu, pieteikuma iesniedzējs novērtē jaunās šķiedras masas korekcijas koeficienti. Visus izmēģinājumu datus iesniedz kopā ar pieteikumu.

Ja šajā regulā uzskaitītās metodes nav piemērotas, pieteikuma iesniedzējs sniedz adekvātu pamatojumu un ierosina jaunu metodi.

Pieteikumā iekļauj visus izmēģinājumu datus par ierosinātajām metodēm. Kopā ar dokumentāciju sniedz datus par precizitāti, robustumu un atkārtojamību.

| — | Pārbaužu, kas veiktas, lai novērtētu jaunās šķiedras iespējamās alerģiskās reakcijas vai citu negatīvo ietekmi uz cilvēku veselību, rezultāti, saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem
  , |
| --- | --- |

—

Pārbaužu, kas veiktas, lai novērtētu jaunās šķiedras iespējamās alerģiskās reakcijas vai citu negatīvo ietekmi uz cilvēku veselību, rezultāti, saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem
  ,

| — | Papildu informācija pieteikuma pamatošanai: ražošanas process, nozīmigums patērētājiem, |
| --- | --- |

—

Papildu informācija pieteikuma pamatošanai: ražošanas process, nozīmigums patērētājiem,

| — | Pēc Komisijas pieprasījuma ražotājs vai tā pārstāvis iesniedz jaunas, tīras šķiedras un attiecīgo šķiedru maisījumu reprezentatīvus paraugus, kas ir vajadzīgi, lai novērtētu ierosināto identifikāciju un kvantitatīvās noteikšanas metodes. |
| --- | --- |

—

Pēc Komisijas pieprasījuma ražotājs vai tā pārstāvis iesniedz jaunas, tīras šķiedras un attiecīgo šķiedru maisījumu reprezentatīvus paraugus, kas ir vajadzīgi, lai novērtētu ierosināto identifikāciju un kvantitatīvās noteikšanas metodes.

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsIII PIELIKUMS

8. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTIE NOSAUKUMI

bulgāru valodā: “необработена вълна”,

spāņu valodā: “lana virgen” vai “lana de esquilado”,

čehu valodā: “střižní vlna”,

dāņu valodā: “ren, ny uld”,

vācu valodā: “Schurwolle”,

igauņu valodā: “uus vill”,

īru valodā: “olann lomra”,

grieķu valodā: “παρθένο μαλλί”,

angļu valodā: “fleece wool” vai “virgin wool”,

franču valodā: “laine vierge” vai “laine de tonte”,

itāliešu valodā: “lana vergine” vai “lana di tosa”,

latviešu valodā: “pirmlietojuma vilna” vai “cirptā vilna”,

lietuviešu valodā: “natūralioji vilna”,

ungāru valodā: “élőgyapjú”,

maltiešu valodā: “suf verġni”,

holandiešu valodā: “scheerwol”,

poļu valodā: “żywa wełna”,

portugāļu valodā: “lã virgem”,

rumāņu valodā: “lână virgină”,

slovāku valodā: “strižná vlna”,

slovēņu valodā: “runska volna”,

somu valodā: “uusi villa”,

zviedru valodā: “ren ull”.

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsIV PIELIKUMS

ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR KONKRĒTU IZSTRĀDĀJUMU MARĶĒŠANU

(15. pants)

| Izstrādājumi | Marķēšanas noteikumi |
| --- | --- |
| 1. | Šādi korsešizstrādājumi: |

Izstrādājumi

Marķēšanas noteikumi

1.

Šādi korsešizstrādājumi:

Šķiedru sastāvu norāda uz etiķetes, uzrādot visa izstrādājuma vai attiecīgi uzskaitīto komponentu sastāvu kopumā vai atsevišķi:

| a) | krūšturi |
| --- | --- |

a)

krūšturi

bļodiņu un mugurdaļas ārējais un iekšējais materiāls;

| b) | korsetes |
| --- | --- |

b)

korsetes

priekšdaļas, mugurdaļas un sānu nostiprinājuma gabali;

| c) | krūšturkorsetes |
| --- | --- |

c)

krūšturkorsetes

bļodiņu, priekšdaļas un mugurdaļas nostiprinājuma gabalu un sānu gabalu ārējais un iekšējais materiāls.

| 2. | Citi korsešizstrādājumi, kas nav uzskaitīti iepriekš |
| --- | --- |

2.

Citi korsešizstrādājumi, kas nav uzskaitīti iepriekš

Šķiedru sastāvu norāda uz etiķetes, uzrādot visa izstrādājuma vai izstrādājuma dažādu komponentu sastāvu kopumā vai atsevišķi. Šāda marķēšana nav obligāta komponentiem, kas ir mazāk nekā 10 % izstrādājuma kopējā svara.

| 3. | Visi korsešizstrādājumi |
| --- | --- |

3.

Visi korsešizstrādājumi

Minēto korsešizstrādājumu dažādo daļu atsevišķo marķēšanu veic tā, lai gala patērētājs varētu viegli saprast, uz kuru izstrādājuma daļu attiecas etiķetē norādītā informācija.

| 4. | Izkodināti tekstilmateriāli |
| --- | --- |

4.

Izkodināti tekstilmateriāli

Šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā, un to var norādīt, atsevišķi uzrādot pamata auduma un izkodināto daļu sastāvu. Norāda šo komponentu nosaukumu.

| 5. | Izšūti tekstilmateriāli |
| --- | --- |

5.

Izšūti tekstilmateriāli

Šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā, un to var norādīt, atsevišķi uzrādot pamata auduma un izšūšanas pavediena sastāvu. Norāda šo komponentu nosaukumu. Šāds marķējums ir obligāts tikai tām izšūtajām daļām, kuras aizņem vismaz 10 % izstrādājuma virsmas.

| 6. | Pavedieni, kuros ir serdenis ar dažādu šķiedru tinumu un kurus tādā veidā laiž tirgū |
| --- | --- |

6.

Pavedieni, kuros ir serdenis ar dažādu šķiedru tinumu un kurus tādā veidā laiž tirgū

Šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā, un to drīkst uzrādīt, atsevišķi norādot serdeņa un tinuma sastāvu. Norāda šo komponentu nosaukumu.

| 7. | Samta un plīša tekstilmateriāli vai tekstilmateriāli, kas atgādina samtu vai plīšu |
| --- | --- |

7.

Samta un plīša tekstilmateriāli vai tekstilmateriāli, kas atgādina samtu vai plīšu

Šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā un, ja izstrādājumam ir skaidri izteikta pamatne un lietošanas virsma, kuras sastāv no atšķirīgām šķiedrām, to šiem diviem komponentiem var norādīt atsevišķi. Norāda šo komponentu nosaukumu.

| 8. | Grīdas segumi un paklāji, kuru pamatne un lietošanas virsma sastāv no atšķirīgām šķiedrām |
| --- | --- |

8.

Grīdas segumi un paklāji, kuru pamatne un lietošanas virsma sastāv no atšķirīgām šķiedrām

Sastāvu var norādīt vienīgi lietošanas virsmai. Jānorāda lietošanas virsmas nosaukums.

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsV PIELIKUMS

IZSTRĀDĀJUMI, KURIEM ETIĶĒJUMS VAI MARĶĒJUMS NAV OBLIGĀTS

(16. panta 2. punkts)

| 1. | Piedurkņu garuma turētāji |
| --- | --- |

1.

Piedurkņu garuma turētāji

| 2. | Pulksteņu siksniņas no tekstilmateriāliem |
| --- | --- |

2.

Pulksteņu siksniņas no tekstilmateriāliem

| 3. | Etiķetes un emblēmas |
| --- | --- |

3.

Etiķetes un emblēmas

| 4. | Polsterēti trauku tveramie no tekstilmateriāliem |
| --- | --- |

4.

Polsterēti trauku tveramie no tekstilmateriāliem

| 5. | Kafijas kannas sildītāji |
| --- | --- |

5.

Kafijas kannas sildītāji

| 6. | Tējkannas sildītāji |
| --- | --- |

6.

Tējkannas sildītāji

| 7. | Piedurkņu aizsargi |
| --- | --- |

7.

Piedurkņu aizsargi

| 8. | Uzroči, kas nav no plūksnota auduma |
| --- | --- |

8.

Uzroči, kas nav no plūksnota auduma

| 9. | Mākslīgie ziedi |
| --- | --- |

9.

Mākslīgie ziedi

| 10. | Adatu spilventiņi |
| --- | --- |

10.

Adatu spilventiņi

| 11. | Apgleznoti audekli |
| --- | --- |

11.

Apgleznoti audekli

| 12. | Tekstilizstrādājumi pamatnei un stiprinājuma drānai, un stīvināšanai
  ▐ |
| --- | --- |

12.

Tekstilizstrādājumi pamatnei un stiprinājuma drānai, un stīvināšanai

▐

| 13. | Lietoti gatavie tekstilizstrādājumi, ja tas skaidri norādīts |
| --- | --- |

13.

Lietoti gatavie tekstilizstrādājumi, ja tas skaidri norādīts

| 14. | Getras |
| --- | --- |

14.

Getras

| 15. | Iepakojuma materiāls, kas nav jauns un ko pārdod kā tādu
  ▐ |
| --- | --- |

15.

Iepakojuma materiāls, kas nav jauns un ko pārdod kā tādu

▐

| 16. | Mīkstie somu izstrādājumi, zirglietas no tekstilmateriāliem |
| --- | --- |

16.

Mīkstie somu izstrādājumi, zirglietas no tekstilmateriāliem

| 17. | Ceļojuma piederumi no tekstilmateriāliem |
| --- | --- |

17.

Ceļojuma piederumi no tekstilmateriāliem

| 18. | Gatavi vai nepabeigti ar rokām izšūti gobelēni un materiāli to izgatavošanai, to skaitā izšujamie diegi, ko pārdod atsevišķi no audekla un ko īpaši noformē izmantošanai šādos gobelēnos |
| --- | --- |

18.

Gatavi vai nepabeigti ar rokām izšūti gobelēni un materiāli to izgatavošanai, to skaitā izšujamie diegi, ko pārdod atsevišķi no audekla un ko īpaši noformē izmantošanai šādos gobelēnos

| 19. | Rāvējslēdzēji |
| --- | --- |

19.

Rāvējslēdzēji

| 20. | Pogas un sprādzes, kas apvilktas ar tekstilmateriāliem |
| --- | --- |

20.

Pogas un sprādzes, kas apvilktas ar tekstilmateriāliem

| 21. | Grāmatu vāki no tekstilmateriāliem
  ▐ |
| --- | --- |

21.

Grāmatu vāki no tekstilmateriāliem

▐

| 22. | Apavu daļas no tekstilmateriāliem, izņemot siltās oderes |
| --- | --- |

22.

Apavu daļas no tekstilmateriāliem, izņemot siltās oderes

| 23. | Sedziņas, kas sastāv no vairākiem komponentiem un kā virsma nav lielāka par 500 cm2 |
| --- | --- |

23.

Sedziņas, kas sastāv no vairākiem komponentiem un kā virsma nav lielāka par 500 cm2

| 24. | Plīts cimdi un drānas |
| --- | --- |

24.

Plīts cimdi un drānas

| 25. | Olu sildītāji |
| --- | --- |

25.

Olu sildītāji

| 26. | Kosmētikas somiņas |
| --- | --- |

26.

Kosmētikas somiņas

| 27. | Tabakmaki no tekstilmateriāla |
| --- | --- |

27.

Tabakmaki no tekstilmateriāla

| 28. | Briļļu, cigarešu un cigāru, šķiltavu un ķemmju futrāļi un etvijas no tekstilmateriāla |
| --- | --- |

28.

Briļļu, cigarešu un cigāru, šķiltavu un ķemmju futrāļi un etvijas no tekstilmateriāla

| 29. | Sporta aizsargpiederumi, izņemot cimdus |
| --- | --- |

29.

Sporta aizsargpiederumi, izņemot cimdus

| 30. | Tualetes piederumu somiņas |
| --- | --- |

30.

Tualetes piederumu somiņas

| 31. | Kurpju tīrāmo piederumu somiņas |
| --- | --- |

31.

Kurpju tīrāmo piederumu somiņas

| 32. | Apbedīšanas piederumi |
| --- | --- |

32.

Apbedīšanas piederumi

| 33. | Vienreizlietojami izstrādājumi, izņemot vati |
| --- | --- |

33.

Vienreizlietojami izstrādājumi, izņemot vati

| 34. | Tekstilizstrādājumi, uz kuriem attiecas Eiropas farmakopejas noteikumi un atsauce uz šiem noteikumiem, vairākkārt izmantojamās medicīniskās un ortopēdiskās saites un visi ortopēdiskie izstrādājumi no tekstilmateriāla |
| --- | --- |

34.

Tekstilizstrādājumi, uz kuriem attiecas Eiropas farmakopejas noteikumi un atsauce uz šiem noteikumiem, vairākkārt izmantojamās medicīniskās un ortopēdiskās saites un visi ortopēdiskie izstrādājumi no tekstilmateriāla

| 35. | Tekstilizstrādājumi, to skaitā tauvas, virves un auklas, kas ietilpst VI pielikuma 12. pozīcijā un ko parasti paredzēts:






  a) | lietot kā iekartu daļas preču ražošanā un apstrādē; |
| --- | --- | --- |

35.

Tekstilizstrādājumi, to skaitā tauvas, virves un auklas, kas ietilpst VI pielikuma 12. pozīcijā un ko parasti paredzēts:

a)

lietot kā iekartu daļas preču ražošanā un apstrādē;

| b) | iestrādāt mehānismos, iekārtās (piem., apkures, gaisa kondicionēšanas vai apgaismes tehnikā), sadzīves tehnikā un citās ierīcēs, automašīnās un citos transportlīdzekļos vai to darbināšanai, apkopei vai aprīkojumam, izņemot brezenta pārsegus un mehānisko transportlīdzekļu tekstila piederumus, ko pārdod atsevišķi no transportlīdzekļa |
| --- | --- |

b)

iestrādāt mehānismos, iekārtās (piem., apkures, gaisa kondicionēšanas vai apgaismes tehnikā), sadzīves tehnikā un citās ierīcēs, automašīnās un citos transportlīdzekļos vai to darbināšanai, apkopei vai aprīkojumam, izņemot brezenta pārsegus un mehānisko transportlīdzekļu tekstila piederumus, ko pārdod atsevišķi no transportlīdzekļa

| 36. | Tekstilizstrādājumi aizsardzībai un drošībai, piemēram, drošības jostas, izpletņi, glābšanas vestes, avārijas izeju celiņi, ugunsdzēsības ierīces, bruņuvestes un īpašs aizsargapģērbs (piem., aizsardzībai pret uguni, ķīmiskām vielām vai citiem riskiem) |
| --- | --- |

36.

Tekstilizstrādājumi aizsardzībai un drošībai, piemēram, drošības jostas, izpletņi, glābšanas vestes, avārijas izeju celiņi, ugunsdzēsības ierīces, bruņuvestes un īpašs aizsargapģērbs (piem., aizsardzībai pret uguni, ķīmiskām vielām vai citiem riskiem)

| 37. | Piepūšamās konstrukcijas (piem., sporta zāles, izstāžu stendi vai noliktavas), ja tām pievienoti sīkāki dati par šo izstrādājumu darbību un tehniskajām specifikācijām |
| --- | --- |

37.

Piepūšamās konstrukcijas (piem., sporta zāles, izstāžu stendi vai noliktavas), ja tām pievienoti sīkāki dati par šo izstrādājumu darbību un tehniskajām specifikācijām

| 38. | Buras |
| --- | --- |

38.

Buras

| 39. | Dzīvnieku apģērbs |
| --- | --- |

39.

Dzīvnieku apģērbs

| 40. | Karogi un baneri |
| --- | --- |

40.

Karogi un baneri

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsVI PIELIKUMS

IZSTRĀDĀJUMI, KURIEM IR OBLIGĀTS VIENĪGI KOPĪGS ETIĶĒJUMS VAI MARĶĒJUMS

(16. panta 3. punkts)

| 1. | Grīdas lupatas |
| --- | --- |

1.

Grīdas lupatas

| 2. | Tīrīšanas lupatiņas |
| --- | --- |

2.

Tīrīšanas lupatiņas

| 3. | Apmales un apdares materiāli |
| --- | --- |

3.

Apmales un apdares materiāli

| 4. | Pozaments |
| --- | --- |

4.

Pozaments

| 5. | Jostas |
| --- | --- |

5.

Jostas

| 6. | Bikšturi |
| --- | --- |

6.

Bikšturi

| 7. | Zeķturi un ģērbturi |
| --- | --- |

7.

Zeķturi un ģērbturi

| 8. | Kurpju un zābaku auklas |
| --- | --- |

8.

Kurpju un zābaku auklas

| 9. | Lentes |
| --- | --- |

9.

Lentes

| 10. | Gumijas |
| --- | --- |

10.

Gumijas

| 11. | Jauni iepakojuma materiāli, ko pārdod kā tādus |
| --- | --- |

11.

Jauni iepakojuma materiāli, ko pārdod kā tādus

| 12. | Iesaiņojuma auklas un lauksaimniecības virves; auklas, tauvas un virves, izņemot tās, uz kurām attiecas V pielikuma 35. pozīcija (1) |
| --- | --- |

12.

Iesaiņojuma auklas un lauksaimniecības virves; auklas, tauvas un virves, izņemot tās, uz kurām attiecas V pielikuma 35. pozīcija (1)

| 13. | Sedziņas |
| --- | --- |

13.

Sedziņas

| 14. | Kabatlakati |
| --- | --- |

14.

Kabatlakati

| 15. | Mezgloti tīkli un matu tīkliņi |
| --- | --- |

15.

Mezgloti tīkli un matu tīkliņi

| 16. | Kaklasaites un tauriņi bērniem |
| --- | --- |

16.

Kaklasaites un tauriņi bērniem

| 17. | Krūšauti; mazgāšanas cimdi un flaneļa salvetes sejai |
| --- | --- |

17.

Krūšauti; mazgāšanas cimdi un flaneļa salvetes sejai

| 18. | Šujamie, lāpāmie un izšujamie diegi, kurus pārdod mazumtirdzniecībā nelielos daudzumos un kuru neto svars ir 1 grams vai mazāks |
| --- | --- |

18.

Šujamie, lāpāmie un izšujamie diegi, kurus pārdod mazumtirdzniecībā nelielos daudzumos un kuru neto svars ir 1 grams vai mazāks

| 19. | Lentes aizkariem, žalūzijām un slēģiem |
| --- | --- |

19.

Lentes aizkariem, žalūzijām un slēģiem

---

(1)  Izstrādājumiem, kas ietilpst šajā pozīcijā un ko pārdod nogrieztos gabalos, kopējais etiķetējums atrodas uz ruļļa. Tauvas un virves, kas ietilpst šajā pozīcijā, iekļauj sevī tādas, ko lieto alpīnismā un ūdenssporta veidos.

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsVII PIELIKUMS

POZĪCIJU SARAKSTS, KURAS NAV JĀIEVĒRO, NOSAKOT ŠĶIEDRU PROCENTUĀLOS DAUDZUMUS

(17. pants)

| Izstrādājumi | Izslēgtās pozīcijas |
| --- | --- |
| a) | Visi tekstilizstrādājumi |

Izstrādājumi

Izslēgtās pozīcijas

a)

Visi tekstilizstrādājumi

| i) | daļas, kas nav no tekstilmateriāla, eģes, etiķetes un emblēmas, malas un apdares materiāli, kuras nav izstrādājuma neatņemama sastāvdaļa, pogas un sprādzes, kas apvilktas ar tekstilmateriālu, piederumi, rotājumi, neelastīgas lentes, elastīgi pavedieni un lentes, kas pievienotas noteiktās un ierobežotās izstrādājuma vietās; |
| --- | --- |

i)

daļas, kas nav no tekstilmateriāla, eģes, etiķetes un emblēmas, malas un apdares materiāli, kuras nav izstrādājuma neatņemama sastāvdaļa, pogas un sprādzes, kas apvilktas ar tekstilmateriālu, piederumi, rotājumi, neelastīgas lentes, elastīgi pavedieni un lentes, kas pievienotas noteiktās un ierobežotās izstrādājuma vietās;

| ii) | vaski, saistvielas, atsvari, smites un apretūras, piesūcinātāji, krāsošanas un apdrukas palīgmateriāli un citi tekstila pārstrādes izstrādājumi |
| --- | --- |

ii)

vaski, saistvielas, atsvari, smites un apretūras, piesūcinātāji, krāsošanas un apdrukas palīgmateriāli un citi tekstila pārstrādes izstrādājumi

| b) | Grīdas segumi un paklāji |
| --- | --- |

b)

Grīdas segumi un paklāji

visi komponenti, kas nav lietošanas virsma

| c) | Polsterēšanas materiāli |
| --- | --- |

c)

Polsterēšanas materiāli

saistošie un aizpildošie velki un audi, kas neveido daļu no lietošanas virsmas

| d) | Priekškari un aizkari |
| --- | --- |

d)

Priekškari un aizkari

saistošie un aizpildošie velki un audi, kas neveido daļu no auduma labās puses

| e) | Zeķes |
| --- | --- |

e)

Zeķes

Elastīgi pavedieni, kurus izmanto kātos, un stīvinātāji un stiprinātāji pavedieni pirkstgalos un papēžos

| f) | Zeķubikses |
| --- | --- |

f)

Zeķubikses

Elastīgi pavedieni, kurus izmanto jostās, un stīvinātāji un stiprinātāji pavedieni pirkstgalos un papēžos

| g) | Tekstilizstrādājumi, kas nav minēti b) līdz f) punktā |
| --- | --- |

g)

Tekstilizstrādājumi, kas nav minēti b) līdz f) punktā

Pamata vai stiprinājuma drēbe, stīvinātāji un stiprinātāji, starpoderes un kanvas oderējumi, izšūšanas un šūšanas diegi, ja vien tie neaizstāj materiāla velkus un/vai audus, pildījumi bez izolējošas funkcijas un, atbilstīgi 14. panta 1. punktam, oderes.

Šajā noteikumā:

| i) | tādu tekstilizstrādājumu pamata vai stiprinājuma materiālu, kas kalpo par pamatni lietošanas virsmai, jo īpaši segās un divkāršos materiālos, un samta vai plīša materiālu un līdzīgu izstrādājumu pamatni neuzskata par atdalāmu oderējumu; |
| --- | --- |

i)

tādu tekstilizstrādājumu pamata vai stiprinājuma materiālu, kas kalpo par pamatni lietošanas virsmai, jo īpaši segās un divkāršos materiālos, un samta vai plīša materiālu un līdzīgu izstrādājumu pamatni neuzskata par atdalāmu oderējumu;

| ii) | “stīvinātāji un stiprinātāji” ir pavedieni vai materiāli, kas pievienoti noteiktās un ierobežotās tekstilizstrādājumu vietās, lai tās stiprinātu vai piešķirtu tām stīvumu vai biezumu. |
| --- | --- |

ii)

“stīvinātāji un stiprinātāji” ir pavedieni vai materiāli, kas pievienoti noteiktās un ierobežotās tekstilizstrādājumu vietās, lai tās stiprinātu vai piešķirtu tām stīvumu vai biezumu.

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsVIII PIELIKUMS

KVANTITATĪVĀS ANALĪZES METODES DIVKĀRŠIEM UN TRĪSKĀRŠIEM MAISĪJUMIEM

1.   NODAĻA

I.   Noņemto paraugu un analizējamo paraugu sagatavošana tekstilizstrādājumu šķiedru sastāva noteikšanai

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Šajā nodaļā norādītas procedūras, kādās no kopējiem laboratorijas paraugiem iegūst piemērota lieluma (t. i., masai nepārsniedzot 100 g) noņemtos laboratorijas paraugus, lai tos iepriekš sagatavotu kvantitatīvai analīzei, un kādās analizējamos paraugus atlasa no noņemtajiem laboratorijas paraugiem, kam veikta iepriekšējā sagatavošana, atbrīvojot tos no bezšķiedru vielas (1).

2.   DEFINĪCIJAS

2.1.   Pārbaudāmā izstrādājuma partija— materiāla daudzums, kuru novērtē, pamatojoties uz virkni pārbaudes rezultātu. Tas var aptvert, piemēram, visa auduma piegādi, visu audumu, kas austs no kāda konkrēta diegu veltņa, pavedienu partijas sūtījumu, neapstrādātas šķiedras ķīpas vai ķīpu kopumu.

2.2.   Kopējais laboratorijas paraugs— pārbaudāmā izstrādājuma partijas daļa, ko uzskata par reprezentatīvu attiecībāret visu kopumu un kas atrodas laboratorijas rīcībā. Izvēlas pietiekamu kopējā laboratorijas parauga lielumu un veidu, lai pienācīgi atspoguļotu atšķirības pārbaudāmā izstrādājuma partijā un lai varētu viegli ar to rīkoties laboratorijā (2).

2.3.   Noņemtais laboratorijas paraugs— kopējā laboratorijas parauga daļa, ko iepriekš sagatavo, atbrīvojot no bezšķiedru vielas, un no kā atlasa analizējamos paraugus. Izvēlas pietiekamu noņemtā laboratorijas parauga lielumu un veidu, lai pienācīgi atspoguļotu atšķirības kopējā laboratorijas paraugā (3).

2.4.   Analizējamā parauga— materiāla porcija, kas vajadzīga, lai iegūtu individuālu pārbaudes rezultātu, un ko atlasa no noņemtā laboratorijas parauga.

3.   PRINCIPS

Noņemto laboratorijas paraugu izvēlas tā, lai tas būtu reprezentatīvs attiecībā pret kopējo laboratorijas paraugu.

No noņemtā laboratorijas parauga atlasa analizējamos paraugus tādā veidā, lai katrs no tiem būtu reprezentatīvs attiecībā pret noņemto laboratorijas paraugu.

4.   PARAUGU ŅEMŠANA NO NEIESTRĀDĀTĀM ŠĶIEDRĀM

| 4.1. | Neorientētas šķiedras — noņemto laboratorijas paraugu iegūst, izlases veidā izraugoties kušķus no kopējā laboratorijas parauga. Visu noņemto laboratorijas paraugu kārtīgi sajauc, izmantojot laboratorijas kārsēju (4). Audumam vai maisījumam, tostarp neiestrādātām šķiedrām un šķiedrām, kas tieši saskaras ar sajaukšanā izmantojamo iekārtu, veic pirmapstrādi. Tad proporcionāli katrai attiecīgajai masai atlasa analizējamos paraugus no auduma vai maisījuma, no neiestrādātajām šķiedrām un no šķiedrām, kas tieši saskaras ar iekārtu.
  Ja pēc pirmapstrādes uzkārstais audums paliek nebojāts, atlasa analizējamos paraugus, kā aprakstīts 4.2. punktā. Ja pirmapstrādē kārstais audums ir sabojāts, katru analizējamo paraugu atlasa, izlases veidā ņemot vismaz 16 mazus piemērota un aptuveni vienāda lieluma kušķus, un tad tos apvieno. |
| --- | --- |

4.1.

Neorientētas šķiedras — noņemto laboratorijas paraugu iegūst, izlases veidā izraugoties kušķus no kopējā laboratorijas parauga. Visu noņemto laboratorijas paraugu kārtīgi sajauc, izmantojot laboratorijas kārsēju (4). Audumam vai maisījumam, tostarp neiestrādātām šķiedrām un šķiedrām, kas tieši saskaras ar sajaukšanā izmantojamo iekārtu, veic pirmapstrādi. Tad proporcionāli katrai attiecīgajai masai atlasa analizējamos paraugus no auduma vai maisījuma, no neiestrādātajām šķiedrām un no šķiedrām, kas tieši saskaras ar iekārtu.

Ja pēc pirmapstrādes uzkārstais audums paliek nebojāts, atlasa analizējamos paraugus, kā aprakstīts 4.2. punktā. Ja pirmapstrādē kārstais audums ir sabojāts, katru analizējamo paraugu atlasa, izlases veidā ņemot vismaz 16 mazus piemērota un aptuveni vienāda lieluma kušķus, un tad tos apvieno.

| 4.2. | Orientētas šķiedras (kārsti audumi, lentes, cirstās stikla šķiedras) — no izlases veidā izvēlētām kopējā laboratorijas parauga daļām nogriež ne mazāk kā 10 gabalus ar katra aptuveno masu 1 g. Šādi veidotiem noņemtajiem laboratorijas paraugiem veic pirmapstrādi. Gabalus vēlreiz apvieno, liekot tos citu citam blakus, un analizējamo paraugu iegūst, veicot griezumu šķērsām tiem tā, lai iegūtu daļu no katra no šiem 10 garumiem. |
| --- | --- |

4.2.

Orientētas šķiedras (kārsti audumi, lentes, cirstās stikla šķiedras) — no izlases veidā izvēlētām kopējā laboratorijas parauga daļām nogriež ne mazāk kā 10 gabalus ar katra aptuveno masu 1 g. Šādi veidotiem noņemtajiem laboratorijas paraugiem veic pirmapstrādi. Gabalus vēlreiz apvieno, liekot tos citu citam blakus, un analizējamo paraugu iegūst, veicot griezumu šķērsām tiem tā, lai iegūtu daļu no katra no šiem 10 garumiem.

5.   PARAUGU ŅEMŠANA NO PAVEDIENA

| 5.1. | Pavediens spolēs vai šķeterēs — ņem paraugus no visām kopējā laboratorijas parauga spolēm.
  Ņem attiecīgus nepārtrauktus vienādus garumus no katras spoles, uztinot tītavās šķeteres vienādā skaitā vijumu (5) vai kādā citādā veidā. Garumus savieno citu citam blakus vienā šķeterē vai grīstē, lai izveidotos noņemtais laboratorijas paraugs, nodrošinot, ka no katras spoles šķeterē vai grīstē būtu vienādi garumi.
  Noņemtajam laboratorijas paraugam veic pirmapstrādi.
  No noņemtā laboratorijas parauga ņem analizējamos paraugus, nogriežot vairākus vienāda garuma pavedienus no šķeteres vai grīstes, raugoties, lai kopums saturētu visus parauga pavedienus.
  Ja pavediena blīvums teksos ir t un no kopējā laboratorijas parauga atlasīto spoļu skaits ir n, tad 10 g noņemtā parauga iegūšanai no katras spoles jāņem šāds pavediena garums: 106/nt cm.
  Ja nt ir liels, t. i., lielāks par 2 000, tad uztin biezāku šķeteri un to divās vietās pārgriež, veidojot piemērotas masas grīsti. Katram paraugam grīstes veidā pirms pirmapstrādes rūpīgi nosien galus, un analizējamos paraugus ņem no vietas, kas atrodas pietiekami tālu no sējuma vietas. |
| --- | --- |

5.1.

Pavediens spolēs vai šķeterēs — ņem paraugus no visām kopējā laboratorijas parauga spolēm.

Ņem attiecīgus nepārtrauktus vienādus garumus no katras spoles, uztinot tītavās šķeteres vienādā skaitā vijumu (5) vai kādā citādā veidā. Garumus savieno citu citam blakus vienā šķeterē vai grīstē, lai izveidotos noņemtais laboratorijas paraugs, nodrošinot, ka no katras spoles šķeterē vai grīstē būtu vienādi garumi.

Noņemtajam laboratorijas paraugam veic pirmapstrādi.

No noņemtā laboratorijas parauga ņem analizējamos paraugus, nogriežot vairākus vienāda garuma pavedienus no šķeteres vai grīstes, raugoties, lai kopums saturētu visus parauga pavedienus.

Ja pavediena blīvums teksos ir t un no kopējā laboratorijas parauga atlasīto spoļu skaits ir n, tad 10 g noņemtā parauga iegūšanai no katras spoles jāņem šāds pavediena garums: 106/nt cm.

Ja nt ir liels, t. i., lielāks par 2 000, tad uztin biezāku šķeteri un to divās vietās pārgriež, veidojot piemērotas masas grīsti. Katram paraugam grīstes veidā pirms pirmapstrādes rūpīgi nosien galus, un analizējamos paraugus ņem no vietas, kas atrodas pietiekami tālu no sējuma vietas.

| 5.2. | Velku pavedieni — paņem laboratorijas noņemto paraugu, nogriežot no velku gala garumu, kas nav mazāks par 20 cm un kas satur visus velku pavedienus, izņemot eģes pavedienus, kurus atmet. Vienā galā sasien kopā pavedienu kopumu. Ja paraugs ir pārāk liels, lai tam kopumā veiktu pirmapstrādi, to sadala divās vai vairākās daļās, katru sasienot kopā pirmapstrādei, un daļas no jauna savieno pēc tam, kad katrai atsevišķi ir veikta pirmapstrāde. Noņemtajam laboratorijas paraugam nogriežot piemērotu garumu no tā gala, kas atrodas tālāk no sējuma vietas, noņem analizējamo paraugu, kurā ietilpst visi velku pavedieni. Attiecībā uz velkiem, kas sastāv no N pavedieniem ar blīvumu teksos t, 1 g smaga parauga garums ir 105/Nt cm. |
| --- | --- |

5.2.

Velku pavedieni — paņem laboratorijas noņemto paraugu, nogriežot no velku gala garumu, kas nav mazāks par 20 cm un kas satur visus velku pavedienus, izņemot eģes pavedienus, kurus atmet. Vienā galā sasien kopā pavedienu kopumu. Ja paraugs ir pārāk liels, lai tam kopumā veiktu pirmapstrādi, to sadala divās vai vairākās daļās, katru sasienot kopā pirmapstrādei, un daļas no jauna savieno pēc tam, kad katrai atsevišķi ir veikta pirmapstrāde. Noņemtajam laboratorijas paraugam nogriežot piemērotu garumu no tā gala, kas atrodas tālāk no sējuma vietas, noņem analizējamo paraugu, kurā ietilpst visi velku pavedieni. Attiecībā uz velkiem, kas sastāv no N pavedieniem ar blīvumu teksos t, 1 g smaga parauga garums ir 105/Nt cm.

6.   PARAUGU ŅEMŠANA NO AUDUMA

6.1.   No kopējā laboratorijas parauga, kas sastāv no vienas auduma reprezentatīvas daļas

Izgriež sloksni pa diagonāli no viena stūra līdz otram un atbrīvo no eģēm. Šī sloksne ir noņemtais laboratorijas paraugs. Lai iegūtu × g smagu noņemto laboratorijas paraugu, sloksnes laukums ir × 104 G cm2,

kur G ir auduma masa g/m2.

Noņemtajam laboratorijas paraugam veic pirmapstrādi, un tad sloksni sagriež šķērsvirzienā četros vienādos garumos, kurus liek kārtās. Analizējamos paraugus ņem no jebkuras kārtās saliktā materiāla daļas, griezumu veicot šķērsām visām kārtām tā, lai katrā paraugā būtu vienāds garums no katras kārtas.

Ja audumā ir ieausts raksts, noņemto laboratorijas paraugu, mērot paralēli velkiem, noņem tā, lai tas nebūtu mazāks par vienu raksta daļas raporta augstumu. Ja, izpildot šo nosacījumu, noņemtais laboratorijas paraugs ir pārāk liels, lai to apstrādātu kopumā, to sagriež vienādās daļās, tām atsevišķi veic pirmapstrādi un pirms analizējamā parauga atlasīšanas šīs daļas liek kārtās, raugoties, lai nesakristu raksta attiecīgās daļas.

6.2.   No kopējā laboratorijas parauga, kas sastāv no vairākām nogrieztām daļām

Apstrādā katru nogriezto daļu, kā aprakstīts 6.1. punktā, un norāda katru rezultātu atsevišķi.

7.   PARAUGU ŅEMŠANA NO GATAVAJIEM IZSTRĀDĀJUMIEM

Kopējais laboratorijas paraugs parasti ir vesels gatavais izstrādājums vai tā reprezentatīva daļa.

Attiecīgā gadījumā nosaka to izstrādājuma dažādo daļu procentuālo sastāvu, kam ir atšķirīgs šķiedru sastāvs, lai pārbaudītu atbilstību 14. pantam.

No gatavā izstrādājuma daļas, kuras sastāvam jābūt norādītam etiķetē, atlasa reprezentatīvu noņemto laboratorijas paraugu. Ja izstrādājumam ir vairākas etiķetes, atlasa reprezentatīvu noņemto laboratorijas paraugu no katras daļas, kas atbilst attiecīgajai etiķetei.

Ja izstrādājums, kura sastāvs ir jānosaka, nav vienots, iespējams, noņemtie laboratorijas paraugi ir jāizvēlas no katras izstrādājuma daļas un jānosaka dažādo daļu relatīvās proporcijas attiecīgajam izstrādājumam.

Tad aprēķina procentuālo sastāvu, ņemot vērā to daļu relatīvo samēru, no kurām ņemti paraugi.

Noņemtajiem laboratorijas paraugiem veic pirmapstrādi.

Tad no laboratorijas paraugiem, kam veikta pirmapstrāde, atlasa reprezentatīvus analizējamos paraugus.

II.   Ievads šķiedru maisījumu kvantitatīvās analīzes metodēs

Šķiedru maisījumu kvantitatīvās analīzes metožu pamatā ir divi galvenie procesi — šķiedru manuālā atdalīšana un ķīmiskā atdalīšana.

Ja vien iespējams, izmanto manuālās atdalīšanas metodi, jo tā kopumā sniedz precīzākus rezultātus nekā ķīmiskā metode. To var izmantot visiem tekstilmateriāliem, kuru sastāvā esošās šķiedras neveido pilnībā sajauktu maisījumu, piemēram, pavedieniem, kas sastāv no vairākiem elementiem, no kuriem katrs ir veidots tikai no viena veida šķiedras, vai audumiem, kuros velku šķiedras veids atšķiras no audu šķiedras veida, vai no dažādu veidu pavedieniem sastāvoša trikotāža, ko iespējams izārdīt.

Kopumā ķīmiskās kvantitatīvās analīzes metodes pamatojas uz atsevišķo sastāvdaļu selektīvu šķīdību. Pēc sastāvdaļas atdalīšanas nosver nešķīstošo atlikumu un no masas zuduma aprēķina šķīstošās sastāvdaļas proporcionālo apmēru. Informācija, kas sniegta šā pielikuma pirmajā daļā, ir kopīga visu pielikumā apskatīto šķiedru maisījumu analīzei ar šīs metodes palīdzību neatkarīgi no to sastāva. Tādēļ to izmanto saistībā ar turpmākajām atsevišķajām pielikuma iedaļām, kurās norādītas sīki izstrādātas procedūras, kas piemērojamas attiecīgiem šķiedru maisījumiem. Iespējami gadījumi, kad analīze balstās nevis uz selektīvo šķīdību, bet uz kādu citu principu; šādos gadījumos atbilstošajā iedaļā norāda detalizētu informāciju.

Šķiedru maisījumi apstrādes procesā un mazākā pakāpē gatavie tekstilmateriāli var saturēt bezšķiedru vielas, piemēram, taukvielas, vasku vai apretūras, vai ūdenī šķīstošas vielas, kas rodas vai nu dabīgi, vai tiek pievienotas, lai atvieglotu apstrādi. Bezšķiedru viela pirms analīzes ir jāatdala. Šim nolūkam norāda arī metodi eļļu, taukvielu, vasku un ūdenī šķīstošu vielu atdalīšanai.

Tekstilmateriāli var saturēt arī sveķus vai vielas, kuras pievieno, lai piešķirtu raksturīgās īpašības. Šādas vielas, tostarp izņēmuma gadījumos krāsvielas, var ietekmēt reaģenta iedarbību uz šķīstošiem komponentiem un/vai daļēji vai pilnībā tikt atdalītas ar reaģentu. Šādas vielas var izraisīt kļūdas, tāpēc pirms parauga analīzes tās atdala. Ja nav iespējams atdalīt šādu pievienoto vielu, šajā pielikumā norādītās kvantitatīvās ķīmiskās analīzes metodes vairs nav piemērojamas.

Krāsvielu krāsotos audumos uzskata par šķiedras neatņemamu sastāvdaļu, un to neatdala.

Analīzes izdara, pamatojoties uz sausu masu, un tiek izklāstīta procedūra sausās masas noteikšanai.

Rezultātu iegūst, katras šķiedras sausajai masai piemērojot saskaņotās pielaides, kas uzskaitītas šīs regulas IX pielikumā.

Pirms sāk analīzi, identificē visas maisījumā esošās šķiedras. Dažās metodēs maisījuma nešķīstošā sastāvdaļa var būt daļēji izšķīdināta reaģentā, ko izmanto nešķīstošas(-u) sastāvdaļas(-u) izšķīdināšanai.

Ja vien iespējams, izvēlas tādus reaģentus, kam ir neliela iedarbība vai kas neiedarbojas uz nešķīstošajām šķiedrām. Ja ir zināms, ka analīzes laikā veidojas masas zudums, rezultātu koriģē; šim nolūkam norāda korekcijas koeficientus. Šie koeficienti ir noteikti vairākās laboratorijās, ar analīzes metodē norādītu attiecīgu reaģentu apstrādājot šķiedras, kas attīrītas pirmapstrādē.

Korekcijas koeficientus piemēro tikai nedegradētām šķiedrām, un, iespējams, ir vajadzīgi dažādi korekcijas koeficienti, ja šķiedras ir degradētas pirms apstrādes vai apstrādes laikā. Norādītās procedūras attiecas uz atsevišķajām noteikšanām.

Gan manuālas atdalīšanas, gan ķīmiskas atdalīšanas gadījumā jāveic vismaz divas noteikšanas dažādiem analizējamiem paraugiem.

Apstiprinājumam, ja vien tas ir iespējams tehniskā ziņā, ir ieteicams izmantot alternatīvas procedūras, kurās vispirms izšķīst tā sastāvdaļa, kas standarta metodē veidoja atlikumu.

2.   NODAĻA

Dažu divkāršo šķiedru maisījumu kvantitatīvās analīzes metodes

I.   Informācija, kas kopīga trīskāršu tekstilšķiedras maisījumu kvantitatīvas ķīmiskās analīzes metodēm.

I.1.   Piemērošanas joma

Katras metodes piemērošanas joma norāda, kādām šķiedrām metode ir piemērojama.

I.2.   Princips

Pēc šķiedru maisījuma sastāvdaļu identifikācijas piemērotā pirmapstrādē atdala bezšķiedru materiālu un tad, parasti ar selektīvas šķīdības palīdzību, atdala vienu sastāvdaļu (6). Nosver nešķīstošo atlikumu, un šķīstošās sastāvdaļas proporcionālo daudzumu aprēķina no masas zuduma. Ja nepastāv tehniski šķēršļi, ieteicams izšķīdināt to šķiedru, kuras ir proporcionāli vairāk, tādējādi mazākumā esošo šķiedru iegūstot kā atlikumu.

I.3.   Materiāli un iekārtas

I.3.1.   Iekārtas

| I.3.1.1. | Filtrtīģeļi un sverglāzes, kas ir pietiekami lielas šādiem tīģeļiem, vai jebkāda cita iekārta, kura nodrošina identiskus rezultātus. |
| --- | --- |

I.3.1.1.

Filtrtīģeļi un sverglāzes, kas ir pietiekami lielas šādiem tīģeļiem, vai jebkāda cita iekārta, kura nodrošina identiskus rezultātus.

| I.3.1.2. | Bunzena kolba. |
| --- | --- |

I.3.1.2.

Bunzena kolba.

| I.3.1.3. | Eksikators ar silikagela indikatoru. |
| --- | --- |

I.3.1.3.

Eksikators ar silikagela indikatoru.

| I.3.1.4. | Ventilācijas tipa žāvēšanas skapis analizējamo paraugu žāvēšanai 105 ± 3 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

I.3.1.4.

Ventilācijas tipa žāvēšanas skapis analizējamo paraugu žāvēšanai 105 ± 3 °C temperatūrā.

| I.3.1.5. | Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,0002 g. |
| --- | --- |

I.3.1.5.

Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,0002 g.

| I.3.1.6. | Soksleta ekstrakcijas aparāts vai cita iekārta, kas nodrošina identiskus rezultātus. |
| --- | --- |

I.3.1.6.

Soksleta ekstrakcijas aparāts vai cita iekārta, kas nodrošina identiskus rezultātus.

I.3.2.   Reaģenti

| I.3.2.1. | Petrolēteris, atkārtoti destilēts, ar viršanas temperatūras intervālu no 40 ° līdz 60 °C. |
| --- | --- |

I.3.2.1.

Petrolēteris, atkārtoti destilēts, ar viršanas temperatūras intervālu no 40 ° līdz 60 °C.

| I.3.2.2. | Pārējie reaģenti precizēti katras metodes attiecīgajās iedaļās. Visiem reaģentiem, ko izmanto, jābūt ķīmiski tīriem. |
| --- | --- |

I.3.2.2.

Pārējie reaģenti precizēti katras metodes attiecīgajās iedaļās. Visiem reaģentiem, ko izmanto, jābūt ķīmiski tīriem.

| I.3.2.3. | Destilēts vai dejonizēts ūdens. |
| --- | --- |

I.3.2.3.

Destilēts vai dejonizēts ūdens.

| I.3.2.4. | Acetons. |
| --- | --- |

I.3.2.4.

Acetons.

| I.3.2.5. | Ortofosforskābe. |
| --- | --- |

I.3.2.5.

Ortofosforskābe.

| I.3.2.6. | Urīnsviela. |
| --- | --- |

I.3.2.6.

Urīnsviela.

| I.3.2.7. | Nātrija bikarbonāts. |
| --- | --- |

I.3.2.7.

Nātrija bikarbonāts.

Visi reaģenti, ko izmanto, ir ķīmiski tīri.

I.4.   Kondicionēšanas un analīzes apstākļi

Tā kā tiek noteiktas sausas masas, nav vajadzības kondicionēt paraugu vai izdarīt analīzes kondicionētos apstākļos.

I.5.   Noņemtais laboratorijas paraugs

Paņem laboratorijas noņemto paraugu, kas ir reprezentatīvs attiecībā pret kopējo laboratorijas paraugu un pietiekami liels visiem vajadzīgajiem paraugiem, no kuriem katrs sver vismaz 1 g.

I.6.   Noņemtā laboratorijas parauga pirmapstrāde (7)

Ja sastāvā ir viela, kas procentuālā sastāva aprēķinā (sk. šīs regulas 17. pantu) nav jāņem vērā, to vispirms atdala ar piemērotu metodi, kas neietekmē nevienu šķiedras sastāvā esošo sastāvdaļu.

Šim nolūkam bezšķiedru vielu, ko iespējams ekstrahēt ar petrolēteri un ūdeni, atdala, Soksleta ekstrakcijas aparātā apstrādājot gaissausu noņemto paraugu ar petrolēteri vienu stundu ar ātrumu vismaz seši cikli stundā. Ļauj petrolēterim iztvaikot no parauga, kuru tad ekstrahē tiešā apstrādē, vienu stundu mērcējot paraugu ūdenī istabas temperatūrā un pēc tam vēl stundu mērcējot ūdenī ar temperatūru 65 ± 5 °C, atsārmu ik pa laikam sakratot. Lieto atsārma attiecību pret paraugu 100:1. Paraugu atbrīvo no liekā ūdens ar izspiešanas, sūknēšanas vai cenrtifugēšanas palīdzību, un pēc tam ļauj paraugam izžūt gaissausam.

Ja sastāvā ir elastolefīns vai šķiedru maisījums, kura sastāvā ir elastolefīns un citas šķiedras (vilna, dzīvnieku spalvas, zīds, kokvilna, lini, kaņepāji, džuta, abaka, alfa, kokosšķiedras, slotzaru šķiedra, rāmija, sizals, kupro, modāls, proteīns, viskoze, akrils, poliamīds jeb neilons, poliesteris un elastomultiesteris), iepriekš aprakstīto procedūru mazliet maina, petrolēteri aizstājot ar acetonu.

Ja divkārša maisījuma sastāvā ir elastolefīns un acetāts, pirmapstrādē piemēro turpmāk aprakstīto procedūru. Paraugu ekstrahē 10 minūtes 80 °C temperatūrā ar šķīdumu, kas satur 25 g/l 50 % ortofosforskābes un 50 g/l urīnvielas. Lieto atsārma attiecību pret paraugu - 100:1. Paraugu mazgā ūdenī, tad žāvē un mazgā 0,1 % nātrija bikarbonāta šķīdumā, un nobeigumā to rūpīgi mazgā ūdenī.

Ja bezšķiedru vielu nav iespējams ekstrahēt ar petrolēteri un ūdeni, to atdala, iepriekš aprakstīto ūdens metodi aizstājot ar piemērotu metodi, kas nerada būtiskas izmaiņas nevienā šķiedras sastāvdaļā. Tomēr attiecībā uz dažām nebalinātām dabīgām augu šķiedrām (piem., džutu, kokosšķiedru) jānorāda, ka parasta pirmapstrāde ar petrolēteri un ūdeni neatdala visas dabīgās bezšķiedru vielas, tomēr papildu pirmapstrādi neveic, ja vien paraugā nav gan petrolēterī, gan ūdenī nešķīstošu apretūru.

Analīzes protokolos iekļauj detalizētu informāciju par izmantotajām pirmapstrādes metodēm.

I.7.   Analīzes metode

I.7.1.   Vispārīgi norādījumi

I.7.1.1.   Žāvēšana

Visas žāvēšanas darbības veic ne mazāk kā četras stundas un ne vairāk kā 16 stundas 105 ± 3 °C temperatūrā ventilācijas tipa žāvējamajā skapī, pilnībā noslēdzot skapja durvis. Ja žāvēšanas laiks ir mazāks par 14 stundām, paraugs jānosver, lai pārbaudītu, vai tā masa kļuvusi konstanta. Var uzskatīt, ka masa ir kļuvusi konstanta, ja turpmākajā 60 minūšu žāvēšanas periodā, tās variācija ir mazāka par 0,05 %.

Žāvēšanas, dzesēšanas un svēršanas laikā izvairās darboties kailām rokām ar tīģeļiem, sverglāzēm, paraugiem vai atlikumiem.

Paraugus žāvē sverglāzē, kam vāks novietots līdzās. Beidzot žāvēšanu, sverglāzi pirms izņemšanas no krāsns noslēdz ar aizbāzni un strauji pārvieto uz eksikatoru.

Filtrtīģeli žāvē sverglāzē, kam vāks novietots līdzās krāsnī. Beidzot žāvēšanu, sverglāzi noslēdz un strauji pārvieto uz eksikatoru.

Ja lieto citu iekārtu, nevis filtrtīģeli, žāvēšanas darbības žāvējamā skapī jāveic tādā veidā, kas ļauj bez zudumiem noteikt šķiedru sauso masu.

I.7.1.2.   Dzesēšana

Visas dzesēšanas darbības veic līdzās svariem novietotā eksikatorā tik ilgi, līdz sverglāzes ir pilnībā atdzisušas, katrā ziņā ne mazāk kā divas stundas.

I.7.1.3.   Svēršana

Beidzot dzesēšanu, divu minūšu laikā pēc sverglāzes izņemšanas no eksikatora to nosver. Svēršanas precizitāte ir 0,0002 g.

I.7.2.   Procedūra

No noņemtā laboratorijas parauga, kam veikta pirmapstrāde, paņem vismaz 1 g smagu analizējamo paraugu. Pavedienu vai audumu sagriež apmēram 10 mm lielos gabalos, kurus, cik vien iespējams, sadala. Paraugu žāvē sverglāzē, atdzesē eksikatorā un nosver. Paraugu ievieto stikla traukā, kas norādīts attiecīgās
  Savienības
  metodes atbilstošajā iedaļā, sverglāzi nekavējoties atkārtoti nosver un no starpības iegūst parauga sauso masu. Izdara analīzi, kā precizēts attiecīgajā piemērojamās metodes iedaļā. Atlikumu pārbauda ar mikroskopu, lai konstatētu, vai apstrādē patiešām ir pilnībā atdalījusies šķīstošā šķiedra.

I.8.   Rezultātu aprēķināšana un izteikšana

Nešķīstošās sastāvdaļas masu izsaka procentos no kopējās šķiedras masas maisījumā. Šķīstošās sastāvdaļas procentuālo sastāvu iegūst ar starpības palīdzību. Rezultātus aprēķina, pamatojoties uz tīru, sausu masu, kas koriģēta ar a) saskaņotajām pielaidēm un b) korekcijas koeficientiem, kuri vajadzīgi, lai ievērotu vielas zudumu pirmapstrādes un analīzes laikā. Aprēķinos izmanto I.8.2. punktā norādīto formulu.

| I.8.1. | Nešķīstošās sastāvdaļas procentuālā sastāva aprēķināšana, pamatojoties uz tīru, sausu masu, neņemot vērā šķiedru masas zudumu pirmapstrādes laikā.



  kur






  P1% | ir tīras, sausas nešķīstošās sastāvdaļas procentuālais sastāvs; |
| --- | --- | --- |
| m | ir parauga sausās masas procentuālais daudzums pēc pirmapstrādes; |
| r | ir atlikuma sausā masa; |
| d | ir korekcijas koeficients nešķīstošās sastāvdaļas masas zudumam reaģentā analīzes laikā. Atbilstošie “d” lielumi ir norādīti katras metodes attiecīgajā iedaļā. |

I.8.1.

Nešķīstošās sastāvdaļas procentuālā sastāva aprēķināšana, pamatojoties uz tīru, sausu masu, neņemot vērā šķiedru masas zudumu pirmapstrādes laikā.

Formula

kur

P1%

ir tīras, sausas nešķīstošās sastāvdaļas procentuālais sastāvs;

m

ir parauga sausās masas procentuālais daudzums pēc pirmapstrādes;

r

ir atlikuma sausā masa;

d

ir korekcijas koeficients nešķīstošās sastāvdaļas masas zudumam reaģentā analīzes laikā. Atbilstošie “d” lielumi ir norādīti katras metodes attiecīgajā iedaļā.

Šādi “d” lielumi katrā ziņā ir parastie lielumi, kas piemērojami ķīmiski nedegradētām šķiedrām.

| I.8.2. | Nešķīstošās sastāvdaļas procentuālā sastāva aprēķināšana, pamatojoties uz tīru, sausu masu un koriģējot ar pieņemtajiem koeficientiem un, attiecīgā gadījumā, ar korekcijas koeficientiem masas zudumam pirmapstrādē



  kur






  P1A% | ir nešķīstošās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, kas koriģēts ar parastajam saskaņotajām pielaidēm un kas attiecas uz masas zudumu pirmapstrādes laikā; |
| --- | --- | --- |
| P1 | ir tīras, sausas nešķīstošās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, kas aprēķināts pēc I.8.1. punktā norādītās formulas; |
| a1 | ir nešķīstošās sastāvdaļas parastā saskaņotā pielaide (sk. IX pielikumu); |
| a2 | ir šķīstošās sastāvdaļas parastā saskaņotā pielaide (sk. IX pielikumu); |
| b1 | ir pirmapstrādē radies nešķīstošās sastāvdaļas procentuālā sastāva zudums; |
| b2 | ir pirmapstrādē radies šķīstošās sastāvdaļas procentuālā sastāva zudums. |

I.8.2.

Nešķīstošās sastāvdaļas procentuālā sastāva aprēķināšana, pamatojoties uz tīru, sausu masu un koriģējot ar pieņemtajiem koeficientiem un, attiecīgā gadījumā, ar korekcijas koeficientiem masas zudumam pirmapstrādē

Formula

kur

P1A%

ir nešķīstošās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, kas koriģēts ar parastajam saskaņotajām pielaidēm un kas attiecas uz masas zudumu pirmapstrādes laikā;

P1

ir tīras, sausas nešķīstošās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, kas aprēķināts pēc I.8.1. punktā norādītās formulas;

a1

ir nešķīstošās sastāvdaļas parastā saskaņotā pielaide (sk. IX pielikumu);

a2

ir šķīstošās sastāvdaļas parastā saskaņotā pielaide (sk. IX pielikumu);

b1

ir pirmapstrādē radies nešķīstošās sastāvdaļas procentuālā sastāva zudums;

b2

ir pirmapstrādē radies šķīstošās sastāvdaļas procentuālā sastāva zudums.

Otrās sastāvdaļas procentuālais daudzums ir P2A% = 100 – P1A%.

Ja veikta īpaša pirmapstrāde, b1 un b2 vērtības, ja iespējams, nosaka, veicot analīzē izmantoto pirmapstrādi katrai tīrās šķiedras sastāvdaļai. Tīras šķiedras ir tādas, kurās nav bezšķiedru materiāla, izņemot to, ko tās parasti satur (dabīgā veidā vai ražošanas procesa dēļ), tādā veidā (nebalinātas, balinātas), kādā tās konstatē analizējamajā materiālā.

Ja nav pieejamas tīras atsevišķas sastāvā esošas šķiedras, ko izmanto analizējamā materiāla ražošanā, ir jāizmanto b1 un b2 vidējie lielumi, kuri iegūti testos, kas veikti tādām tīrām šķiedrām, kuras līdzinās pārbaudāmajā maisījumā esošajām šķiedrām.

Ja izmanto parasto pirmapstrādi, ekstrahējot petrolēteri un ūdeni, korekcijas koeficientus b1 un b2 var ignorēt, izņemot nebalinātai kokvilnai, nebalinātam linam un nebalinātiem kaņepājiem, kur zaudējums pirmapstrādē parasti ir 4 %, un polipropilēna gadījumā, kur tas ir 1 %.

Citu šķiedru gadījumā aprēķinos parasti neņem vērā zudumus saistībā ar pirmapstrādi.

II.   Kvantitatīvās analīzes metode ar manuālu atdalīšanu

II.1.   Piemērošanas joma

Šo metodi piemēro visu veidu tekstilšķiedrām, ja tās neveido pilnībā sajauktu maisījumu un tās ir iespējams atdalīt ar rokām.

II.2.   Princips

Pēc tekstilmateriāla sastāvdaļu identifikācijas bezšķiedru materiālu atdala, veicot piemērotu pirmapstrādi, un tad šķiedras atdala ar rokām, žāvē un nosver, lai aprēķinātu katras šķiedras procentuālo sastāvu maisījumā.

II.3.   Iekārtas

| II.3.1. | Sverglāze vai kāda cita iekārta, kas nodrošina identiskus rezultātus. |
| --- | --- |

II.3.1.

Sverglāze vai kāda cita iekārta, kas nodrošina identiskus rezultātus.

| II.3.2. | Eksikators ar silikagela indikatoru. |
| --- | --- |

II.3.2.

Eksikators ar silikagela indikatoru.

| II.3.3. | Ventilācijas tipa žāvēšanas skapis analizējamo paraugu žāvēšanai 105 ± 3 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

II.3.3.

Ventilācijas tipa žāvēšanas skapis analizējamo paraugu žāvēšanai 105 ± 3 °C temperatūrā.

| II.3.4. | Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,0002 g. |
| --- | --- |

II.3.4.

Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,0002 g.

| II.3.5. | Soksleta ekstrakcijas aparāts vai cita iekārta, kas nodrošina identisku rezultātu. |
| --- | --- |

II.3.5.

Soksleta ekstrakcijas aparāts vai cita iekārta, kas nodrošina identisku rezultātu.

| II.3.6. | Adata. |
| --- | --- |

II.3.6.

Adata.

| II.3.7. | Savijumu skaitītājs vai tamlīdzīga iekārta. |
| --- | --- |

II.3.7.

Savijumu skaitītājs vai tamlīdzīga iekārta.

II.4.   Reaģenti

| II.4.1. | Petrolēteris, atkārtoti destilēts, ar viršanas temperatūras intervālu no 40 līdz 60 °C. |
| --- | --- |

II.4.1.

Petrolēteris, atkārtoti destilēts, ar viršanas temperatūras intervālu no 40 līdz 60 °C.

| II.4.2. | Destilēts vai dejonizēts ūdens. |
| --- | --- |

II.4.2.

Destilēts vai dejonizēts ūdens.

II.5.   Kondicionēšanas un analīzes apstākļi

Skatīt I.4.

II.6.   Noņemtais laboratorijas paraugs

Skatīt I.5.

II.7.   Noņemtā laboratorijas parauga pirmapstrāde

Skatīt I.6.

II.8.   Procedūra

II.8.1.   Pavediena analīze

No pirmapstrādes noņemtā laboratorijas parauga noņem vismaz 1 g smagu analizējamo paraugu. Ja pavediens ir ļoti smalks, analīzi var veikt vismaz 30 m garam pavedienam neatkarīgi no masas.

Sagriež pavedienu piemērota garuma gabalos un atdala šķiedras veidus, izmantojot adatu un, vajadzības gadījumā, savijumu skaitītāju. Šādi iegūtās šķiedras ievieto iepriekš nosvērtās sverglāzēs un žāvē 105 ± 3 °C temperatūrā, līdz iegūst konstantu masu, kā aprakstīts I.7.1. un I.7.2. punktā.

II.8.2.   Auduma analīze

No noņemtā laboratorijas parauga, kam veikta pirmapstrāde, pietiekami atstatus no visām eģēm izraugās vismaz 1 g smagu paraugu, kam malas ir rūpīgi aplīdzinātas, nepieļaujot sakrokošanos, un ir paralēli audiem vai velkiem vai, trikotāžas gadījumā, pa valdziņu rindu un valdziņu ķēdi. Atdala atšķirīgos šķiedru veidus, savāc tos iepriekš nosvērtās sverglāzēs un rīkojas, kā aprakstīts II.8.1. punktā.

II.9.   Rezultātu aprēķināšana un izteikšana

Katras šķiedras sastāvdaļas masu izsaka procentos no kopējās šķiedru masas maisījumā. Rezultātus aprēķina, pamatojoties uz tīru, sausu masu, kas koriģēta ar a) saskaņotajām pielaidēm un b) korekcijas koeficientiem, kuri vajadzīgi, lai ņemtu vērā vielas zudumu pirmapstrādes laikā.

| II.9.1. | Tīras, sausas šķiedras procentuālās masas aprēķināšana, neņemot vērā šķiedras masas zudumu pirmapstrādes laikā:









  P1% | ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs; |
| --- | --- | --- |
| m1 | ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas masa; |
| m2 | ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas masa. |

II.9.1.

Tīras, sausas šķiedras procentuālās masas aprēķināšana, neņemot vērā šķiedras masas zudumu pirmapstrādes laikā:

Formula

P1%

ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs;

m1

ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas masa;

m2

ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas masa.

| II.9.2. | Katras sastāvdaļas procentuālā sastāva aprēķināšanai, koriģējot ar saskaņotajām pielaidēm un, attiecīgā gadījumā, ar korekcijas koeficientiem vielas masas zudumam pirmapstrādē, skat. I.8.2. |
| --- | --- |

II.9.2.

Katras sastāvdaļas procentuālā sastāva aprēķināšanai, koriģējot ar saskaņotajām pielaidēm un, attiecīgā gadījumā, ar korekcijas koeficientiem vielas masas zudumam pirmapstrādē, skat. I.8.2.

III.1.   Metožu precizitāte

Atsevišķajās metodēs norādītā precizitāte attiecas uz sakritību.

Sakritība ir ticamības pakāpe, t. i., apmērs, kādā sakrīt eksperimentu rezultāti, ko laborants iegūst dažādās laboratorijās vai dažādos laikos, ja izmanto vienu un to pašu metodi un noskaidro individuālus rezultātus identiska homogēna maisījuma paraugiem.

Sakritību nosaka rezultātu ticamības robežās ar 95 % ticamības pakāpi.

Tas nozīmē, ka divu rezultātu starpība vairākās analīzēs, ko veic dažādās laboratorijās, metodi parastajā veidā un pareizi piemērojot identiskam un homogēnam maisījumam, tiktu pārsniegta vienīgi piecos gadījumos no 100.

III.2.   Analīzes protokols

| III.2.1. | Apliecina, ka analīze veikta ar šo metodi. |
| --- | --- |

III.2.1.

Apliecina, ka analīze veikta ar šo metodi.

| III.2.2. | Norāda sīkākas ziņas par īpašu pirmapstrādi (skat. I.6). |
| --- | --- |

III.2.2.

Norāda sīkākas ziņas par īpašu pirmapstrādi (skat. I.6).

| III.2.3. | Norāda individuālos rezultātus un aritmētisko vidējo, katru ar precizitāti — 0,1. |
| --- | --- |

III.2.3.

Norāda individuālos rezultātus un aritmētisko vidējo, katru ar precizitāti — 0,1.

IV.   Īpašas metodes

KOPSAVILKUMA TABULA

| Metode | Piemērošanas joma | Reaģents |
| --- | --- | --- |
| Šķīstošā sastāvdaļa | Nešķīstošā sastāvdaļa |
| 1. | Acetāts | Dažas citas šķiedras | Acetons |
| 2. | Dažas proteīnu šķiedras | Dažas citas šķiedras | Hipohlorīts |
| 3. | Viskoze, kupro vai daži modāla veidi | Kokvilna, elastolefīns vai melamīns | Skudrskābe un cinka hlorīds |
| 4. | Poliamīds jeb neilons | Dažas citas šķiedras | Skudrskābe, 80 % (masa/masa) |
| 5. | Acetāts | Triacetāts, elastolefīns vai melamīns | Benzilspirts |
| 6. | Triacetāts vai polilaktīds | Dažas citas šķiedras | Dihlormetāns |
| 7. | Dažas celulozes šķiedras | Poliesteris, elastomultiesteris vai elastolefīns | Sērskābe, 75 % (masa/masa) |
| 8. | Akrili, daži modificētie akrili vai dažas hlora šķiedras | Dažas citas šķiedras | Dimetilformamīds |
| 9. | Dažas hloršķiedras | Dažas citas šķiedras | Oglekļa disulfīds/acetons, 55,5/44,5 (tilpums/tilpums) |
| 10. | Acetāts | Dažas hlora šķiedras, elastolefīns vai melamīns | Ledus etiķskābe |
| 11. | Zīds | Vilna, mati, elastolefīns vai melamīns | Sērskābe, 75 % (masa/masa) |
| 12. | Džuta | Dažas dzīvnieku izcelsmes šķiedras | Slāpekļa satura metode |
| 13. | Polipropilēns | Dažas citas šķiedras | Ksilols |
| 14. | Dažas citas šķiedras | Hlora šķiedras (vinilhlorīda homoplimēri), elastolefīns vai malamīns | Koncentrētas sērskābes metode |
| 15. | Hloršķiedras, daži modificētie akrili, daži elastāni, acetāti, triacetāti | Dažas citas šķiedras | Cikloheksanons |
| 16. | Melamīns | Kokvilna vai aramīds | Karsta skudrskābe, 90 % masa/masa |

Metode

Piemērošanas joma

Reaģents

Šķīstošā sastāvdaļa

Nešķīstošā sastāvdaļa

1.

Acetāts

Dažas citas šķiedras

Acetons

2.

Dažas proteīnu šķiedras

Dažas citas šķiedras

Hipohlorīts

3.

Viskoze, kupro vai daži modāla veidi

Kokvilna, elastolefīns vai melamīns

Skudrskābe un cinka hlorīds

4.

Poliamīds jeb neilons

Dažas citas šķiedras

Skudrskābe, 80 % (masa/masa)

5.

Acetāts

Triacetāts, elastolefīns vai melamīns

Benzilspirts

6.

Triacetāts vai polilaktīds

Dažas citas šķiedras

Dihlormetāns

7.

Dažas celulozes šķiedras

Poliesteris, elastomultiesteris vai elastolefīns

Sērskābe, 75 % (masa/masa)

8.

Akrili, daži modificētie akrili vai dažas hlora šķiedras

Dažas citas šķiedras

Dimetilformamīds

9.

Dažas hloršķiedras

Dažas citas šķiedras

Oglekļa disulfīds/acetons, 55,5/44,5 (tilpums/tilpums)

10.

Acetāts

Dažas hlora šķiedras, elastolefīns vai melamīns

Ledus etiķskābe

11.

Zīds

Vilna, mati, elastolefīns vai melamīns

Sērskābe, 75 % (masa/masa)

12.

Džuta

Dažas dzīvnieku izcelsmes šķiedras

Slāpekļa satura metode

13.

Polipropilēns

Dažas citas šķiedras

Ksilols

14.

Dažas citas šķiedras

Hlora šķiedras (vinilhlorīda homoplimēri), elastolefīns vai malamīns

Koncentrētas sērskābes metode

15.

Hloršķiedras, daži modificētie akrili, daži elastāni, acetāti, triacetāti

Dažas citas šķiedras

Cikloheksanons

16.

Melamīns

Kokvilna vai aramīds

Karsta skudrskābe, 90 % masa/masa

METODE Nr. 1

ACETĀTS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Acetona metode)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | acetāts (19)
  ar |
| --- | --- |

1.

acetāts (19)

ar

| 2. | vilna (1), dzīvnieku mati (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), lini (7), kaņepāji (8), džuta (9), abaka (10), alfa (11), kokosšķiedras (12), slotzaru šķiedra (13), rāmija (14), sizals (15), kupro (21), modāls (22), proteīns (23), viskoze (25), akrils (26), poliamīds jeb neilons (30), poliesteris (35), elastomultiesteris (46), elastolefīns (46) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

vilna (1), dzīvnieku mati (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), lini (7), kaņepāji (8), džuta (9), abaka (10), alfa (11), kokosšķiedras (12), slotzaru šķiedra (13), rāmija (14), sizals (15), kupro (21), modāls (22), proteīns (23), viskoze (25), akrils (26), poliamīds jeb neilons (30), poliesteris (35), elastomultiesteris (46), elastolefīns (46) un melamīns (48).

Šī metode nekādā gadījumā nav izmantojama acetāta šķiedrām, kam veikta virsmas deacetilēšana.

2.   PRINCIPS

Acetātu no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar acetonu. Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Sausa acetāta procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (papildus tiem, kas uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

Koniskās kolbas ar stikla aizbāžņiem, ar ietilpību vismaz 200 ml.

3.2.   Reaģents

Acetons.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi:

| | Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml acetona uz gramu parauga, kolbu sakrata, atstāj to uz 30 minūtēm istabas temperatūrā, periodiski apmaisot, un pēc tam šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. |
| --- | --- |

Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml acetona uz gramu parauga, kolbu sakrata, atstāj to uz 30 minūtēm istabas temperatūrā, periodiski apmaisot, un pēc tam šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli.

| | Apstrādi atkārto vēl divas reizes (kopā veicot trīs ekstrakcijas) tikai pa 15 minūtēm katru tā, lai kopējais apstrādes laiks acetonā būtu viena stunda. Atlikumu pārvieto uz filtrtīģeli. Atlikumu mazgā filtrtīģelī ar acetonu un iztukšo ar sūknēšanu. Tīģeli atkārtoti piepilda ar acetonu un ļauj tam iztukšoties notekot. |
| --- | --- |

Apstrādi atkārto vēl divas reizes (kopā veicot trīs ekstrakcijas) tikai pa 15 minūtēm katru tā, lai kopējais apstrādes laiks acetonā būtu viena stunda. Atlikumu pārvieto uz filtrtīģeli. Atlikumu mazgā filtrtīģelī ar acetonu un iztukšo ar sūknēšanu. Tīģeli atkārtoti piepilda ar acetonu un ļauj tam iztukšoties notekot.

| | Nobeigumā tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, tīģeli un atlikumu izžāvē, kā arī atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Nobeigumā tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, tīģeli un atlikumu izžāvē, kā arī atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. “d” ir 1,00, izņemot melamīnam, kur “d” = 1,01.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 2

DAŽAS PROTEĪNU ŠĶIEDRAS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto hipohlorītu)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | noteiktas proteīna šķiedras, proti, vilna (1) vai dzīvnieku mati (2 un 3), zīds (4), proteīns (23)
  ar |
| --- | --- |

1.

noteiktas proteīna šķiedras, proti, vilna (1) vai dzīvnieku mati (2 un 3), zīds (4), proteīns (23)

ar

| 2. | kokvilna (5), kupro (21), viskoze (25), akrils (26), hlora šķiedras (27), poliamīds jeb neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), elastāns (43), stikla šķiedra (44), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

kokvilna (5), kupro (21), viskoze (25), akrils (26), hlora šķiedras (27), poliamīds jeb neilons (30), poliesteris (35), polipropilēns (37), elastāns (43), stikla šķiedra (44), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47) un melamīns (48).

Ja sastāvā ietilpst dažādas proteīnu šķiedras, metode norāda to kopējos daudzumus, bet ne to individuālos daudzumus.

2.   PRINCIPS

Proteīna šķiedru no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar hipohlorīta šķīdumu. Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Sausas proteīna šķiedras procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

Lai pagatavotu hipohlorīta šķīdumu, var izmantot litija hipohlorītu vai nātrija hipohlorītu.

Litija hipohlorīts ir ieteicams tajos gadījumos, kas saistīti ar nelielu analīžu skaitu vai analīzēm, kuras veic ar diezgan gariem intervāliem. Tas ir tādēļ, ka hipohlorīta procentuālais sastāvs litija hipohlorītā — atšķirībā no nātrija hipohlorīta — ir praktiski nemainīgs. Ja ir zināms hipohlorīta procentuālais sastāvs, hipohlorīta saturs nav jāpārbauda idiometriski katrai analīzei, jo var izmantot konstantu nosvērtu litija hipohlorīta daļu.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Erlenmeijera kolba ar šlifu, 250 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeijera kolba ar šlifu, 250 ml.

| ii) | Termostats, ko var noregulēt uz 20 (± 2) °C. |
| --- | --- |

ii)

Termostats, ko var noregulēt uz 20 (± 2) °C.

3.2.   Reaģenti

i)   Hipohlorīta reaģents

a)   Litija hipohlorīta šķīdums

Tas sastāv no svaigi pagatavota šķīduma, kurā ir 35 (± 2) g/l aktīvā hlora (apmēram 1 M), kam pievienots 5 (± 0,5) g/l iepriekš izšķīdināta nātrija hidroksīda. Pagatavošanai ņem 100 gramu litija hipohlorīta, kas satur 35 % aktīvā hlora (vai 115 gramus, kas satur 30 % aktīvā hlora), izšķīdina to apmēram 700 ml destilēta ūdens, pievieno 5 gramus nātrija hidroksīda, kurš izšķīdināts apmēram 200 ml destilēta ūdens, un ar destilētu ūdeni papildina līdz 1 litram. Svaigi pagatavotais šķīdums nav jāpārbauda idiometriski.

b)   Nātrija hipohlorīta šķīdums

Tas sastāv no svaigi pagatavota šķīduma, kurā ir 35 (± 2) g/l aktīvā hlora (apmēram 1 M), kam pievienots 5 (± 0,5) g/l iepriekš izšķīdināta nātrija hidroksīda.

Aktīvā hlora saturu šķīdumā pārbauda idiometriski pirms katras analīzes.

ii)   Etiķskābe, atšķaidīta

Atšķaida 5 ml ledus etiķskābes ar ūdeni līdz 1 litram.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi: samaisa apmēram 1 gramu parauga ar apmēram 100 ml hipohlorīta šķīduma (litija vai nātrija hipohlorīts) 250 ml kolbā un pamatīgi sakrata, lai paraugu pilnībā samērcētu.

Tad kolbu 40 minūtes karsē termostatā 20 °C temperatūrā un pastāvīgi vai vismaz regulāri laiku pa laikam sakrata. Tā kā vilna šķīst eksotermiski, ir jāizkliedē un jāaizvada siltums, kas rodas šīs metodes ķīmiskajā reakcijā. Citādi var tikt izraisītas būtiskas kļūdas, sākotnēji šķīdinot nešķīstošas šķiedras.

Pēc 40 minūtēm kolbas saturu filtrē nosvērtā stikla filtrtīģelī un atlikuma šķiedras pārvieto filtrtīģelī, skalojot kolbu ar nelielu daudzumu hipohlorīta reaģenta. Filtrīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību un atlikumu secīgi izmazgā ar ūdeni, ar atšķaidītu etiķskābi un noslēgumā vēlreiz ar ūdeni, pēc katras šķidruma iepildīšanas tīģeli iztukšojot ar sūknēšanas palīdzību. Sūknēšanu veic tikai pēc tam, kad skalojamais atsārms jau ir iztecējis.

Nobeigumā tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, izžāvē tīģeli ar atlikumu un tos atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. “d” lielums ir 1,00, izņemot kokvilnu, viskozi, modālu un melamīnu, kam “d” = 1,01, un nebalinātu kokvilnu, kurai “d” = 1,03.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 3

VISKOZE, KUPRO VAI DAŽI MODĀLA VEIDI UN KOKVILNA

(Metode, kurā izmanto skudrskābi un cinka hlorīdu)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | viskoze (25) vai kupro (21), ieskaitot dažus modāla šķiedras veidus (22),
  ar |
| --- | --- |

1.

viskoze (25) vai kupro (21), ieskaitot dažus modāla šķiedras veidus (22),

ar

| 2. | kokvilna (5), elastolefīns (47) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

kokvilna (5), elastolefīns (47) un melamīns (48).

Ja sastāvā konstatē modāla šķiedru, jāveic iepriekšējs tests, lai noskaidrotu, vai tā šķīst reaģentā.

Šo metodi nevar piemērot maisījumiem, kuros kokvilna bijusi pakļauta apjomīgai ķīmiskajai noārdīšanai vai kuros viskoze vai kupro šķīst nepilnīgi sakarā ar dažu tādu krāsvielu vai apretūru klātbūtni, kuras nevar pilnībā atdalīt.

2.   PRINCIPS

Viskozes, kupro vai modāla šķiedru no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar reaģentu, kas sastāv no skudrskābes un cinka hlorīda. Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā koriģētu masu izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Sausas viskozes, kupro vai modāla šķiedras procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Koniskās kolbas ar stikla aizbāžņiem, ar vismaz 200 ml ietilpību. |
| --- | --- |

i)

Koniskās kolbas ar stikla aizbāžņiem, ar vismaz 200 ml ietilpību.

| ii) | Iekārta kolbu uzturēšanai 40 (± 2) °C temperatūrā. |
| --- | --- |

ii)

Iekārta kolbu uzturēšanai 40 (± 2) °C temperatūrā.

3.2.   Reaģenti

| i) | Šķīdums, kurā ir 20 g kausēta bezūdens cinka hlorīda un 68 g bezūdens skudrskābes, kas papildināti ar ūdeni līdz 100 g (proti, 20 masas daļu kausēta bezūdens cinka hlorīda attiecībā pret 80 masas daļām 85 % skudrskābes (m/m)).
  NB:
  Šajā ziņā jāvērš uzmanība uz I.3.2.2. punktu, kurā noteikts, ka visiem izmantotajiem reaģentiem jābūt ķīmiski tīriem; bez tam ir svarīgi izmantot vienīgi kausētu bezūdens cinka hlorīdu. |
| --- | --- |

i)

Šķīdums, kurā ir 20 g kausēta bezūdens cinka hlorīda un 68 g bezūdens skudrskābes, kas papildināti ar ūdeni līdz 100 g (proti, 20 masas daļu kausēta bezūdens cinka hlorīda attiecībā pret 80 masas daļām 85 % skudrskābes (m/m)).

NB:

Šajā ziņā jāvērš uzmanība uz I.3.2.2. punktu, kurā noteikts, ka visiem izmantotajiem reaģentiem jābūt ķīmiski tīriem; bez tam ir svarīgi izmantot vienīgi kausētu bezūdens cinka hlorīdu.

| ii) | Amonija hidroksīda šķīdums: 20 ml koncentrēta amonjaka šķīduma (blīvums 0,880 g/ml) atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram. |
| --- | --- |

ii)

Amonija hidroksīda šķīdums: 20 ml koncentrēta amonjaka šķīduma (blīvums 0,880 g/ml) atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi: paraugu uzreiz ievieto kolbā, kas iepriekš sasildīta līdz 40 °C temperatūrai. Pievieno 100 ml iepriekš līdz 40 °C temperatūrai sasildītu skudrskābes un cinka hlorīda šķīdumu uz vienu gramu parauga. Ieliek aizbāzni un kolbu spēcīgi sakrata. Kolbu un tās saturu divas ar pusi stundas notur pastāvīgā 40 °C temperatūrā, ik pēc stundas kolbu sakratot.

Kolbas saturu filtrē caur nosvērtu filtrtīģeli un ar reaģenta palīdzību pārvieto tīģelī šķiedras, kas palikušas kolbā. Izskalo ar 20 ml reaģenta.

Tīģeli un atlikumu rūpīgi izmazgā ar ūdeni 40 °C temperatūrā. Šķiedru saturošo atlikumu skalo apmēram 100 ml auksta amonjaka šķīduma (3.2.ii), nodrošinot, lai šis atlikums 10 minūtes būtu pilnībā iemērkts šķīdumā; pēc tam rūpīgi skalo ar aukstu ūdeni.

Sūknēšanu veic tikai pēc tam, kad skalojamais atsārms jau ir iztecējis.

Nobeigumā atlikušo šķidrumu iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, izžāvē tīģeli un atlikumu un tos atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība kokvilnai ir 1,02, melamīnam — 1,01 un elastolefīnam — 1,00.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 2 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 4

POLIAMĪDS JEB NEILONS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto 80 % skudrskābi (m/m))

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Šo metodi pēc bezšķiedru vielas atdalīšanas izmanto divkāršiem maisījumiem, ko veido:

| 1. | poliamīds jeb neilons (30),
  ar |
| --- | --- |

1.

poliamīds jeb neilons (30),

ar

| 2. | vilna (1), dzīvnieku mati (2 un 3), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), akrils (26), hlora šķiedra (27), poliesteris (35), polipropilēns (37), stiklašķiedra (44), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

vilna (1), dzīvnieku mati (2 un 3), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), akrils (26), hlora šķiedra (27), poliesteris (35), polipropilēns (37), stiklašķiedra (44), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47) un melamīns (48).

Kā jau minēts iepriekš, šo metodi var izmantot arī attiecībā uz maisījumiem ar vilnu, bet ja vilnas saturs pārsniedz 25 %, jāizmanto metode Nr. 2 (vilnas šķīdināšana sārmainā nātrija hipohlorīta šķīdumā).

2.   PRINCIPS

Poliamīda šķiedru no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar skudrskābi. Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Sausa poliamīda jeb neilona procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību.

3.2.   Reaģenti

| i) | Skudrskābe (80 % (m/m), relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,186). Atšķaida 880 ml 90 % skudrskābes (m/m) (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,204) ar ūdeni līdz 1 litram. Vai arī atšķaida 780 ml 98 % līdz 100 % skudrskābes (m/m) (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,220) ar ūdeni līdz 1 litram.
  Koncentrācija nav kritiska diapazonā no 77 līdz 83 % skudrskābes (m/m). |
| --- | --- |

i)

Skudrskābe (80 % (m/m), relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,186). Atšķaida 880 ml 90 % skudrskābes (m/m) (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,204) ar ūdeni līdz 1 litram. Vai arī atšķaida 780 ml 98 % līdz 100 % skudrskābes (m/m) (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,220) ar ūdeni līdz 1 litram.

Koncentrācija nav kritiska diapazonā no 77 līdz 83 % skudrskābes (m/m).

| ii) | Amonjaks, atšķaidīts: 80 ml koncentrēta amonjaka šķīduma (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 0,880) atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram. |
| --- | --- |

ii)

Amonjaks, atšķaidīts: 80 ml koncentrēta amonjaka šķīduma (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 0,880) atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi: paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar vismaz 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml skudrskābes uz gramu parauga. Ievieto aizbāzni, kolbu sakrata, lai samērcētu paraugu. Kolbu atstāj 15 minūtes istabas temperatūrā, laiku pa laikam sakratot. Kolbas saturu izfiltrē caur nosvērtu filtrtīģeli un atlikuma šķiedras pārvieto tīģelī, skalojot kolbu ar nelielu daudzumu skudrskābes reaģenta.

Tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību un atlikumu filtrā secīgi izmazgā ar skudrskābes reaģentu, ar karstu ūdeni, ar atšķaidīta amonjaka šķīdumu un noslēgumā ar aukstu ūdeni, pēc katras šķidruma iepildīšanas tīģeli iztukšojot ar sūknēšanas palīdzību. Sūknēšanu veic tikai pēc tam, kad skalojamais atsārms jau ir iztecējis.

Nobeigumā tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, tīģeli un atlikumu izžāvē, kā arī atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. “d” ir 1,00, izņemot melamīnam, kur “d” = 1,01.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 5

ACETĀTS UN TRIACETĀTS

(Metode, kurā izmanto benzilspirtu)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| — | acetāts (19)
  ar |
| --- | --- |

—

acetāts (19)

ar

| — | triacetāts (24), elastolefīns (47) un melamīns (48). |
| --- | --- |

—

triacetāts (24), elastolefīns (47) un melamīns (48).

2.   PRINCIPS

Acetāta šķiedru no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar benzilspirtu 52 ± 2 °C temperatūrā.

Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Sausa acetāta procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību. |
| --- | --- |

i)

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību.

| ii) | Mehāniskais kratītājs. |
| --- | --- |

ii)

Mehāniskais kratītājs.

| iii) | Termostats vai cita iekārta, kas nodrošina kolbai 52 ± 2 °C temperatūru. |
| --- | --- |

iii)

Termostats vai cita iekārta, kas nodrošina kolbai 52 ± 2 °C temperatūru.

3.2.   Reaģenti:

| i) | benzilspirts, |
| --- | --- |

i)

benzilspirts,

| ii) | etanols. |
| --- | --- |

ii)

etanols.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi:

| | paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā, pievieno 100 ml benzilspirta uz gramu parauga. Ievieto aizbāzni, iestiprina kolbu kratītājā tā, lai tā būtu iemērkta ūdens vannā, kurā uztur 52 ± 2 °C temperatūru, un 20 minūtes krata šādā temperatūrā.
  (Tā vietā lai izmantotu mehānisko kratītāju, kolbu var spēcīgi kratīt ar rokām). |
| --- | --- |

paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā, pievieno 100 ml benzilspirta uz gramu parauga. Ievieto aizbāzni, iestiprina kolbu kratītājā tā, lai tā būtu iemērkta ūdens vannā, kurā uztur 52 ± 2 °C temperatūru, un 20 minūtes krata šādā temperatūrā.

(Tā vietā lai izmantotu mehānisko kratītāju, kolbu var spēcīgi kratīt ar rokām).

| | Šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. Kolbā pievieno vēl vienu porciju benzilspirta un krata tāpat kā iepriekš 52 ± 2 °C temperatūrā 20 minūtes. |
| --- | --- |

Šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. Kolbā pievieno vēl vienu porciju benzilspirta un krata tāpat kā iepriekš 52 ± 2 °C temperatūrā 20 minūtes.

| | Šķidrumu dekantē caur tīģeli. Darbību ciklu atkārto trešo reizi. |
| --- | --- |

Šķidrumu dekantē caur tīģeli. Darbību ciklu atkārto trešo reizi.

| | Nobeigumā ielej šķidrumu un atlikumu tīģelī; atlikušās šķiedras no kolbas ieskalo tīģelī ar papildu daudzumu benzilspirta 52 ± 2 °C temperatūrā. Tīģeli rūpīgi iztukšo. |
| --- | --- |

Nobeigumā ielej šķidrumu un atlikumu tīģelī; atlikušās šķiedras no kolbas ieskalo tīģelī ar papildu daudzumu benzilspirta 52 ± 2 °C temperatūrā. Tīģeli rūpīgi iztukšo.

| | Šķiedras pārvieto kolbā, izskalo ar etanolu un pēc manuālas kratīšanas dekantē caur filtrtīģeli. |
| --- | --- |

Šķiedras pārvieto kolbā, izskalo ar etanolu un pēc manuālas kratīšanas dekantē caur filtrtīģeli.

| | Šādu skalošanu atkārto divas vai trīs reizes. Atlikumu pārvieto uz tīģeli un rūpīgi iztukšo. Tīģeli un atlikumu izžāvē, kā arī atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Šādu skalošanu atkārto divas vai trīs reizes. Atlikumu pārvieto uz tīģeli un rūpīgi iztukšo. Tīģeli un atlikumu izžāvē, kā arī atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. “d” ir 1,00, izņemot melamīnam, kur “d” = 1,01.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 6

TRIACETĀTI UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto dihlormetānu)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | triacetāts (24) vai polilaktīds (34)
  ar |
| --- | --- |

1.

triacetāts (24) vai polilaktīds (34)

ar

| 2. | vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), akrils (26), poliamīds jeb neilons (30), poliesteris (35), stikla šķiedra (44), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), akrils (26), poliamīds jeb neilons (30), poliesteris (35), stikla šķiedra (44), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47) un melamīns (48).

Piezīme

Triacetāta šķiedras, kam veikta apdare, kas izraisa daļēju hidrolīzi, vairs nav pilnībā šķīstošas reaģentā. Šādos gadījumos metode nav piemērojama.

2.   PRINCIPS

Triacetāta vai polilaktīda šķiedras no maisījuma, kura sausā masa ir zināma, ekstrahē ar dihlormetānu. Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Abu lielumu starpība ir sausā triacetāta vai polilaktīda daudzums procentos.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību.

3.2.   Reaģents

Dihlormetāns.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi:

| | Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml dihlormetāna uz gramu parauga, ievieto aizbāzni, kolbu sakrata ik pēc 10 minūtēm, lai samērcētu paraugu, un atstāj 30 minūtes istabas temperatūrā, regulāri laiku pa laikam kolbu sakratot. Šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. Kolbā, kurā ir atlikums, pievieno 60 ml dihlormetāna, sakrata to ar rokām un kolbas saturu filtrē filtrtīģelī. Atlikuma šķiedras pārvieto tīģelī, skalojot kolbu ar nedaudz lielāku daudzumu dihlormetāna. Filtrtīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, lai atbrīvotos no liekā šķidruma, tad filtrtīģeli atkārtoti piepilda ar dihlormetānu un ļauj izžūt notekot. |
| --- | --- |

Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml dihlormetāna uz gramu parauga, ievieto aizbāzni, kolbu sakrata ik pēc 10 minūtēm, lai samērcētu paraugu, un atstāj 30 minūtes istabas temperatūrā, regulāri laiku pa laikam kolbu sakratot. Šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. Kolbā, kurā ir atlikums, pievieno 60 ml dihlormetāna, sakrata to ar rokām un kolbas saturu filtrē filtrtīģelī. Atlikuma šķiedras pārvieto tīģelī, skalojot kolbu ar nedaudz lielāku daudzumu dihlormetāna. Filtrtīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, lai atbrīvotos no liekā šķidruma, tad filtrtīģeli atkārtoti piepilda ar dihlormetānu un ļauj izžūt notekot.

| | Nobeigumā izmanto sūknēšanu, lai likvidētu lieko šķidrumu, pēc tam apstrādā atlikumu ar verdošu ūdeni, lai likvidētu visu šķīdinātāju, veic sūknēšanu, izžāvē tīģeli un atlikumu, tos atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Nobeigumā izmanto sūknēšanu, lai likvidētu lieko šķidrumu, pēc tam apstrādā atlikumu ar verdošu ūdeni, lai likvidētu visu šķīdinātāju, veic sūknēšanu, izžāvē tīģeli un atlikumu, tos atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība ir 1,00, izņemot poliestera, elastomultiestera, elastolefīna un melamīna gadījumā, kur “d” vērtība ir 1,01.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 7

DAŽAS CELULOZES ŠĶIEDRAS UN POLIESTERIS

(Metode, kurā izmanto 75 % m/m sērskābi)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | kokvilna (5), lini (7), kaņepāji (8), rāmija (14), kupro (21), modāls (22), viskoze (25)
  ar |
| --- | --- |

1.

kokvilna (5), lini (7), kaņepāji (8), rāmija (14), kupro (21), modāls (22), viskoze (25)

ar

| 2. | poliesteris (35), elastomultiesteris (46) un elastolefīns (47). |
| --- | --- |

2.

poliesteris (35), elastomultiesteris (46) un elastolefīns (47).

2.   PRINCIPS

Celulozes šķiedru no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar 75 % sērskābi (m/m). Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Sausas celulozes šķiedras procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 500 ml ietilpību. |
| --- | --- |

i)

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 500 ml ietilpību.

| ii) | Termostats vai cita iekārta, kas nodrošina kolbai 50 ± 5 °C temperatūru. |
| --- | --- |

ii)

Termostats vai cita iekārta, kas nodrošina kolbai 50 ± 5 °C temperatūru.

3.2.   Reaģenti

i)   Sērskābe, 75 ± 2 % m/m

Pagatavo, rūpīgi dzesēšanas laikā pievienojot 700 ml sērskābes (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,84) 350 ml destilēta ūdens.

Kad šķīdums ir atdzisis līdz istabas temperatūrai, to atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram.

ii)   Amonjaks, atšķaidīts

Atšķaida 80 ml amonjaka šķīduma (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 0,88) ar ūdeni līdz 1 litram.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi.

| | Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 500 ml tilpumu, pievieno 200 ml 75 % sērskābes uz gramu parauga, ievieto aizbāzni un rūpīgi sakrata kolbu, lai samērcētu paraugu. |
| --- | --- |

Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 500 ml tilpumu, pievieno 200 ml 75 % sērskābes uz gramu parauga, ievieto aizbāzni un rūpīgi sakrata kolbu, lai samērcētu paraugu.

| | Notur kolbu vienu stundu 50 ± 5 °C temperatūrā, sakratot regulāri laiku pa laikam apmēram pēc 10 minūtēm. Kolbas saturu izfiltrē caur nosvērtu filtrtīģeli ar sūknēšanas palīdzību. Atlikuma šķiedras pārvieto, izskalojot kolbu ar nelielu daudzumu 75 % sērskābes. Tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību un atlikumu vienu reizi filtrā izmazgā, iepildot tīģelī svaigu porciju sērskābes. Sūknēšanu veic tikai pēc tam, kad skābe jau ir iztecējusi. |
| --- | --- |

Notur kolbu vienu stundu 50 ± 5 °C temperatūrā, sakratot regulāri laiku pa laikam apmēram pēc 10 minūtēm. Kolbas saturu izfiltrē caur nosvērtu filtrtīģeli ar sūknēšanas palīdzību. Atlikuma šķiedras pārvieto, izskalojot kolbu ar nelielu daudzumu 75 % sērskābes. Tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību un atlikumu vienu reizi filtrā izmazgā, iepildot tīģelī svaigu porciju sērskābes. Sūknēšanu veic tikai pēc tam, kad skābe jau ir iztecējusi.

| | Atlikumu izmazgā vairākas reizes secīgi ar aukstu ūdeni, divreiz ar atšķaidītu amonjaka šķīdumu, un tad rūpīgi ar aukstu ūdeni, pēc katras iepildīšanas tīģeli iztukšojot ar sūknēšanas palīdzību. Sūknēšanu veic tikai pēc tam, kad skalojamais atsārms jau ir iztecējis. Nobeigumā no tīģeļa ar sūknēšanas palīdzību iztukšo atlikušo šķidrumu, izžāvē tīģeli un atlikumu, un tos atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Atlikumu izmazgā vairākas reizes secīgi ar aukstu ūdeni, divreiz ar atšķaidītu amonjaka šķīdumu, un tad rūpīgi ar aukstu ūdeni, pēc katras iepildīšanas tīģeli iztukšojot ar sūknēšanas palīdzību. Sūknēšanu veic tikai pēc tam, kad skalojamais atsārms jau ir iztecējis. Nobeigumā no tīģeļa ar sūknēšanas palīdzību iztukšo atlikušo šķidrumu, izžāvē tīģeli un atlikumu, un tos atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. “d” lielums ir 1,00.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 8

AKRILI, DAŽI MODIFICĒTI AKRILI VAI DAŽAS HLORA ŠĶIEDRAS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto dimetilformamīdu)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | akrili (26), daži modificēti akrili (29) vai dažas hlora šķiedras (27) (8)

  ar |
| --- | --- |

1.

akrili (26), daži modificēti akrili (29) vai dažas hlora šķiedras (27) (8)

ar

| 2. | vilna (1), dzīvnieku mati (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), poliamīds jeb neilons (30), poliesteris (35), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

vilna (1), dzīvnieku mati (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), poliamīds jeb neilons (30), poliesteris (35), elastomultiesteris (46), elastolefīns (47) un melamīns (48).

Tā ir vienādi piemērojama akriliem un dažiem modificētiem akriliem, kas apstrādāti ar pirms tam metalizētām krāsām, bet ne tādiem, kuri krāsoti ar pēchromēšanas krāsām.

2.   PRINCIPS

Akrilu, modificētu akrilu vai hlora šķiedru no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar dimentilformamīdu, kas karsēts ūdens vannā viršanas temperatūrā. Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver. Tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas un sausa akrila, modificēta akrila vai hlora šķiedru procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību. |
| --- | --- |

i)

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību.

| ii) | Ūdens vanna viršanas temperatūrā. |
| --- | --- |

ii)

Ūdens vanna viršanas temperatūrā.

3.2.   Reaģents

Dimetilformamīds (viršanas temperatūra 153 ± 1 °C), kurā nav vairāk par 0,1 % ūdens.

Šis reaģents ir toksisks, un tādēļ ir ieteicams lietot velkmi.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi.

| | Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu, uz gramu parauga pievieno 80 ml dimetilformamīda, kurš iepriekš sakarsēts ūdens vannā viršanas temperatūrā, ievieto aizbāzni, kolbu sakrata, lai samērcētu paraugu, un vienu stundu karsē ūdens vannā viršanas temperatūrā. Šajā laikposmā kolbu un tās saturu uzmanīgi ar rokām sakrata piecas reizes. |
| --- | --- |

Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu, uz gramu parauga pievieno 80 ml dimetilformamīda, kurš iepriekš sakarsēts ūdens vannā viršanas temperatūrā, ievieto aizbāzni, kolbu sakrata, lai samērcētu paraugu, un vienu stundu karsē ūdens vannā viršanas temperatūrā. Šajā laikposmā kolbu un tās saturu uzmanīgi ar rokām sakrata piecas reizes.

| | Šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli, šķiedras saglabājot kolbā. Kolbā pievieno vēl 60 ml dimetilformamīda un vēl karsē 30 minūtes, šajā laikposmā kolbu un saturu uzmanīgi ar rokām sakratot divas reizes. |
| --- | --- |

Šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli, šķiedras saglabājot kolbā. Kolbā pievieno vēl 60 ml dimetilformamīda un vēl karsē 30 minūtes, šajā laikposmā kolbu un saturu uzmanīgi ar rokām sakratot divas reizes.

| | Kolbas saturu izfiltrē caur filtrtīģeli ar sūknēšanas palīdzību. |
| --- | --- |

Kolbas saturu izfiltrē caur filtrtīģeli ar sūknēšanas palīdzību.

| | Atlikuma šķiedras pārvieto tīģelī, skalojot vārglāzi ar dimetilformamīdu. Tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību. Atlikumu izmazgā ar apmēram 1 litru karsta ūdens 70 — 80 °C temperatūrā, katru reizi piepildot tīģeli. |
| --- | --- |

Atlikuma šķiedras pārvieto tīģelī, skalojot vārglāzi ar dimetilformamīdu. Tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību. Atlikumu izmazgā ar apmēram 1 litru karsta ūdens 70 — 80 °C temperatūrā, katru reizi piepildot tīģeli.

| | Pēc katras ūdens pievienošanas īsu brīdi veic sūknēšanu, bet ne līdz mirklim, kad ūdens jau ir iztecējis. Ja skalojamais atsārms tek tīģelī pārāk lēni, var veikt vāju sūknēšanu. |
| --- | --- |

Pēc katras ūdens pievienošanas īsu brīdi veic sūknēšanu, bet ne līdz mirklim, kad ūdens jau ir iztecējis. Ja skalojamais atsārms tek tīģelī pārāk lēni, var veikt vāju sūknēšanu.

| | Nobeigumā tīģeli ar atlikumu izžāvē, atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Nobeigumā tīģeli ar atlikumu izžāvē, atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība ir 1,00, izņemot šādus gadījumus:

| | vilna 1,01 |
| --- | --- |

vilna 1,01

| | kokvilna 1,01 |
| --- | --- |

kokvilna 1,01

| | kupro 1,01 |
| --- | --- |

kupro 1,01

| | modāls 1,01 |
| --- | --- |

modāls 1,01

| | poliesteris 1,01 |
| --- | --- |

poliesteris 1,01

| | elastomultiesteris 1,01 |
| --- | --- |

elastomultiesteris 1,01

| | melamīns 1,01. |
| --- | --- |

melamīns 1,01.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 9

DAŽAS HLORA ŠĶIEDRAS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto oglekļa disulfīda un acetona maisījumu 55,5/44,5)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | dažas hlora šķiedras (27), proti, dažas polivinilhlorīda šķiedras, kas var būt arī šķiedras pēc hlorēšanas (9),
  ar |
| --- | --- |

1.

dažas hlora šķiedras (27), proti, dažas polivinilhlorīda šķiedras, kas var būt arī šķiedras pēc hlorēšanas (9),

ar

| 2. | vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), akrils (26), poliamīds jeb neilons (30), poliesteris (35), stikla šķiedra (44), elastomultiesteris (46) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

vilna (1), dzīvnieku spalvas (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), akrils (26), poliamīds jeb neilons (30), poliesteris (35), stikla šķiedra (44), elastomultiesteris (46) un melamīns (48).

Ja vilnas vai zīda saturs maisījumā pārsniedz 25 %, jāizmanto metode Nr. 2.

Ja poliamīda jeb neilona saturs maisījumā pārsniedz 25 %, jāizmanto metode Nr. 4.

2.   PRINCIPS

Hlora šķiedru no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar oglekļa disulfīda un acetona azeotropu maisījumu. Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Sausas proteīna šķiedras procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību. |
| --- | --- |

i)

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību.

| ii) | Mehāniskais kratītājs. |
| --- | --- |

ii)

Mehāniskais kratītājs.

3.2.   Reaģenti:

| i) | Azeotrops oglekļa disulfīda un acetona maisījums (oglekļa disulfīds 55,5 % un acetons 44,5 % pēc tilpuma). Tā kā šis reaģents ir toksisks, ir ieteicams izmantot velkmi. |
| --- | --- |

i)

Azeotrops oglekļa disulfīda un acetona maisījums (oglekļa disulfīds 55,5 % un acetons 44,5 % pēc tilpuma). Tā kā šis reaģents ir toksisks, ir ieteicams izmantot velkmi.

| ii) | Etanols (92 % pēc tilpuma) vai metanols. |
| --- | --- |

ii)

Etanols (92 % pēc tilpuma) vai metanols.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi.

| | Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar vismaz 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml azeotropā maisījuma uz gramu parauga. Kolbu hermētiski noslēdz un 20 minūtes istabas temperatūrā krata ar mehānisko kratītāju vai spēcīgi ar rokām. |
| --- | --- |

Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar vismaz 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml azeotropā maisījuma uz gramu parauga. Kolbu hermētiski noslēdz un 20 minūtes istabas temperatūrā krata ar mehānisko kratītāju vai spēcīgi ar rokām.

| | Šķidruma augšējo slāni dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. |
| --- | --- |

Šķidruma augšējo slāni dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli.

| | Atkārto apstrādi ar 100 ml svaiga reaģenta. Šo darbību ciklu atkārto, līdz uz pulksteņstikla nepaliek polimēru nogulsnes, pēc tam kad ir iztvaikojis ekstrakcijas šķidruma piliens. Izmantojot reaģenta papildu daudzumu, pārvieto atlikumu filtrtīģelī, šķidruma iztukšošanai veic sūknēšanu, un tīģeli un atlikumu izskalo ar 20 ml spirta un pēc tam trīs reizes ar ūdeni. Pirms izsūknēšanas ļauj skalojamam atsārmam iztecēt. Izžāvē tīģeli un atlikumu un tos atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Atkārto apstrādi ar 100 ml svaiga reaģenta. Šo darbību ciklu atkārto, līdz uz pulksteņstikla nepaliek polimēru nogulsnes, pēc tam kad ir iztvaikojis ekstrakcijas šķidruma piliens. Izmantojot reaģenta papildu daudzumu, pārvieto atlikumu filtrtīģelī, šķidruma iztukšošanai veic sūknēšanu, un tīģeli un atlikumu izskalo ar 20 ml spirta un pēc tam trīs reizes ar ūdeni. Pirms izsūknēšanas ļauj skalojamam atsārmam iztecēt. Izžāvē tīģeli un atlikumu un tos atdzesē un nosver.

Piezīme:

Paraugs, kurā ir daži maisījumi ar augstu hlora šķiedru saturu, var ievērojami sarukt žāvēšanas procesā, kā rezultātā hlora šķiedras šķīšana tiek kavēta.

Tomēr tas neietekmē hlora šķiedru galīgo izšķīšanu šķīdinātājā.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Aprēķina rezultātus, kā aprakstīts vispārīgos norādījumos. “d” ir 1,00, izņemot melamīnam, kur “d” = 1,01.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 10

ACETĀTS UN DAŽAS HLORA ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto ledus etiķskābi)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | acetāts (19)
  ar |
| --- | --- |

1.

acetāts (19)

ar

| 2. | dažas hlora šķiedras (27), proti, polivinilhlorīda šķiedras, kas var būt arī šķiedras pēc hlorēšanas, elastolefīns (47) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

dažas hlora šķiedras (27), proti, polivinilhlorīda šķiedras, kas var būt arī šķiedras pēc hlorēšanas, elastolefīns (47) un melamīns (48).

2.   PRINCIPS

Acetāta šķiedru no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar ledus etiķskābi. Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Sausa acetāta procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību. |
| --- | --- |

i)

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību.

| ii) | Mehāniskais kratītājs. |
| --- | --- |

ii)

Mehāniskais kratītājs.

3.2.   Reaģents

Ledus etiķskābe (vairāk par 99 %). Šis reaģents ir ļoti kodīgs, tādēļ ar to jārīkojas piesardzīgi.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi.

| | Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu vismaz, pievieno 100 ml ledus etiķskābes uz gramu parauga. Kolbu hermētiski noslēdz un 20 minūtes istabas temperatūrā krata ar mehānisko kratītāju vai spēcīgi ar rokām. Šķidruma augšējo slāni dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. Šo apstrādi atkārto divas reizes, katru reizi izmantojot 100 ml svaiga reaģenta, pavisam kopā veicot trīs ekstrakcijas. |
| --- | --- |

Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu vismaz, pievieno 100 ml ledus etiķskābes uz gramu parauga. Kolbu hermētiski noslēdz un 20 minūtes istabas temperatūrā krata ar mehānisko kratītāju vai spēcīgi ar rokām. Šķidruma augšējo slāni dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. Šo apstrādi atkārto divas reizes, katru reizi izmantojot 100 ml svaiga reaģenta, pavisam kopā veicot trīs ekstrakcijas.

| | Atlikumu pārvieto filtrtīģelī, šķidruma iztukšošanai veic sūknēšanu, un tīģeli un atlikumu izskalo ar 50 ml ledus etiķskābes un pēc tam trīs reizes ar ūdeni. Pēc katras skalošanas ļauj iztecēt šķidrumam un tikai tad veic sūknēšanu. Tīģeli un atlikumu izžāvē un tos atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Atlikumu pārvieto filtrtīģelī, šķidruma iztukšošanai veic sūknēšanu, un tīģeli un atlikumu izskalo ar 50 ml ledus etiķskābes un pēc tam trīs reizes ar ūdeni. Pēc katras skalošanas ļauj iztecēt šķidrumam un tikai tad veic sūknēšanu. Tīģeli un atlikumu izžāvē un tos atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. “d” lielums ir 1,00.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 11

ZĪDS UN VILNA VAI DZĪVNIEKU MATI

(Metode, kurā izmanto 75 % m/m sērskābi)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | zīds (4)
  ar |
| --- | --- |

1.

zīds (4)

ar

| 2. | vilna (1) vai dzīvnieku spalvas (2 un 3), elastolefīns (47) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

vilna (1) vai dzīvnieku spalvas (2 un 3), elastolefīns (47) un melamīns (48).

2.   PRINCIPS

Zīda šķiedru no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar 75 % sērskābi (10) (m/m).

Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver. Tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Sausa zīda procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību.

3.2.   Reaģenti:

| i) | sērskābe (75 ± 2 % m/m).
  Pagatavo, rūpīgi dzesēšanas laikā pievienojot 700 ml sērskābes (blīvums 20 °C temperatūrā: 1,84) 350 ml destilēta ūdens.
  Kad šķīdums ir atdzisis līdz istabas temperatūrai, to atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram. |
| --- | --- |

i)

sērskābe (75 ± 2 % m/m).

Pagatavo, rūpīgi dzesēšanas laikā pievienojot 700 ml sērskābes (blīvums 20 °C temperatūrā: 1,84) 350 ml destilēta ūdens.

Kad šķīdums ir atdzisis līdz istabas temperatūrai, to atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram.

| ii) | Sērskābe, atšķaidīta: lēnām pievieno 100 ml sērskābes (blīvums 20 °C temperatūrā: 1,84) 1 900 ml destilēta ūdens. |
| --- | --- |

ii)

Sērskābe, atšķaidīta: lēnām pievieno 100 ml sērskābes (blīvums 20 °C temperatūrā: 1,84) 1 900 ml destilēta ūdens.

| iii) | Amonjaks, atšķaidīts: atšķaida 200 ml koncentrēta amonjaka (blīvums 20 °C temperatūrā: 0,880) ar ūdeni līdz 1 000 ml. |
| --- | --- |

iii)

Amonjaks, atšķaidīts: atšķaida 200 ml koncentrēta amonjaka (blīvums 20 °C temperatūrā: 0,880) ar ūdeni līdz 1 000 ml.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi.

| | Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml 75 % sērskābes (m/m) uz gramu parauga un ievieto aizbāzni. Spēcīgi sakrata un 30 minūtes atstāj istabas temperatūrā. Vēlreiz sakrata un atstāj 30 minūtes. |
| --- | --- |

Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml 75 % sērskābes (m/m) uz gramu parauga un ievieto aizbāzni. Spēcīgi sakrata un 30 minūtes atstāj istabas temperatūrā. Vēlreiz sakrata un atstāj 30 minūtes.

| | Pēdējo reizi sakrata un kolbas saturu filtrē caur nosvērtu filtrtīģeli. Atlikušās šķiedras no kolbas izskalo ar 75 % sērskābes reaģentu. Atlikumu filtrtīģelī pēc kārtas mazgā ar 50 ml atšķaidītas sērskābes reaģenta, ar 50 ml ūdens un ar 50 ml atšķaidīta amonjaka šķīduma. Katru reizi pirms sūknēšanas ļauj šķiedrām būt saskarē ar šķidrumu apmēram 10 minūtes. Nobeigumā skalo ar ūdeni, atstājot šķiedras saskarē ar ūdeni apmēram 30 minūtes. |
| --- | --- |

Pēdējo reizi sakrata un kolbas saturu filtrē caur nosvērtu filtrtīģeli. Atlikušās šķiedras no kolbas izskalo ar 75 % sērskābes reaģentu. Atlikumu filtrtīģelī pēc kārtas mazgā ar 50 ml atšķaidītas sērskābes reaģenta, ar 50 ml ūdens un ar 50 ml atšķaidīta amonjaka šķīduma. Katru reizi pirms sūknēšanas ļauj šķiedrām būt saskarē ar šķidrumu apmēram 10 minūtes. Nobeigumā skalo ar ūdeni, atstājot šķiedras saskarē ar ūdeni apmēram 30 minūtes.

| | Tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, tīģeli un atlikumu izžāvē un tos atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, tīģeli un atlikumu izžāvē un tos atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. Koeficienta “d” vērtība kokvilnai ir 0,985, elastolefīnam — 1,00 un melamīnam — 1,01.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 12

DŽUTA UN DAŽAS DZĪVNIEKU IZCELSMES ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā nosaka slāpekļa saturu)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | džuta (9)
  ar |
| --- | --- |

1.

džuta (9)

ar

| 2. | dažas dzīvnieku izcelsmes šķiedras. |
| --- | --- |

2.

dažas dzīvnieku izcelsmes šķiedras.

Dzīvnieku izcelsmes šķiedras komponents var sastāvēt tikai no matiem (2 un 3) vai vilnas (1), vai no iepriekšminēto komponentu maisījuma. Šo metodi nevar piemērot tekstilšķiedru maisījumiem, kuros ir bezšķiedru vielas (krāsvielas, apretūra u.tml.) uz slāpekļa pamata.

2.   PRINCIPS

Nosaka maisījuma slāpekļa saturu, un no tā, kā arī no abu sastāvdaļu zināmā vai pieņemtā slāpekļa satura aprēķina katras sastāvdaļas proporcionālo daudzumu.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Kjeldāla kolba ar tilpumu 200 — 300 ml. |
| --- | --- |

i)

Kjeldāla kolba ar tilpumu 200 — 300 ml.

| ii) | Kjeldāla destilācijas aparāts ar tvaika inžektoru. |
| --- | --- |

ii)

Kjeldāla destilācijas aparāts ar tvaika inžektoru.

| iii) | Titrēšanas iekārta ar precizitāti 0,05 ml. |
| --- | --- |

iii)

Titrēšanas iekārta ar precizitāti 0,05 ml.

3.2.   Reaģenti:

| i) | Toluols. |
| --- | --- |

i)

Toluols.

| ii) | Metanols. |
| --- | --- |

ii)

Metanols.

| iii) | Sērskābe ar relatīvo blīvumu 20 °C temperatūrā: 1,84. |
| --- | --- |

iii)

Sērskābe ar relatīvo blīvumu 20 °C temperatūrā: 1,84.

| iv) | Kālija sulfāts. |
| --- | --- |

iv)

Kālija sulfāts.

| v) | Selēna dioksīds. |
| --- | --- |

v)

Selēna dioksīds.

| vi) | Nātrija hidroksīda šķīdums (400 g/l). Izšķīdina 400 g nātrija hidroksīda 400 — 500 ml ūdens un atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram. |
| --- | --- |

vi)

Nātrija hidroksīda šķīdums (400 g/l). Izšķīdina 400 g nātrija hidroksīda 400 — 500 ml ūdens un atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram.

| vii) | Jaukts indikators. Izšķīdina 0,1 g metilsarkanā 95 ml etanola un 5 ml ūdens un sajauc ar 0,5 g bromkrezola zaļā, kas izšķīdināts 475 ml etanola un 25 ml ūdens. |
| --- | --- |

vii)

Jaukts indikators. Izšķīdina 0,1 g metilsarkanā 95 ml etanola un 5 ml ūdens un sajauc ar 0,5 g bromkrezola zaļā, kas izšķīdināts 475 ml etanola un 25 ml ūdens.

| viii) | Borskābes šķīdums. Izšķīdina 20 g borskābes 1 litrā ūdens. |
| --- | --- |

viii)

Borskābes šķīdums. Izšķīdina 20 g borskābes 1 litrā ūdens.

| ix) | Sērskābe, 0,02 N (volumetrijas standartšķīdums). |
| --- | --- |

ix)

Sērskābe, 0,02 N (volumetrijas standartšķīdums).

4.   NOŅEMTĀ PARAUGA PIRMAPSTRĀDE

Ar šādu pirmapstrādi aizstāj vispārīgajos norādījumos aprakstīto pirmapstrādi:

Ekstrahē Soksleta ekstrakcijas aparātā gaissausu paraugu ar maisījumu, kas sastāv no 1 tilpuma vienības toluola un 3 tilpuma vienībām metanola, četras stundas ar ātrumu — vismaz 5 cikli stundā. Ļauj šķīdinātājam no parauga iztvaikot gaisā un atdala pēdējās šķīdinātāja paliekas žāvējamajā skapī 105 ± 3 °C temperatūrā. Pēc tam paraugu ekstrahē ūdenī (50 ml uz gramu parauga), vārot 30 minūtes ar atteci. Filtrē, paraugu ievieto atpakaļ kolbā un ekstrakciju atkārto ar identisku ūdens tilpumu. Filtrē, paraugu atbrīvo no liekā ūdens, to izspiežot, sūknējot vai centrifugējot, un pēc tam ļauj paraugam izžūt gaissausam.

Piezīme:

jāpatur prātā toluola un metanola toksiskā iedarbība un to izmantošanā jāievēro visi piesardzības pasākumi.

5.   TESTA PROCEDŪRA

5.1.   Vispārīgi norādījumi

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru attiecībā uz paraugu atlasi, žāvēšanu un svēršanu.

5.2.   Sīki aprakstīta metode

Paraugu pārvieto uz Kjeldāla kolbu. Kjeldāla kolbā esošajam paraugam, kurš sver vismaz 1 g, šādā secībā pievieno 2,5 g kālija sulfāta, 0,1 — 0,2 g selēna dioksīda un 10 ml sērskābes (relatīvais blīvums 1,84). Kolbu karsē sākumā viegli, līdz izjūk visa šķiedra, pēc tam to karsē intensīvāk, līdz šķīdums kļuvis dzidrs un gandrīz bezkrāsains. Karsē to vēl 15 minūtes. Ļauj kolbai atdzist, saturu rūpīgi atšķaida ar 10 — 20 ml ūdens, atdzesē, saturu kvantitatīvi pārvieto uz 200 ml mērkolbu un tilpumu uzpilda ar ūdeni, veidojot reaģenta šķīdumu. Ievieto apmēram 20 ml borskābes šķīduma koniskā kolbā, kuras tilpums ir 100 ml, un kolbu novieto zem Kjeldāla destilācijas aparāta dzesinātāja tā, lai padeves cauruli iegremdētu tieši zem borskābes šķīduma virsmas. Precīzi 10 ml reaģenta šķīduma pārvieto uz pārtvaices kolbu, pievieno piltuvei ne mazāk kā 5 ml nātrija hidroksīda šķīduma, nedaudz paver aizbāzni un ļauj nātrija hidroksīda šķīdumam lēnām ieplūst kolbā. Ja reaģenta šķīdums un nātrija hidroksīda šķīdums paliek kā divi atsevišķi slāņi, tos sajauc, viegli sakratot. Pārtvaices kolbu viegli sakarsē un pakļauj tvaikiem no ģeneratora. Savāc apmēram 20 ml destilāta, nolaiž zemāk konisko kolbu tā, lai dzesinātāja padeves caurules gals atrastos apmēram 20 mm virs šķidruma virsmas, un destilē vēl 1 minūti. Padeves caurules galu izskalo ar ūdeni, ko pēc tam uztver koniskajā kolbā. Noņem konisko kolbu un aizstāj to ar citu konisko kolbu, kurā ir apmēram 10 ml borskābes šķīduma, un savāc apmēram 10 ml destilāta.

Abus destilātus atsevišķi titrē ar 0,02 N sērskābi, izmanto jaukto indikatoru. Reģistrē kopējo titru attiecībā uz abiem destilātiem. Ja titrs attiecībā uz otro destilātu pārsniedz 0,2 ml, testu atkārto un vēlreiz uzsāk destilāciju, izmantojot citu reaģenta šķīduma alikvoto daļu.

Veic tukšo analīzi, t. i., šķelšanu un destilāciju, izmantojot vienīgi reaģentus.

6.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

| 6.1. | Slāpekļa procentuālo sastāvu sausā paraugā aprēķina šādi:



  kur







  A | = | slāpekļa procentuālais sastāvs tīrā, sausā paraugā; |
| --- | --- | --- | --- |
| V | = | noteikšanā izmantotā sērskābes standartšķīduma kopējais tilpums ml; |
| b | = | tukšajā analīzē izmantotā sērskābes standartšķīduma kopējais tilpums ml; |
| N | = | sērskābes standartšķīduma normalitāte; |
| W | = | parauga sausā masa (g). |

6.1.

Slāpekļa procentuālo sastāvu sausā paraugā aprēķina šādi:

Formula

kur

A

=

slāpekļa procentuālais sastāvs tīrā, sausā paraugā;

V

=

noteikšanā izmantotā sērskābes standartšķīduma kopējais tilpums ml;

b

=

tukšajā analīzē izmantotā sērskābes standartšķīduma kopējais tilpums ml;

N

=

sērskābes standartšķīduma normalitāte;

W

=

parauga sausā masa (g).

| 6.2. | Izmantojot vērtību 0,22 % attiecībā uz džutas slāpekļa sastāvu un 16,2 % attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes šķiedras slāpekļa sastāvu, abus procentuālos sastāvus izsakot šķiedras sausajai masai, maisījuma sastāvu aprēķina šādi:



  kur







  PA % | = | dzīvnieku izcelsmes šķiedras procentuālais sastāvs tīrā, sausā paraugā. |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Izmantojot vērtību 0,22 % attiecībā uz džutas slāpekļa sastāvu un 16,2 % attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes šķiedras slāpekļa sastāvu, abus procentuālos sastāvus izsakot šķiedras sausajai masai, maisījuma sastāvu aprēķina šādi:

Formula

kur

PA %

=

dzīvnieku izcelsmes šķiedras procentuālais sastāvs tīrā, sausā paraugā.

7.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 13

POLIPROPILĒNA ŠĶIEDRAS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Ksilola metode)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | propilēna šķiedras (37)
  ar |
| --- | --- |

1.

propilēna šķiedras (37)

ar

| 2. | vilna (1), dzīvnieku spalva (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), acetāts (19), kupro (21), modāls (22), triacetāts (24), viskoze (25), akrils (26), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), stikla šķiedra (44), elastomultiesteris (46) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

vilna (1), dzīvnieku spalva (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), acetāts (19), kupro (21), modāls (22), triacetāts (24), viskoze (25), akrils (26), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), stikla šķiedra (44), elastomultiesteris (46) un melamīns (48).

2.   PRINCIPS

Polipropilēna šķiedru no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar verdošu ksilolu. Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Polipropilēna procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību. |
| --- | --- |

i)

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību.

| ii) | Atteces dzesinātājs (derīgs šķidrumiem ar augstu viršanas temperatūru), kas piemērots koniskajai kolbai i) daļa). |
| --- | --- |

ii)

Atteces dzesinātājs (derīgs šķidrumiem ar augstu viršanas temperatūru), kas piemērots koniskajai kolbai i) daļa).

3.2.   Reaģents

Ksilols, kas izgaro temperatūrā no 137 līdz 142 °C.

Piezīme:

šis reaģents ir viegli uzliesmojošs, un tā tvaiki ir toksiski. To izmantojot, jāveic piemēroti piesardzības pasākumi.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi.

| | Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā (3.1. punkta i) daļa), pievieno 100 ml ksilola (3.2. punkts) uz gramu parauga. Pievieno dzesētāju (3.1. punkta ii) daļa), saturu uzvāra un trīs minūtes uztur vārīšanās temperatūru. |
| --- | --- |

Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā (3.1. punkta i) daļa), pievieno 100 ml ksilola (3.2. punkts) uz gramu parauga. Pievieno dzesētāju (3.1. punkta ii) daļa), saturu uzvāra un trīs minūtes uztur vārīšanās temperatūru.

| | Karsto šķidrumu uzreiz pēc tam dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli (skat. 1. piezīmi). Šo apstrādi atkārto vēl divas reizes, katru reizi izmantojot jaunu 50 ml šķīduma porciju. |
| --- | --- |

Karsto šķidrumu uzreiz pēc tam dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli (skat. 1. piezīmi). Šo apstrādi atkārto vēl divas reizes, katru reizi izmantojot jaunu 50 ml šķīduma porciju.

| | Atlikumu, kas palicis kolbā, pēc kārtas skalo ar 30 ml verdoša ksilola (divas reizes), pēc tam ar 75 ml petrolētera (I.3.2.1 punkts vispārīgos norādījumos) (divas reizes). Pēc otrās mazgāšanas ar petrolēteri kolbas saturu filtrē caur filtrtīģeli, atlikuma šķiedras pārvieto tīģelī, izmantojot nelielu daudzumu petrolētera, un ļauj šķīdinātājam iztvaikot. Izžāvē tīģeli un atlikumu un tos atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Atlikumu, kas palicis kolbā, pēc kārtas skalo ar 30 ml verdoša ksilola (divas reizes), pēc tam ar 75 ml petrolētera (I.3.2.1 punkts vispārīgos norādījumos) (divas reizes). Pēc otrās mazgāšanas ar petrolēteri kolbas saturu filtrē caur filtrtīģeli, atlikuma šķiedras pārvieto tīģelī, izmantojot nelielu daudzumu petrolētera, un ļauj šķīdinātājam iztvaikot. Izžāvē tīģeli un atlikumu un tos atdzesē un nosver.

Piezīmes:

| 1. | filtrtīģelis, caur kuru dekantē ksilolu, iepriekš jāsakarsē. |
| --- | --- |

1.

filtrtīģelis, caur kuru dekantē ksilolu, iepriekš jāsakarsē.

| 2. | Pēc apstrādes ar verdošu ksilolu pārliecinās, lai atlikumu saturošā kolba būtu pietiekoši atdzesēta pirms tajā ievada petrolēteri. |
| --- | --- |

2.

Pēc apstrādes ar verdošu ksilolu pārliecinās, lai atlikumu saturošā kolba būtu pietiekoši atdzesēta pirms tajā ievada petrolēteri.

| 3. | Lai samazinātu uzliesmošanas un toksiskuma briesmas, kam pakļauts laborants, var izmantot karstumekstraktoru, izmantojot attiecīgas metodes, kuras nodrošina identiskus rezultātus (11). |
| --- | --- |

3.

Lai samazinātu uzliesmošanas un toksiskuma briesmas, kam pakļauts laborants, var izmantot karstumekstraktoru, izmantojot attiecīgas metodes, kuras nodrošina identiskus rezultātus (11).

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā noteikts vispārīgajos norādījumos. “d” ir 1,00, izņemot melamīnam, kur “d” = 1,01.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 14

HLORA ŠĶIEDRAS (VINILHLORĪDA HOMOPOLIMĒRI) UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Koncentrētas sērskābes metode)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | hlora šķiedras (27) uz vinilhlorīda homopolimēru bāzes, kas var būt arī šķiedras pēc hlorēšanas, elastolefīns (47)
  ar |
| --- | --- |

1.

hlora šķiedras (27) uz vinilhlorīda homopolimēru bāzes, kas var būt arī šķiedras pēc hlorēšanas, elastolefīns (47)

ar

| 2. | kokvilna (5), acetāts (19), kupro (21), modāls (22), triacetāts (24), viskoze (25), daži akrili (26), daži modificēti akrili (29), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), elastomultiesteris (46) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

kokvilna (5), acetāts (19), kupro (21), modāls (22), triacetāts (24), viskoze (25), daži akrili (26), daži modificēti akrili (29), poliamīds vai neilons (30), poliesteris (35), elastomultiesteris (46) un melamīns (48).

Attiecīgie modificētie akrili ir tie, kurus iemērcot koncentrētā sērskābē (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā - 1,84), iegūst dzidru šķīdumu.

Šo metodi var izmantot metodes Nr. 8 un Nr. 9 vietā.

2.   PRINCIPS

Komponentu, kas nav hlora šķiedra vai elastolefīns (t.i., šķiedras, kas minētas 1.2. punktā), no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar koncentrētu sērskābi (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā — 1,84).

Atlikumu, kas sastāv no hlora šķiedras vai elastolefīna, savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Otra komponenta procentuālo sastāvu iegūst ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību. |
| --- | --- |

i)

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību.

| ii) | Stikla spieķītis ar saplacinātu galu. |
| --- | --- |

ii)

Stikla spieķītis ar saplacinātu galu.

3.2.   Reaģenti

| i) | Koncentrēta sērskābe (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā — 1,84). |
| --- | --- |

i)

Koncentrēta sērskābe (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā — 1,84).

| ii) | Sērskābe, apmēram 50 % ūdens šķīdums (m/m).
  Pagatavo, rūpīgi dzesēšanas laikā pievienojot 400 ml sērskābes (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā — 1,84) 500 ml destilēta vai dejonizēta ūdens. Kad šķīdums ir atdzisis līdz istabas temperatūrai, to atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram. |
| --- | --- |

ii)

Sērskābe, apmēram 50 % ūdens šķīdums (m/m).

Pagatavo, rūpīgi dzesēšanas laikā pievienojot 400 ml sērskābes (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā — 1,84) 500 ml destilēta vai dejonizēta ūdens. Kad šķīdums ir atdzisis līdz istabas temperatūrai, to atšķaida ar ūdeni līdz 1 litram.

| iii) | Amonjaks, atšķaidīts.
  Atšķaida 60 ml koncentrēta amonjaka šķīduma (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā — 0,880) ar destilētu ūdeni līdz vienam litram. |
| --- | --- |

iii)

Amonjaks, atšķaidīts.

Atšķaida 60 ml koncentrēta amonjaka šķīduma (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā — 0,880) ar destilētu ūdeni līdz vienam litram.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi.

| | Paraugam, kas atrodas kolbā (3.1. punkta i) daļa), pievieno 100 ml sērskābes (3.2 punkta i) daļa) uz gramu parauga. |
| --- | --- |

Paraugam, kas atrodas kolbā (3.1. punkta i) daļa), pievieno 100 ml sērskābes (3.2 punkta i) daļa) uz gramu parauga.

| | Kolbas saturam ļauj nostāvēties 10 minūtes istabas temperatūrā, un šajā laikā noņemto paraugu ik pa laikam apmaisa ar stikla stienīti. Ja apstrādā austu audumu vai trikotāžu, to ar stikla stienīti nostiprina pie kolbas sieniņas un viegli piespiež, lai atdalītu materiālu, ko izšķīdinājusi sērskābe. |
| --- | --- |

Kolbas saturam ļauj nostāvēties 10 minūtes istabas temperatūrā, un šajā laikā noņemto paraugu ik pa laikam apmaisa ar stikla stienīti. Ja apstrādā austu audumu vai trikotāžu, to ar stikla stienīti nostiprina pie kolbas sieniņas un viegli piespiež, lai atdalītu materiālu, ko izšķīdinājusi sērskābe.

| | Šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. Kolbā pievieno jaunu porciju ar 100 ml sērskābes (3.2. punkta i) daļa) un atkārto to pašu darbību. Kolbas saturu pārvieto uz filtrtīģeli un uz to pārvieto šķiedru saturošo atlikumu, izmantojot stikla stienīti. Vajadzības gadījumā kolbā pievieno nedaudz koncentrētas sērskābes (3.2. punkta i) daļa), lai no sieniņām atdalītu pielipušās šķiedras. Filtrtīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību; atbrīvojas no filtrāta, iztukšojot vai nomainot filtrēšanas kolbu, atlikumu tīģelī mazgā pēc kārtas ar 50 % sērskābes šķīdumu (3.2 punkta ii) daļa), destilētu vai dejonizētu ūdeni (I.3.2.3. punkts vispārīgajos norādījumos), amonjaka šķīdumu (3.2. punkta iii) daļu) un nobeigumā rūpīgi izmazgā ar destilētu vai dejonizētu ūdeni, pēc katras šķidruma iepildīšanas tīģeli iztukšojot ar sūknēšanas palīdzību. (Neveic sūknēšanu mazgāšanas laikā, bet tikai pēc tam, kad šķidrums ir iztecējis.) Izžāvē tīģeli un atlikumu un tos atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. Kolbā pievieno jaunu porciju ar 100 ml sērskābes (3.2. punkta i) daļa) un atkārto to pašu darbību. Kolbas saturu pārvieto uz filtrtīģeli un uz to pārvieto šķiedru saturošo atlikumu, izmantojot stikla stienīti. Vajadzības gadījumā kolbā pievieno nedaudz koncentrētas sērskābes (3.2. punkta i) daļa), lai no sieniņām atdalītu pielipušās šķiedras. Filtrtīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību; atbrīvojas no filtrāta, iztukšojot vai nomainot filtrēšanas kolbu, atlikumu tīģelī mazgā pēc kārtas ar 50 % sērskābes šķīdumu (3.2 punkta ii) daļa), destilētu vai dejonizētu ūdeni (I.3.2.3. punkts vispārīgajos norādījumos), amonjaka šķīdumu (3.2. punkta iii) daļu) un nobeigumā rūpīgi izmazgā ar destilētu vai dejonizētu ūdeni, pēc katras šķidruma iepildīšanas tīģeli iztukšojot ar sūknēšanas palīdzību. (Neveic sūknēšanu mazgāšanas laikā, bet tikai pēc tam, kad šķidrums ir iztecējis.) Izžāvē tīģeli un atlikumu un tos atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā aprakstīts vispārīgajos norādījumos. “d” ir 1,00, izņemot melamīnam, kur “d” = 1,01.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

METODE Nr. 15

HLORA ŠĶIEDRAS, DAŽI MODIFICĒTI AKRILI, DAŽI ELASTĀNI, ACETĀTI, TRIACETĀTI UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto cikloheksanonu)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | acetāts (19), triacetāts (24), hlora šķiedra (27), daži modificēti akrili (29), daži elastāni (43)
  ar |
| --- | --- |

1.

acetāts (19), triacetāts (24), hlora šķiedra (27), daži modificēti akrili (29), daži elastāni (43)

ar

| 2. | vilna (1), dzīvnieku mati (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), poliamīds vai neilons (30), akrils (26), stiklašķiedra (44) un melamīns (48). |
| --- | --- |

2.

vilna (1), dzīvnieku mati (2 un 3), zīds (4), kokvilna (5), kupro (21), modāls (22), viskoze (25), poliamīds vai neilons (30), akrils (26), stiklašķiedra (44) un melamīns (48).

Ja sastāvā konstatē modificētus akrilus vai elastānus, jāveic iepriekšējs tests, lai noskaidrotu, vai šķiedra pilnībā šķīst reaģentā.

Savienojumus, kas satur hlora šķiedras, ir iespējams analizēt, izmantojot arī metodi Nr. 9 vai 14.

2.   PRINCIPS

Acetāta un triacetāta šķiedras, hlora šķiedras, dažus modificētus akrilus un dažus elastānus no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar ciklaheksanonu temperatūrā, kas tuva vārīšanās temperatūrai. Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Hlora šķiedras, modificēta akrila, elastāna, acetāta un triacetāta procentuālo sastāvu konstatē ar starpības palīdzību.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Karstumekstraktors, kas piemērots lietošanai 4. iedaļā norādītajā testa metodē. (Sk. zīmējumu: tas ir tās iekārtas variants, kas aprakstīta Melliand Textilberichte 56 (1975) 643 – 645). |
| --- | --- |

i)

Karstumekstraktors, kas piemērots lietošanai 4. iedaļā norādītajā testa metodē. (Sk. zīmējumu: tas ir tās iekārtas variants, kas aprakstīta Melliand Textilberichte 56 (1975) 643 – 645).

| ii) | Filtrtīģelis, kurā ievietot paraugu. |
| --- | --- |

ii)

Filtrtīģelis, kurā ievietot paraugu.

| iii) | Porains deflektors (porainības 1. pakāpe). |
| --- | --- |

iii)

Porains deflektors (porainības 1. pakāpe).

| iv) | Atteces dzesinātājs, ko var savienot ar pārtvaices kolbu. |
| --- | --- |

iv)

Atteces dzesinātājs, ko var savienot ar pārtvaices kolbu.

| v) | Sildierīce. |
| --- | --- |

v)

Sildierīce.

3.2.   Reaģenti

| i) | Cikloheksanons, viršanas temperatūra 156 °C. |
| --- | --- |

i)

Cikloheksanons, viršanas temperatūra 156 °C.

| ii) | Etilspirts, 50 % pēc tilpuma. |
| --- | --- |

ii)

Etilspirts, 50 % pēc tilpuma.

NB:

cikloheksanons ir uzliesmojošs un toksisks. To izmantojot, jāveic piemēroti piesardzības pasākumi.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi.

| | Pārtvaices kolbā ielej 100 ml cikloheksanona uz gramu materiāla, ieliek ekstrakcijas trauku, kurā iepriekš ievietots filtrtīģelis, kas satur paraugu un mazliet noliektu porainu deflektoru. Ievieto atteces dzesinātāju. Uzkarsē līdz vārīšanās temperatūrai un turpina ekstrakciju 60 minūtes ar ātrumu vismaz 12 cikli stundā. |
| --- | --- |

Pārtvaices kolbā ielej 100 ml cikloheksanona uz gramu materiāla, ieliek ekstrakcijas trauku, kurā iepriekš ievietots filtrtīģelis, kas satur paraugu un mazliet noliektu porainu deflektoru. Ievieto atteces dzesinātāju. Uzkarsē līdz vārīšanās temperatūrai un turpina ekstrakciju 60 minūtes ar ātrumu vismaz 12 cikli stundā.

| | Pēc ekstrakcijas un atdzesēšanas noņem ekstrakcijas trauku, izņem filtrtīģeli un noņem poraino deflektoru. Filtrtīģeļa saturu mazgā trīs vai četras reizes ar 50 % etilspirtu, kas sakarsēts līdz apmēram 60 °C temperatūrai, un pēc tam ar 1 litru ūdens ar temperatūru 60 °C. |
| --- | --- |

Pēc ekstrakcijas un atdzesēšanas noņem ekstrakcijas trauku, izņem filtrtīģeli un noņem poraino deflektoru. Filtrtīģeļa saturu mazgā trīs vai četras reizes ar 50 % etilspirtu, kas sakarsēts līdz apmēram 60 °C temperatūrai, un pēc tam ar 1 litru ūdens ar temperatūru 60 °C.

| | Mazgāšanas laikā vai starp mazgāšanas reizēm nelieto sūknēšanu. Ļauj iztecēt šķidrumam un tikai tad veic sūknēšanu. |
| --- | --- |

Mazgāšanas laikā vai starp mazgāšanas reizēm nelieto sūknēšanu. Ļauj iztecēt šķidrumam un tikai tad veic sūknēšanu.

| | Nobeigumā izžāvē filtrtīģeli ar atlikumu un tos atdzesē un nosver. |
| --- | --- |

Nobeigumā izžāvē filtrtīģeli ar atlikumu un tos atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā aprakstīts vispārīgajos norādījumos. “d” lielums ir 1,00, ar šādiem izņēmumiem:

| — | zīds un melamīns 1,01 |
| --- | --- |

—

zīds un melamīns 1,01

| — | akrils 0,98. |
| --- | --- |

—

akrils 0,98.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 1 95 % ticamības pakāpei.

Image

METODE Nr. 16

MELAMĪNS UN DAŽAS CITAS ŠĶIEDRAS

(Metode, kurā izmanto karstu skudrskābi)

1.   PIEMĒROŠANAS JOMA

Pēc bezšķiedru materiāla atdalīšanas šo metodi izmanto divkāršo šķiedru maisījumiem, ko veido:

| 1. | melamīns (47)
  ar |
| --- | --- |

1.

melamīns (47)

ar

| 2. | kokvilna (5) un aramīds (31). |
| --- | --- |

2.

kokvilna (5) un aramīds (31).

2.   PRINCIPS

Melamīnu no zināmas sausas maisījuma masas izšķīdina ar karstu skudrskābi (90 % masas).

Atlikumu savāc, mazgā, žāvē un nosver; tā masu, vajadzības gadījumā koriģējot, izsaka procentos no sausās maisījuma masas. Otra komponenta procentuālo sastāvu iegūst ar starpības palīdzību.

Piezīme:

stingri pieturēties ieteiktai temperatūras amplitūdai, jo melamīna šķīdība ir ļoti atkarīga no temperatūras.

3.   IEKĀRTAS UN REAĢENTI (kas nav uzskaitīti vispārīgajos norādījumos)

3.1.   Iekārtas

| i) | Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību; |
| --- | --- |

i)

Koniskā kolba ar stikla aizbāzni, ar vismaz 200 ml ietilpību;

| ii) | Ūdens vanna kratīšanai vai cita iekārta, lai kratītu un noturētu kolbu 90 ± 2 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

ii)

Ūdens vanna kratīšanai vai cita iekārta, lai kratītu un noturētu kolbu 90 ± 2 °C temperatūrā.

3.2.   Reaģenti

| i) | Skudrskābe (90 % (m/m), relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,204 g/ml). Atšķaida 890 ml 98 % līdz 100 % skudrskābes (m/m) (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,220 g/ml) ar ūdeni līdz 1 litram.
  Karsta skudrskābe ir ļoti kodīga, tādēļ ar to jārīkojas piesardzīgi. |
| --- | --- |

i)

Skudrskābe (90 % (m/m), relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,204 g/ml). Atšķaida 890 ml 98 % līdz 100 % skudrskābes (m/m) (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 1,220 g/ml) ar ūdeni līdz 1 litram.

Karsta skudrskābe ir ļoti kodīga, tādēļ ar to jārīkojas piesardzīgi.

| ii) | Amonjaks, atšķaidīts: Atšķaida 80 ml koncentrēta amonjaka šķīduma (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 0,880) ar ūdeni līdz 1 litram. |
| --- | --- |

ii)

Amonjaks, atšķaidīts: Atšķaida 80 ml koncentrēta amonjaka šķīduma (relatīvais blīvums 20 °C temperatūrā: 0,880) ar ūdeni līdz 1 litram.

4.   TESTA PROCEDŪRA

Ievēro vispārīgos norādījumos aprakstīto procedūru un rīkojas šādi.

Paraugam, kas atrodas koniskajā kolbā ar stikla aizbāzni un ar vismaz 200 ml tilpumu, pievieno 100 ml skudrskābes uz gramu parauga. Ievieto aizbāzni, kolbu sakrata, lai samērcētu paraugu. Ūdens vannā kratīšanai notur kolbu vienu stundu 90 ± 2 °C temperatūrā, spēcīgi kratot. Kolbu atdzesē līdz istabas temperatūrai. Šķidrumu dekantē caur nosvērtu filtrtīģeli. Kolbā, kurā ir atlikums, pievieno 50 ml skudrskābes, sakrata to ar rokām, un kolbas saturu filtrē filtrtīģelī. Atlikuma šķiedras pārvieto tīģelī, skalojot kolbu ar nedaudz lielāku daudzumu skudrskābes reaģenta. Tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību un atlikumu izmazgā ar skudrskābes reaģentu, ar karstu ūdeni, ar atšķaidīta amonjaka šķīdumu un noslēgumā ar aukstu ūdeni, pēc katras šķidruma iepildīšanas tīģeli iztukšojot ar sūknēšanas palīdzību. Sūknēšanu veic tikai pēc tam, kad skalojamais atsārms jau ir iztecējis. Nobeigumā tīģeli iztukšo ar sūknēšanas palīdzību, tīģeli un atlikumu izžāvē, kā arī atdzesē un nosver.

5.   REZULTĀTU APRĒĶINĀŠANA UN IZTEIKŠANA

Rezultātus aprēķina, kā aprakstīts vispārīgajos norādījumos. “d” lielums kokvilnai un aramīdam ir 1,02.

6.   PRECIZITĀTE

Homogēnos tekstilmateriālu maisījumos ar šo metodi iegūto rezultātu ticamības robežas nepārsniedz ± 2 95 % ticamības pakāpei.

3.   NODAĻA

Trīskāršu tekstilšķiedras maisījumu kvantitatīvā analīze

IEVADS

Tekstilšķiedras kvantitatīvas ķīmiskās analīzes metožu pamatā parasti ir atsevišķu komponentu selektīva izšķīdināšana. Šai metodei ir iespējami četri varianti.

| 1. | Izmanto divus dažādus analizējamos paraugus, no pirmā analizējamā parauga izšķīdina komponentu a, un no otrā analizējamā parauga izšķīdina otru komponentu b. Katra analizējamā parauga nešķīstošos atlikumus nosver, un, ņemot vērā attiecīgos masas zudumus, aprēķina katra šā šķīstošā komponenta procentuālo sastāvu. Trešā komponenta c procentuālo sastāvu aprēķina, ņemot vērā starpību. |
| --- | --- |

1.

Izmanto divus dažādus analizējamos paraugus, no pirmā analizējamā parauga izšķīdina komponentu a, un no otrā analizējamā parauga izšķīdina otru komponentu b. Katra analizējamā parauga nešķīstošos atlikumus nosver, un, ņemot vērā attiecīgos masas zudumus, aprēķina katra šā šķīstošā komponenta procentuālo sastāvu. Trešā komponenta c procentuālo sastāvu aprēķina, ņemot vērā starpību.

| 2. | Izmanto divus atšķirīgus analizējamos paraugus, no pirmā analizējamā parauga izšķīdina vienu komponentu a, un no otrā analizējamā parauga izšķīdina divus komponentus: a un b. Pirmā analizējamā parauga nešķīstošo atlikumu nosver, un, ņemot vērā masas zudumu, aprēķina komponenta a procentuālo sastāvu. Nosver otrā analizējamā parauga nešķīstošo atlikumu; tas atbilst c komponentam. Trešā komponenta b procentuālo sastāvu aprēķina, ņemot vērā starpību. |
| --- | --- |

2.

Izmanto divus atšķirīgus analizējamos paraugus, no pirmā analizējamā parauga izšķīdina vienu komponentu a, un no otrā analizējamā parauga izšķīdina divus komponentus: a un b. Pirmā analizējamā parauga nešķīstošo atlikumu nosver, un, ņemot vērā masas zudumu, aprēķina komponenta a procentuālo sastāvu. Nosver otrā analizējamā parauga nešķīstošo atlikumu; tas atbilst c komponentam. Trešā komponenta b procentuālo sastāvu aprēķina, ņemot vērā starpību.

| 3. | Izmanto divus dažādus analizējamos paraugus, izšķīdina divus komponentus a un b no pirmā analizējamā parauga un divus komponentus b un c no otrā analizējamā parauga. Nešķīstošie atlikumi atbilst diviem komponentiem — attiecīgi c un a. Trešā komponenta b procentuālo sastāvu aprēķina, ņemot vērā starpību. |
| --- | --- |

3.

Izmanto divus dažādus analizējamos paraugus, izšķīdina divus komponentus a un b no pirmā analizējamā parauga un divus komponentus b un c no otrā analizējamā parauga. Nešķīstošie atlikumi atbilst diviem komponentiem — attiecīgi c un a. Trešā komponenta b procentuālo sastāvu aprēķina, ņemot vērā starpību.

| 4. | Izmanto tikai vienu analizējamo paraugu, pēc viena komponenta atdalīšanas nosver nešķīstošo atlikumu, ko veido divas citas šķiedras, un, ņemot vērā masas zudumu, aprēķina šķīstošo komponentu. Vienu no abām atlikuma šķiedrām izšķīdina, nešķīstošo komponentu nosver un, ņemot vērā masas zudumu, aprēķina otrā šķīstošā komponenta procentuālo sastāvu. |
| --- | --- |

4.

Izmanto tikai vienu analizējamo paraugu, pēc viena komponenta atdalīšanas nosver nešķīstošo atlikumu, ko veido divas citas šķiedras, un, ņemot vērā masas zudumu, aprēķina šķīstošo komponentu. Vienu no abām atlikuma šķiedrām izšķīdina, nešķīstošo komponentu nosver un, ņemot vērā masas zudumu, aprēķina otrā šķīstošā komponenta procentuālo sastāvu.

Ja ir iespējams izvēlēties, ieteicams izmantot vienu no pirmajiem trim variantiem.

Ja izmanto ķīmisku analīzi, par analīzes veikšanu atbildīgajam ekspertam jāgādā, lai tiktu izraudzītas metodes, kurās izmanto šķīdinātājus, kas izšķīdina tikai pareizās šķiedras, pārējās šķiedras atstājot neskartas.

Piemēram, 3. nodaļas VI pielikumā ir iekļauta tabula, kurā norādītas vairāki trīskārši maisījumi, kā arī divkāršu maisījumu analīzes metodes, kuras principā var izmantot šo trīskāršo maisījumu analīzei.

Lai līdz minimumam samazinātu kļūdu iespējamību, ja vien iespējams, ieteicams izmantot ķīmisko analīzi, izmantojot vismaz divus no četriem iepriekšminētajiem analīzes variantiem.

Pirms analīzes jāidentificē visas maisījumā esošās šķiedras. Dažās ķīmiskās metodēs maisījuma nešķīstošā sastāvdaļa var būt daļēji izšķīdināta reaģentā, ko izmanto nešķīstošas(-u) sastāvdaļas(-u) izšķīdināšanai. Ja vien iespējams, jāizvēlas reaģenti, kuriem ir neliela iedarbība uz nešķīstošajām šķiedrām, vai nav nekādas iedarbības. Ja ir zināms, ka analīzes laikā veidojas masas zudums, rezultāts ir jākoriģē; šim nolūkam ir norādīti korekcijas koeficienti. Šie koeficienti ir noteikti vairākās laboratorijās, ar analīzes metodē norādītu attiecīgu reaģentu apstrādājot šķiedras, kas attīrītas pirmapstrādē. Korekcijas koeficientus piemēro tikai nedegradētām šķiedrām, un ir vajadzīgi dažādi korekcijas koeficienti, ja šķiedras ir degradētas pirms apstrādes vai apstrādes laikā. Ja izmanto ceturto variantu, kurā uz tekstilšķiedru pēc kārtas iedarbojas ar diviem atšķirīgiem šķīdinātājiem, korekcijas koeficienti jāpiemēro attiecībā uz iespējamiem masas zudumiem, kas šķiedrai rodas pēc divām apstrādēm. Jāizdara vismaz divas noteikšanas: gan tad, ja izdarīta manuāla atdalīšana, gan tad, ja ir veikta ķīmiska atdalīšana.

I.   Vispārīga informācija par trīskāršu tekstilšķiedras maisījumu kvantitatīvās ķīmiskās analīzes metodēm

Informācija, kas kopīga trīskāršu tekstilšķiedras maisījumu kvantitatīvas ķīmiskās analīzes metodēm.

I.1.   Piemērošanas joma

Katras divkāršu maisījumu analīzes metodes piemērošanas joma norāda, kurām šķiedrām metode ir piemērojama. (Sk. 2. nodaļu, kas attiecas uz dažām divkāršu tekstilšķiedras maisījumu kvantitatīvās analīzes metodēm).

I.2.   Princips

Pēc maisījuma komponentu identifikācijas piemērotā priekšapstrādē atdala bezšķiedru vielu, un tad izdara vienu vai vairākus no četriem aprakstītajiem selektīvas šķīdināšanas procesa variantiem. Izņemot gadījumus, kad rodas tehniskas grūtības, vēlams izšķīdināt lielāko šķiedras komponentu, lai iegūtais galīgais atlikums būtu mazākais šķiedras komponents.

I.3.   Materiāli un iekārtas

I.3.1.   Iekārtas

| I.3.1.1. | Filtrtīģeļi un sverglāzes, kas ir pietiekoši lielas šādiem tīģeļiem, vai jebkāda cita iekārta, kura nodrošina identiskus rezultātus. |
| --- | --- |

I.3.1.1.

Filtrtīģeļi un sverglāzes, kas ir pietiekoši lielas šādiem tīģeļiem, vai jebkāda cita iekārta, kura nodrošina identiskus rezultātus.

| I.3.1.2. | Bunzena kolba. |
| --- | --- |

I.3.1.2.

Bunzena kolba.

| I.3.1.3. | Eksikators ar silikagela indikatoru. |
| --- | --- |

I.3.1.3.

Eksikators ar silikagela indikatoru.

| I.3.1.4. | Ventilācijas tipa žāvēšanas skapis analizējamo paraugu žāvēšanai 105 ± 3 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

I.3.1.4.

Ventilācijas tipa žāvēšanas skapis analizējamo paraugu žāvēšanai 105 ± 3 °C temperatūrā.

| I.3.1.5. | Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,0002 g. |
| --- | --- |

I.3.1.5.

Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,0002 g.

| I.3.1.6. | Soksleta ekstrakcijas aparāts vai cita iekārta, kas nodrošina identiskus rezultātus. |
| --- | --- |

I.3.1.6.

Soksleta ekstrakcijas aparāts vai cita iekārta, kas nodrošina identiskus rezultātus.

I.3.2.   Reaģenti

| I.3.2.1. | Petrolēteris, atkārtoti destilēts, ar viršanas temperatūras intervālu no 40 ° līdz 60 °C. |
| --- | --- |

I.3.2.1.

Petrolēteris, atkārtoti destilēts, ar viršanas temperatūras intervālu no 40 ° līdz 60 °C.

| I.3.2.2. | Pārējie reaģenti precizēti katras metodes attiecīgajās iedaļās.
  Visiem reaģentiem, ko izmanto, jābūt ķīmiski tīriem. |
| --- | --- |

I.3.2.2.

Pārējie reaģenti precizēti katras metodes attiecīgajās iedaļās.

Visiem reaģentiem, ko izmanto, jābūt ķīmiski tīriem.

| I.3.2.3. | Destilēts vai dejonizēts ūdens. |
| --- | --- |

I.3.2.3.

Destilēts vai dejonizēts ūdens.

| I.3.2.4. | Acetons. |
| --- | --- |

I.3.2.4.

Acetons.

| I.3.2.5. | Ortofosforskābe. |
| --- | --- |

I.3.2.5.

Ortofosforskābe.

| I.3.2.6. | Urīnskābe. |
| --- | --- |

I.3.2.6.

Urīnskābe.

| I.3.2.7. | Nātrija bikarbonāts. |
| --- | --- |

I.3.2.7.

Nātrija bikarbonāts.

I.4.   Kondicionēšanas un analīzes apstākļi

Tā kā tiek noteiktas sausas masas, nav vajadzības kondicionēt paraugu vai veikt analīzes kondicionētos apstākļos.

I.5.   Noņemtais laboratorijas paraugs

Paņem laboratorijas noņemto paraugu, kas ir reprezentatīvs attiecībā uz kopējo laboratorijas paraugu un pietiekami liels visiem vajadzīgajiem paraugiem, no kuriem katrs sver vismaz 1 g.

I.6.   Noņemtā laboratorijas parauga pirmapstrāde (12)

Ja sastāvā ir viela, kas procentuālā sastāva aprēķinā (sk. šīs regulas 17. pantu) nav jāņem vērā, tā vispirms jāatdala ar piemērotu metodi, kas neietekmē nevienu šķiedras sastāvā esošo sastāvdaļu.

Šim nolūkam bezšķiedru vielu, ko iespējams ekstrahēt ar petrolēteri un ūdeni, atdala, Soksleta ekstrakcijas aparātā apstrādājot gaissausu noņemto paraugu ar petrolēteri vienu stundu ar ātrumu vismaz seši cikli stundā. Ļauj petrolēterim iztvaikot no parauga, kuru tad ekstrahē tiešā apstrādē, vienu stundu mērcējot paraugu ūdenī istabas temperatūrā un pēc tam vēl stundu mērcējot ūdenī ar temperatūru 65 ± 5 °C, atsārmu ik pa laikam sakratot. Lieto atsārma attiecību pret paraugu — 100° : 1. Paraugu atbrīvo no liekā ūdens ar izspiešanas, sūknēšanas vai cenrtifugēšanas palīdzību, un pēc tam ļauj paraugam izžūt gaissausam.

Ja sastāvā ir elastolefīns vai šķiedru maisījums, kura sastāvā ir elastolefīns un citas šķiedras (vilna, dzīvnieku spalvas, zīds, kokvilna, lini, kaņepāji, džuta, abaka, alfa, kokosšķiedras, slotzaru šķiedra, rāmija, sizals, kupro, modāls, proteīns, viskoze, akrils, poliamīds vai neilons, poliesteris un elastomultiesteris), iepriekš aprakstītā procedūra mazliet jāmaina, petrolēteri aizstājot ar acetonu.

Ja bezšķiedru vielu nav iespējams ekstrahēt ar petrolēteri un ūdeni, tā jāatdala, iepriekš aprakstīto ūdens metodi aizstājot ar piemērotu metodi, kas nerada būtiskas izmaiņas nevienā no šķiedras sastāvdaļām. Lai gan attiecībā uz dažām nebalinātām, dabīgām augu šķiedrām (piem., džutu, kokosšķiedru) jānorāda, ka parasta pirmapstrāde ar petrolēteri un ūdeni neatdala visas dabīgās bezšķiedru vielas, tomēr papildu pirmapstrādi neveic, ja vien paraugā nav gan petrolēterī, gan ūdenī nešķīstošu apretūru.

Analīzes protokolos jāiekļauj detalizēta informācija par izmantotajām pirmapstrādes metodēm.

I.7.   Testa procedūra

I.7.1.   Vispārīgi norādījumi

I.7.1.1.   Žāvēšana

Visas žāvēšanas darbības notiek ne mazāk par 4 stundām un ne ilgāk par 16 stundām 105 ± 3 °C ventilācijas tipa žāvēšanas skapī, kura durvis ir pilnīgi noslēgtas. Ja žāvēšanas laiks ir īsāks par 14 stundām, jāizdara analizējamā parauga kontrolsvērumi, lai noteiktu, vai tā masa ir nemainīga. Var uzskatīt, ka masa ir konstanta, ja turpmākajā 60 minūšu žāvēšanas periodā, tās variācija ir mazāka par 0,05 %.

Žāvēšanas, dzesēšanas un svēršanas laikā izvairās darboties kailām rokām ar tīģeļiem, sverglāzēm, paraugiem vai atlikumiem.

Paraugus žāvē sverglāzē, kam vāks novietots līdzās. Beidzot žāvēšanu, sverglāzi pirms izņemšanas no krāsns noslēdz ar aizbāzni un strauji pārvieto uz eksikatoru.

Filtrtīģeli žāvē sverglāzē, kam vāks novietots līdzās krāsnī. Beidzot žāvēšanu, sverglāzi noslēdz un strauji pārvieto uz eksikatoru.

Ja izmanto iekārtu, kas nav filtrtīģelis, žāvēšanai jānotiek žāvēšanas skapī, lai noteiktu šķiedru bezūdens masu bez zuduma.

I.7.1.2.   Dzesēšana

Visas dzesēšanas darbības veic eksikatorā, kas novietots blakus svariem, līdz sverglāzīšu dzesēšana ir pabeigta, katrā ziņā ne mazāk kā 2 stundas.

I.7.1.3.   Svēršana

Pēc dzesēšanas sverglāzīti 2 minūšu laikā pēc izņemšanas no eksikatora nosver; sver ar 0,0002 g precizitāti.

I.7.2.   Procedūra

No priekšapstrādātā sākotnējā laboratorijas parauga paņem analizējamo paraugu, kura masa ir vismaz 1 g. Pavedienu vai audumu sagriež apmēram 10 mm lielos gabalos, kurus, cik vien iespējams, sadala. Analizējamo(-os) paraugu(-us) žāvē sverglāzītē(-ēs), to (tās) atdzesē eksikatorā un nosver. Analizējamo(-os) paraugu(-us) pārliek stikla traukā(-os), kas norādīts(-i) attiecīgajā
  Savienības
  metodes daļā, tūlīt atkārtoti nosver sverglāzīti(-es) un no starpības aprēķina analizējamā(-o) parauga(-u) bezūdens masu; izdara analīzi, kā norādīts attiecīgajā piemērojamās metodes daļā. Izmeklē atlikumu(-us) mikroskopiski, lai pārbaudītu, vai faktiski apstrādē ir pilnībā atdalīta(-as) šķīstošā(-ās) šķiedra(-as).

I.8.   Rezultātu aprēķināšana un izteikšana

Katra komponenta masu izsaka ar šķiedras kopējās masas procentuālo sastāvu maisījumā. Rezultātus aprēķina, pamatojoties uz tīru, sausu masu, kas koriģēta ar a) pieņemtoajām saskaņotajām pielaidēm un b) korekcijas koeficientiem, kuri vajadzīgi, lai ievērotu bezšķiedru vielas zudumu pirmapstrādes un analīzes laikā.

I.8.1.   Tīru bezūdens šķiedru masas procentuālā sastāva aprēķins, kurā neņem vērā šķiedru masas zudumu priekšapstrādē.

I.8.1.1.   - 1. VARIANTS -

Formula, ko izmanto, ja no viena analizējamā parauga atdala vienu maisījuma komponentu un no otra parauga - citu komponentu:

Formula

Formula

Formula

| | P1 % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents pirmajā paraugā, kas ir izšķīdināts pirmajā reaģentā); |
| --- | --- |

P1 % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents pirmajā paraugā, kas ir izšķīdināts pirmajā reaģentā);

| | P2 % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents otrajā paraugā, kas ir izšķīdināts otrajā reaģentā); |
| --- | --- |

P2 % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents otrajā paraugā, kas ir izšķīdināts otrajā reaģentā);

| | P3 % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents nav izšķīdināts abos paraugos); |
| --- | --- |

P3 % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents nav izšķīdināts abos paraugos);

| | m1 ir pirmā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes; |
| --- | --- |

m1 ir pirmā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes;

| | m2 ir otrā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes; |
| --- | --- |

m2 ir otrā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes;

| | r1 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā komponenta atdalīšanas no pirmā parauga pirmajā reaģentā; |
| --- | --- |

r1 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā komponenta atdalīšanas no pirmā parauga pirmajā reaģentā;

| | r2 ir atlikuma sausā masa pēc otrā komponenta atdalīšanas no otrā parauga otrajā reaģentā; |
| --- | --- |

r2 ir atlikuma sausā masa pēc otrā komponenta atdalīšanas no otrā parauga otrajā reaģentā;

| | d1 ir korekcijas koeficients masas zudumam pirmajā reaģentā otrajam komponentam, kas nav izšķīdināts pirmajā paraugā (13); |
| --- | --- |

d1 ir korekcijas koeficients masas zudumam pirmajā reaģentā otrajam komponentam, kas nav izšķīdināts pirmajā paraugā (13);

| | d2 ir korekcijas koeficients masas zudumam pirmajā reaģentā trešajam komponentam, kas nav izšķīdināts pirmajā paraugā; |
| --- | --- |

d2 ir korekcijas koeficients masas zudumam pirmajā reaģentā trešajam komponentam, kas nav izšķīdināts pirmajā paraugā;

| | d3 ir korekcijas koeficients masas zudumam otrajā reaģentā pirmajam komponentam, kas nav izšķīdināts otrajā paraugā; |
| --- | --- |

d3 ir korekcijas koeficients masas zudumam otrajā reaģentā pirmajam komponentam, kas nav izšķīdināts otrajā paraugā;

| | d4 ir korekcijas koeficients masas zudumam otrajā reaģentā trešajam komponentam, kas nav izšķīdināts otrajā paraugā. |
| --- | --- |

d4 ir korekcijas koeficients masas zudumam otrajā reaģentā trešajam komponentam, kas nav izšķīdināts otrajā paraugā.

I.8.1.2.   - 2. VARIANTS -

Formula, ko izmanto, ja no pirmā analizējamā parauga atdala vienu komponentu a, atlikumā atstājot pārējos divus komponentus b + c, un no otrā analizējamā parauga atdala divus komponentus a + b, atlikumā atstājot trešo komponentu c.

Formula

Formula

Formula

| | P1 % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents pirmajā paraugā, kas ir izšķīdināts reaģentā); |
| --- | --- |

P1 % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents pirmajā paraugā, kas ir izšķīdināts reaģentā);

| | P2 % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (šķīstošais komponents, vienlaikus ar otrā parauga pirmo komponentu otrajā reaģentā); |
| --- | --- |

P2 % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (šķīstošais komponents, vienlaikus ar otrā parauga pirmo komponentu otrajā reaģentā);

| | P3 % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents nav izšķīdināts abos paraugos); |
| --- | --- |

P3 % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents nav izšķīdināts abos paraugos);

| | m1 ir pirmā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes; |
| --- | --- |

m1 ir pirmā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes;

| | m2 ir otrā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes; |
| --- | --- |

m2 ir otrā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes;

| | r1 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā komponenta atdalīšanas no pirmā parauga pirmajā reaģentā; |
| --- | --- |

r1 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā komponenta atdalīšanas no pirmā parauga pirmajā reaģentā;

| | r2 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā un otrā komponenta atdalīšanas no otrā parauga otrajā reaģentā; |
| --- | --- |

r2 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā un otrā komponenta atdalīšanas no otrā parauga otrajā reaģentā;

| | d1 ir korekcijas koeficients masas zudumam pirmajā reaģentā otrajam komponentam, kas nav izšķīdināts pirmajā paraugā; |
| --- | --- |

d1 ir korekcijas koeficients masas zudumam pirmajā reaģentā otrajam komponentam, kas nav izšķīdināts pirmajā paraugā;

| | d2 ir korekcijas koeficients masas zudumam pirmajā reaģentā trešajam komponentam, kas nav izšķīdināts pirmajā paraugā; |
| --- | --- |

d2 ir korekcijas koeficients masas zudumam pirmajā reaģentā trešajam komponentam, kas nav izšķīdināts pirmajā paraugā;

| | d4 ir korekcijas koeficients masas zudumam otrajā reaģentā trešajam komponentam, kas nav izšķīdināts otrajā paraugā. |
| --- | --- |

d4 ir korekcijas koeficients masas zudumam otrajā reaģentā trešajam komponentam, kas nav izšķīdināts otrajā paraugā.

I.8.1.3.   - 3. VARIANTS -

Formula, ko izmanto, ja no analizējamā parauga atdala divus komponentus a + b, atlikumā atstājot trešo komponentu c, pēc tam no cita analizējamā parauga atdala divus komponentus b + c, atlikumā atstājot pirmo komponentu a:

Formula

Formula

Formula

| | P1 % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents izšķīdināts reaģentā); |
| --- | --- |

P1 % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents izšķīdināts reaģentā);

| | P2 % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents izšķīdināts reaģentā); |
| --- | --- |

P2 % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents izšķīdināts reaģentā);

| | P3 % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents izšķīdināts reaģentā); |
| --- | --- |

P3 % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (komponents izšķīdināts reaģentā);

| | m1 ir pirmā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes; |
| --- | --- |

m1 ir pirmā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes;

| | m2 ir otrā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes; |
| --- | --- |

m2 ir otrā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes;

| | r1 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā un otrā komponenta atdalīšanas no pirmā parauga pirmajā reaģentā; |
| --- | --- |

r1 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā un otrā komponenta atdalīšanas no pirmā parauga pirmajā reaģentā;

| | r2 ir atlikuma sausā masa pēc otrā un trešā komponenta atdalīšanas no otrā parauga otrajā reaģentā; |
| --- | --- |

r2 ir atlikuma sausā masa pēc otrā un trešā komponenta atdalīšanas no otrā parauga otrajā reaģentā;

| | d2 ir korekcijas koeficients masas zudumam pirmajā reaģentā trešajam komponentam, kas nav izšķīdināts pirmajā paraugā; |
| --- | --- |

d2 ir korekcijas koeficients masas zudumam pirmajā reaģentā trešajam komponentam, kas nav izšķīdināts pirmajā paraugā;

| | d3 ir korekcijas koeficients masas zudumam otrajā reaģentā pirmajam komponentam, kas nav izšķīdināts otrajā paraugā. |
| --- | --- |

d3 ir korekcijas koeficients masas zudumam otrajā reaģentā pirmajam komponentam, kas nav izšķīdināts otrajā paraugā.

I.8.1.4.   - 4. VARIANTS -

Formula, ko izmanto, ja no maisījuma pēc kārtas atdala divus komponentus, izmantojot vienu un to pašu analizējamo paraugu:

Formula

Formula

Formula

| | P1 % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (pirmais šķīstošais komponents); |
| --- | --- |

P1 % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (pirmais šķīstošais komponents);

| | P2 % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (otrais šķīstošais komponents); |
| --- | --- |

P2 % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (otrais šķīstošais komponents);

| | P3 % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (nešķīstošais komponents); |
| --- | --- |

P3 % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs (nešķīstošais komponents);

| | m ir parauga sausā masa pēc pirmapstrādes |
| --- | --- |

m ir parauga sausā masa pēc pirmapstrādes

| | r1 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā komponenta atdalīšanas ar pirmo reaģentu; |
| --- | --- |

r1 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā komponenta atdalīšanas ar pirmo reaģentu;

| | r2 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā un otrā komponenta atdalīšanas ar pirmo un otro reaģentu; |
| --- | --- |

r2 ir atlikuma sausā masa pēc pirmā un otrā komponenta atdalīšanas ar pirmo un otro reaģentu;

| | d1 ir korekcijas koeficients otrā komponenta masas zudumam pirmajā reaģentā; |
| --- | --- |

d1 ir korekcijas koeficients otrā komponenta masas zudumam pirmajā reaģentā;

| | d2 ir korekcijas koeficients trešā komponenta masas zudumam pirmajā reaģentā; |
| --- | --- |

d2 ir korekcijas koeficients trešā komponenta masas zudumam pirmajā reaģentā;

| | d3 ir korekcijas koeficients trešā komponenta masas zudumam pirmajā un otrajā reaģentā. |
| --- | --- |

d3 ir korekcijas koeficients trešā komponenta masas zudumam pirmajā un otrajā reaģentā.

1.8.2.   Katra komponenta procentuālā sastāva aprēķins, piemērojot pieņemtās saskaņotās pielaides un attiecīgā gadījumā korekcijas koeficientus masas zudumiem pirmapstrādē.

Dots:

Formula
  Formula
  Formula

TAD:

Formula

Formula

Formula

| | P1A % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, tostarp mitruma saturs un masas zudums pirmapstrādes laikā; |
| --- | --- |

P1A % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, tostarp mitruma saturs un masas zudums pirmapstrādes laikā;

| | P2A % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, tostarp mitruma saturs un masas zudums pirmapstrādes laikā; |
| --- | --- |

P2A % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, tostarp mitruma saturs un masas zudums pirmapstrādes laikā;

| | P3A % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, tostarp mitruma saturs un masas zudums pirmapstrādes laikā; |
| --- | --- |

P3A % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, tostarp mitruma saturs un masas zudums pirmapstrādes laikā;

| | P1 ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, ko iegūst ar kādu no I.8.1. punktā dotajām formulām; |
| --- | --- |

P1 ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, ko iegūst ar kādu no I.8.1. punktā dotajām formulām;

| | P2 ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, ko iegūst ar kādu no I.8.1. punktā dotajām formulām; |
| --- | --- |

P2 ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, ko iegūst ar kādu no I.8.1. punktā dotajām formulām;

| | P3 ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, ko iegūst ar kādu no I.8.1. punktā dotajām formulām; |
| --- | --- |

P3 ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs, ko iegūst ar kādu no I.8.1. punktā dotajām formulām;

| | a1 pirmās sastāvdaļas parastā saskaņotā pielaide; |
| --- | --- |

a1 pirmās sastāvdaļas parastā saskaņotā pielaide;

| | a2 otrās sastāvdaļas parastā saskaņotā pielaide; |
| --- | --- |

a2 otrās sastāvdaļas parastā saskaņotā pielaide;

| | a3 trešās sastāvdaļas parastā saskaņotā pielaide; |
| --- | --- |

a3 trešās sastāvdaļas parastā saskaņotā pielaide;

| | b1 ir pirmās sastāvdaļas masas zuduma procentuālais sastāvs pirmapstrādes laikā; |
| --- | --- |

b1 ir pirmās sastāvdaļas masas zuduma procentuālais sastāvs pirmapstrādes laikā;

| | b1 ir otrās sastāvdaļas masas zuduma procentuālais sastāvs pirmapstrādes laikā; |
| --- | --- |

b1 ir otrās sastāvdaļas masas zuduma procentuālais sastāvs pirmapstrādes laikā;

| | b3 ir trešās sastāvdaļas masas zuduma procentuālais sastāvs pirmapstrādes laikā. |
| --- | --- |

b3 ir trešās sastāvdaļas masas zuduma procentuālais sastāvs pirmapstrādes laikā.

Ja izmanto īpašu priekšapstrādi, jānosaka b1, b2 un b3 vērtība, ja iespējams, veicot priekšapstrādi katrai analizējamajai tīrajai šķiedras sastāvdaļai. Tīrās šķiedras ir šķiedras, kurās nav nekāda cita bezšķiedru materiāla, izņemot materiālu, ko tās parasti satur (vai nu dabīgi, vai ražošanas procesa dēļ) stāvoklī (nebalinātas, balinātas), kādā tās ir analizējamajā materiālā.

Ja nav pieejamas tīras, atdalītas sastāvā esošās šķiedras, ko izmanto analizējamā materiāla izgatavošanā, jāizmanto vidējās b1, b2 un b3 vērtības, kuras nosaka testos, ko veic tīrām šķiedrām, kuras ir līdzīgas pārbaudāmajā maisījumā esošajām.

Ja izmanto parasto priekšapstrādi, ekstrahējot petrolēteri un ūdeni, korekcijas koeficientus b1, b2 un b3 kopumā var ignorēt, izņemot gadījumus ar nebalinātu kokvilnu, nebalinātiem liniem un nebalinātiem kaņepājiem, kur zaudējums priekšapstrādē parasti ir 4 %, un polipropilēna gadījumā, kur tas ir 1 %.

Attiecībā uz citām šķiedrām priekšapstrādē radītos zudumus aprēķinā parasti neņem vērā.

I.8.3.   Piezīme

Aprēķinu piemēri ir doti 3.V. nodaļā.

II.   Kvantitatīvās analīzes metode, kurā izmanto trīskāršu tekstilšķiedras maisījumu manuālu atdalīšanu

II.1.   Darbības joma

Šo metodi piemēro visu veidu tekstilšķiedrām, ja tās neveido pilnībā sajauktu maisījumu un tās ir iespējams atdalīt ar rokām.

II.2.   Princips

Pēc tekstilmateriāla komponentu identifikācijas piemērotā priekšapstrādē atdala bezšķiedru vielu, un pēc tam ar rokām atdala šķiedras, izžāvē un nosver, lai aprēķinātu katras šķiedras daļu maisījumā.

II.3.   Iekārtas

| II.3.1. | Sverglāzītes vai cita ierīce, ar ko iegūst identiskus rezultātus. |
| --- | --- |

II.3.1.

Sverglāzītes vai cita ierīce, ar ko iegūst identiskus rezultātus.

| II.3.2. | Eksikators ar silikagela indikatoru. |
| --- | --- |

II.3.2.

Eksikators ar silikagela indikatoru.

| II.3.3. | Ventilācijas tipa žāvēšanas skapis analizējamo paraugu žāvēšanai 105 ± 3 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

II.3.3.

Ventilācijas tipa žāvēšanas skapis analizējamo paraugu žāvēšanai 105 ± 3 °C temperatūrā.

| II.3.4. | Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,0002 g. |
| --- | --- |

II.3.4.

Analītiskie svari ar precizitāti līdz 0,0002 g.

| II.3.5. | Soksleta aparāts vai cita ierīce, ar ko iegūst identiskus rezultātus. |
| --- | --- |

II.3.5.

Soksleta aparāts vai cita ierīce, ar ko iegūst identiskus rezultātus.

| II.3.6. | Adata. |
| --- | --- |

II.3.6.

Adata.

| II.3.7. | Savijumu skaitītājs vai līdzīga iekārta. |
| --- | --- |

II.3.7.

Savijumu skaitītājs vai līdzīga iekārta.

II.4.   Reaģenti

| II.4.1. | Petrolēteris, atkārtoti destilēts, ar viršanas temperatūras intervālu no 40 līdz 60 °C. |
| --- | --- |

II.4.1.

Petrolēteris, atkārtoti destilēts, ar viršanas temperatūras intervālu no 40 līdz 60 °C.

| II.4.2. | Destilēts vai dejonizēts ūdens. |
| --- | --- |

II.4.2.

Destilēts vai dejonizēts ūdens.

II.5.   Kondicionēšanas un analīzes apstākļi

Skatīt I.4.

II.6.   Noņemtais laboratorijas paraugs

Skatīt I.5.

II.7.   Noņemto laboratorijas paraugu pirmapstrāde

Skatīt I.6.

II.8.   Procedūra

II.8.1.   Pavediena analīze

No priekšapstrādātā laboratorijas sākotnējā parauga paņem analizējamo paraugu, kura masa nav mazāka par 1 g. Ja pavediens ir ļoti smalks, analīzi var veikt vismaz 30 m garam pavedienam neatkarīgi no tā masas.

Sagriež pavedienu piemērota garuma gabalos un atdala šķiedras veidus, izmantojot adatu un, vajadzības gadījumā, savijumu skaitītāju. Tā iegūtās atšķirīgās šķiedras ieliek iepriekš nosvērtās sverglāzītēs un izžāvē 105 ± 3 °C temperatūrā, līdz iegūst nemainīgu masu, kā aprakstīts I.7.1. un I.7.2. punktā.

II.8.2.   Auduma analīze

No priekšapstrādātā sākotnējā laboratorijas parauga paņem analizējamo paraugu, kura masa nav mazāka par 1 g, neskaitot eģi, kuras malas ir rūpīgi apgrieztas, lai nebūtu drisku, paralēli audu vai šķēru pavedieniem, vai, attiecībā uz trikotāžu, pa valdziņu kārtu un valdziņu rindu. Atdala atšķirīgo veidu šķiedras, savāc tās iepriekš nosvērtās sverglāzītēs un apstrādā, kā aprakstīts II.8.1. punktā.

II.9.   Rezultātu aprēķināšana un izteikšana

Katras sastāvā esošās šķiedras masu izsaka ar kopējās šķiedru masas procentuālo sastāvu maisījumā. Rezultātus aprēķina tīrai bezūdens masai, lietojot, no vienas puses, pieņemtās saskaņotās pielaides un, no otras puses, korekcijas koeficientus, kas vajadzīgi, lai ņemtu vērā masas zudumus priekšapstrādē.

| II.9.1. | Tīras bezūdens šķiedras procentuālā masas sastāva aprēķins, neņemot vērā šķiedras masas zudumu priekšapstrādē: | P1 % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs; |
| --- | --- | --- |

II.9.1.

Tīras bezūdens šķiedras procentuālā masas sastāva aprēķins, neņemot vērā šķiedras masas zudumu priekšapstrādē:

Formula

Formula

Formula

P1 % ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas procentuālais sastāvs;

| | P2 % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs; |
| --- | --- |

P2 % ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas procentuālais sastāvs;

| | P3 % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs; |
| --- | --- |

P3 % ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas procentuālais sastāvs;

| | m1 ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas masa; |
| --- | --- |

m1 ir tīras, sausas pirmās sastāvdaļas masa;

| | m2 ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas masa; |
| --- | --- |

m2 ir tīras, sausas otrās sastāvdaļas masa;

| | m3 ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas masa. |
| --- | --- |

m3 ir tīras, sausas trešās sastāvdaļas masa.

| II.9.2. | Lai aprēķinātu katra komponenta procentuālo sastāvu, lietojot pieņemtās saskaņotās pielaides un — attiecīgā gadījumā — korekcijas koeficientus attiecībā uz masas zudumiem priekšapstrādē: sk. I.8.2. punktu. |
| --- | --- |

II.9.2.

Lai aprēķinātu katra komponenta procentuālo sastāvu, lietojot pieņemtās saskaņotās pielaides un — attiecīgā gadījumā — korekcijas koeficientus attiecībā uz masas zudumiem priekšapstrādē: sk. I.8.2. punktu.

III.   Metode trīskāršu tekstilšķiedras maisījumu kvantitatīvai analīzei, izmantojot manuālas un ķīmiskas atdalīšanas kombināciju

Ja vien iespējams, jāizmanto manuāla atdalīšana, ievērojot atdalīto komponentu attiecību pirms katra atsevišķā komponenta ķīmiskas apstrādes.

IV.1.   Metožu precizitāte

Precizitāte, kas norādīta katrā divkāršu maisījumu analīzes metodē, ir saistīta ar sakritību (sk. 2. nodaļu, kas attiecas uz dažām divkāršu tekstilšķiedras maisījumu kvantitatīvās analīzes metodēm).

Sakritība ir ticamība, t. i., pakāpe, kādā saskan eksperimentālās vērtības, ko laboranti ieguvuši atšķirīgās laboratorijās vai atšķirīgos laikos, izmantojot vienu un to pašu metodi un individuāli iegūstot rezultātus par identiskiem viendabīga maisījuma analizējamajiem paraugiem.

Sakritību nosaka rezultātu ticamības robežās ar 95 % ticamību.

Tas nozīmē, ka starpība starp diviem rezultātiem analīžu sērijā, ko izdara atšķirīgās laboratorijās — ja šo metodi izmanto normāli un pareizi — identiskam un viendabīgam maisījumam, būtu pārsniegta tikai piecos gadījumos no simt.

Lai noteiktu trīskārša maisījuma analīzes precizitāti, parastajā kārtībā izmanto divkāršu maisījumu analīzes metodēs norādītās vērtības, kas izmantotas, lai analizētu trīskāršo maisījumu.

Ja četros trīskāršu maisījumu kvantitatīvas ķīmiskās analīzes variantos ir paredzētas divas izšķīdināšanas (pirmajos trijos variantos izmanto divus atsevišķus analizējamos paraugus un ceturtajā variantā vienu analizējamo paraugu), un, pieņemot ka ar E1 un E2 ir apzīmēta šo divu divkāršo maisījumu analizēšanas metožu precizitāte, katra komponenta rezultātu precizitāte ir parādīta šajā tabulā:

| Šķiedras komponents | Varianti |
| --- | --- |
| 1 | 2 un 3 | 4 |
| a | E1 | E1 | E1 |
| b | E2 | E1+E2 | E1+E2 |
| c | E1+E2 | E2 | E1+E2 |

Šķiedras komponents

Varianti

1

2 un 3

4

a

E1

E1

E1

b

E2

E1+E2

E1+E2

c

E1+E2

E2

E1+E2

Ja izmanto ceturto variantu, precizitātes pakāpe var būt zemākā nekā tad, ja izmanto metodi, kas ir norādīta iepriekš, izraisot iespējamo pirmā reaģenta iedarbību uz atlikumu, kas sastāv no b un c sastāvdaļas, kurus būtu sarežģīti novērtēt.

IV.2.   Testa ziņojums

| IV.1. | Norāda variantu(-us), kas izmantoti analīzei, metodes, reaģentus un korekcijas koeficientus. |
| --- | --- |

IV.1.

Norāda variantu(-us), kas izmantoti analīzei, metodes, reaģentus un korekcijas koeficientus.

| IV.2. | Sniedz sīkas ziņas par jebkuru īpašu priekšapstrādi (sk. I.6. punktu). |
| --- | --- |

IV.2.

Sniedz sīkas ziņas par jebkuru īpašu priekšapstrādi (sk. I.6. punktu).

| IV.3. | Norāda individuālos rezultātus un vidējo aritmētisko, katru līdz pirmajai zīmei aiz komata. |
| --- | --- |

IV.3.

Norāda individuālos rezultātus un vidējo aritmētisko, katru līdz pirmajai zīmei aiz komata.

| IV.4. | Ja vien iespējams, norāda metodes precizitāti katram komponentam, to aprēķina atbilstoši tabulai IV.1. iedaļā. |
| --- | --- |

IV.4.

Ja vien iespējams, norāda metodes precizitāti katram komponentam, to aprēķina atbilstoši tabulai IV.1. iedaļā.

V.   Paraugi dažu trīskāršu maisījumu komponentu procentuālā sastāva aprēķinam, kurā izmanto dažus no I pielikuma I.8.1. punktā aprakstītajiem variantiem

Aplūkosim gadījumu, kad, kvantitatīvi analizējot šķiedras maisījumu, iegūst šādu izejvielas sastāvu: 1. kārsta vilna, 2. neilons (poliamīds ), 3. nebalināta kokvilna.

VARIANTS Nr. 1.

Izmantojot šo variantu, kurā izmanto divus dažādus analizējamo paraugus un no pirmā analizējamā parauga ar izšķīdināšanu atdala vienu komponentu (a = vilna), bet no otrā analizējamā parauga - otru komponentu (b = poliamīds), var iegūt šādus rezultātus.

| 1. | Pirmā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes ir (m1) = 1,6000 g |
| --- | --- |

1.

Pirmā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes ir (m1) = 1,6000 g

| 2. | Atlikuma sausā masa pēc apstrādes ar sārmainu nātrija hipohlorītu (poliamīds+kokvilna) (r1) = 1,4166 g |
| --- | --- |

2.

Atlikuma sausā masa pēc apstrādes ar sārmainu nātrija hipohlorītu (poliamīds+kokvilna) (r1) = 1,4166 g

| 3. | Otrā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes (m2) = 1,8000 g |
| --- | --- |

3.

Otrā parauga sausā masa pēc pirmapstrādes (m2) = 1,8000 g

| 4. | Atlikuma sausā masa pēc apstrādes ar skudrskābi (vilna+kokvilna) (r2) = 0,9000 g |
| --- | --- |

4.

Atlikuma sausā masa pēc apstrādes ar skudrskābi (vilna+kokvilna) (r2) = 0,9000 g

Apstrādē ar sārmainu nātrija hipohlorītu poliamīda masas zudums nerodas, turpretim nebalināta kokvilna zaudē 3 %, tādēļ d1 = 1,0 un d2 = 1,03.

Apstrādē ar skudrskābi vilnas vai nebalinātas kokvilnas masas zudums nerodas, tādēļ d3 un d4 = 1,0.

Ja I.8.1.4. punktā norādītajā formulā ievieto ķīmiskajā analīzē iegūtās vērtības un korekcijas koeficientus, iegūst šādus rezultātus:

| | P1 % (vilna) = [1,03/1,0 – 1,03 × 1,4166/1,6000 + 0,9000/1,8000 × (1 – 1,03/1,0)] × 100 = 10,30 |
| --- | --- |

P1 % (vilna) = [1,03/1,0 – 1,03 × 1,4166/1,6000 + 0,9000/1,8000 × (1 – 1,03/1,0)] × 100 = 10,30

| | P2 % (poliamīds) = [1,0/1,0 – 1,0 × 0,9000/1,8000 + 1,4166/1,6000 × (1– 1,0/1,0)] × 100 = 50,00 |
| --- | --- |

P2 % (poliamīds) = [1,0/1,0 – 1,0 × 0,9000/1,8000 + 1,4166/1,6000 × (1– 1,0/1,0)] × 100 = 50,00

| | P3 % (kokvilna) = 100 – (10,30 + 50,00) = 39,70 |
| --- | --- |

P3 % (kokvilna) = 100 – (10,30 + 50,00) = 39,70

Dažādo tīro bezūdens šķiedru procentuālais sastāvs ir šāds:

| Vilna | 10,30 % |
| --- | --- |
| Poliamīds | 50,00 % |
| Kokvilna | 39,70 % |

Vilna

10,30 %

Poliamīds

50,00 %

Kokvilna

39,70 %

Šis procentuālais sastāvs jākoriģē atbilstoši formulai I.8.2. punktā, lai ņemtu vērā arī pieņemtās saskaņotās pielaides un korekcijas koeficientus visiem masas zudumiem pēc priekšapstrādes.

Kā norādīts IX pielikumā, pieņemtās saskaņotās pielaides ir šādas: kārstai vilnai 17,0 %, poliamīdam 6,25 %, kokvilnai 8,5 %; turklāt nebalinātai kokvilnai pēc priekšapstrādes ar petrolēteri un ūdeni masas zudums ir 4 %.

Tādēļ:

| | P1A % (vilna) = 10,30 × [1 + (17,0 + 0,0)/100]/[10,30 × (1 + (17,0 + 0,0)/100) + 50,00 × (1 + (6,25 + 0,0)/100) + 39,70 × (1 + (8,5 + 4,0/100)] × 100 = 10,97 |
| --- | --- |

P1A % (vilna) = 10,30 × [1 + (17,0 + 0,0)/100]/[10,30 × (1 + (17,0 + 0,0)/100) + 50,00 × (1 + (6,25 + 0,0)/100) + 39,70 × (1 + (8,5 + 4,0/100)] × 100 = 10,97

| | P2A % (poliamīds) = 50,0 × (1 + (6,25 + 0,0)/100)/109,8385 × 100 = 48,37 |
| --- | --- |

P2A % (poliamīds) = 50,0 × (1 + (6,25 + 0,0)/100)/109,8385 × 100 = 48,37

| | P3A % (kokvilna) = 100 - (10,97 + 48,37) = 40,66 |
| --- | --- |

P3A % (kokvilna) = 100 - (10,97 + 48,37) = 40,66

Tādēļ pavediena izejvielas sastāvs ir šāds:

| Poliamīds | 48,4 % |
| --- | --- |
| Kokvilna | 40,6 % |
| Vilna | 11,0 % |
| | 100,0 % |

Poliamīds

48,4 %

Kokvilna

40,6 %

Vilna

11,0 %

100,0 %

VARIANTS Nr. 4

Aplūkosim gadījumu, kad, kvantitatīvi analizējot šķiedras maisījumu, iegūst šādus komponentus: kārstu vilnu, viskozi, nebalinātu kokvilnu.

Pieņem, ka, izmantojot 4. variantu, kurā secīgi atdala divus komponentus no viena analizējamā parauga maisījuma, iegūst šādus rezultātus.

| 1. | Parauga sausā masa pēc pirmapstrādes (m1) = 1,6000 g |
| --- | --- |

1.

Parauga sausā masa pēc pirmapstrādes (m1) = 1,6000 g

| 2. | Atlikuma sausā masa pēc apstrādes ar sārmainu nātrija hipohlorītu (viskoze+kokvilna)
  (r1) = 1,4166 g |
| --- | --- |

2.

Atlikuma sausā masa pēc apstrādes ar sārmainu nātrija hipohlorītu (viskoze+kokvilna)

(r1) = 1,4166 g

| 3. | Atlikuma r1 sausā masa pēc otrās apstrādes ar cinka hlorīdu/skudrskābi
  (r2) = 0,6630 g |
| --- | --- |

3.

Atlikuma r1 sausā masa pēc otrās apstrādes ar cinka hlorīdu/skudrskābi

(r2) = 0,6630 g

Apstrādē ar sārmainu nātrija hipohlorītu viskozes masas zudums nerodas, turpretim nebalināta kokvilna zaudē 3 %, tādēļ d1 = 1,0 un d2 = 1,03.

Pēc apstrādes ar skudrskābi/cinka hlorīdu kokvilnas masa palielinās par 4 %, tā ka d3 = 1,03 × 0,96 = 0,9888, ko noapaļo uz 0,99, (kur d3 ir korekcijas koeficients attiecīgajam trešā komponenta masas zudumam vai pieaugumam pirmajā un otrajā reaģentā).

Ja I.8.1.4. punktā norādītajā formulā ievieto ķīmiskajā analīzē iegūtās vērtības un korekcijas koeficientus, iegūst šādus rezultātus:

| | P2 % (viskoze) = 1,0 × 1,4166/1,6000 × 100 – 1,0/1,03 × 40,98 = 48,75 % |
| --- | --- |

P2 % (viskoze) = 1,0 × 1,4166/1,6000 × 100 – 1,0/1,03 × 40,98 = 48,75 %

| | P3 % (kokvilna) = 0,99 × 0,6630/1,6000 × 100 = 41,02 % |
| --- | --- |

P3 % (kokvilna) = 0,99 × 0,6630/1,6000 × 100 = 41,02 %

| | P1 % (vilna) = 100 - (48,75 + 41,02) = 10,23 % |
| --- | --- |

P1 % (vilna) = 100 - (48,75 + 41,02) = 10,23 %

Kā jau norādīts 1. variantā, šis procentuālais sastāvs jākoriģē ar formulu, kas norādīta I.8.2. punktā.

P1A % (vilna) = 10,23 × [1 + (17,0 + 0,0/100)]/[10,23 × (1 + (17,00 + 0,0)/100) + 48,75 × (1 + (13 + 0,0/100) + 41,02 × (1 + (8,5 + 4,0)/100)] × 100 = 10,57 %

P2A % (viskoze) = 48,75 × [1 + (13 + 0,0)/100]/113,2041 × 100 = 48,65 %

P3A % (kokvilna) = 100 - (10,57 + 48,65) = 40,78 %

Tādēļ maisījumu izejvielas sastāvs ir šāds:

| viskoze | 48,6 % |
| --- | --- |
| kokvilna | 40,8 % |
| vilna | 10,6 % |
| | 100,0 % |

viskoze

48,6 %

kokvilna

40,8 %

vilna

10,6 %

100,0 %

VI.   Tabula ar raksturīgiem trīskāršiem maisījumiem, ko var analizēt, izmantojot Savienības analīzes metodes divkāršiem maisījumiem (izmanto piemēram)

| Maisījuma Nr. | Sastāvā esošās šķiedras | Variants | Izmantotās metodes numurs un reaģents divkāršajam maisījumam |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. komponents | 2. komponents | 3. komponents |
| 1. | vilna vai astri | viskoze, kupro vai daži modāla veidi | kokvilna | 1 un/vai 4 | 2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 3. (cinka hlorīds/skudrskābe) |
| 2. | vilna vai astri | poliamīds 6 vai 6-6 | kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze | 1 un/vai 4 | 2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 4. (skudrskābe – 80 masas %) |
| 3. | vilna, astri vai zīds | dažas hloršķiedras | viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna | 1 un/vai 4 | 2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5 |
| 4. | vilna vai astri | poliamīds 6 vai 6-6 | poliesteris, polipropilēns, akrils vai stiklašķiedra | 1 un/vai 4 | 2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 4. (skudrskābe – 80 masas %) |
| 5. | vilna, astri vai zīds | dažas hloršķiedras | poliesteris, akrils, poliamīds vai stiklašķiedra | 1 un/vai 4 | 2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5) |
| 6. | zīds | vilna vai astri | poliesteris | 2 | 11. (sērskābe – 75 masas %) un 2. (sārmains nātrija hipohlorīts) |
| 7. | poliamīds 6 vai 6-6 | akrils | kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze | 1 un/vai 4 | 4. (skudrskābe – 80 masas %) un 8. (dimetilformamīds) |
| 8. | dažas hloršķiedras | poliamīds 6 vai 6-6 | kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze | 1 un/vai 4 | 8. (dimetilformamīds) un 4. (skudrskābe – 80 masas %)
  vai 9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5) un 4. (skudrskābe, 80 masas %) |
| 9. | akrils | poliamīds 6 vai 6-6 | poliesteris | 1 un/vai 4 | 8. (dimetilformamīds)un 4. (skudrskābe – 80 masas %) |
| 10. | acetāts | poliamīds 6 vai 6-6 | viskoze, kokvilna, kupro vai modālviskoze | 4 | 1. (acetons) un 4. (skudrskābe – 80 masas %) |
| 11. | dažas hloršķiedras | akrils | poliamīds | 2 un/vai 4 | 9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5) un 8. (dimetilformamīds) |
| 12. | dažas hloršķiedras | poliamīds 6 vai 6-6 | akrils | 1 un/vai 4 | 9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5) un 4. (skudrskābe – 80 masas %) |
| 13. | poliamīds 6 vai 6-6 | viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna | poliesteris | 4 | 4. (skudrskābe – 80 masas %) un 7. (sērskābe – 75 masas %) |
| 14. | acetāts | viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna | poliesteris | 4 | 1. (acetons) un 7. (sērskābe – 75 masas %) |
| 15. | akrils | viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna | poliesteris | 4 | 8. (dimetilformamīds) un 7. (sērskābe – 75 masas %) |
| 16. | acetāts | vilna, astri vai zīds | kokvilna, viskoze, kupro, modālviskoze, poliamīds, poliesteris, akrils | 4 | 1. (acetons) un 2. (sārmains nātrija hipohlorīts) |
| 17. | triacetāts | vilna, astri vai zīds | kokvilna, viskoze, kupro, modālviskoze, poliamīds, poliesteris, akrils | 4 | 6. (dihlormetāns) un 2. (sārmains nātrija hipohlorīts) |
| 18. | akrils | vilna, astri vai zīds | poliesteris | 1 un/vai 4 | 8. (dimetilformamīds) un 2. (sārmains nātrija hipohlorīts) |
| 19. | akrils | silk | vilna vai astri | 4 | 8. (dimetilformamīds) un 1. (sērskābe – 75 masas %) |
| 20. | akrils | vilna, astri vai zīds | kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze | 1 un/vai 4 | 8. (dimetilformamīds) un 2.(sārmains nātrija hipohlorīts) |
| 21. | vilna, astri vai zīds | kokvilna, viskoze, kupro modālviskoze | poliesteris | 4 | 2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 7. (sērskābe – 75 masas %) |
| 22. | viskoze, kupro vai daži modāla paveidi | kokvilna | poliesteris | 2 un/vai 4 | 3. (cinka hlorīds/skudrskābe) un 7. (sērskābe – 75 masas %) |
| 23. | akrils | viskoze, kupro vai daži modāla paveidi | kokvilna | 4 | 8. (dimetilformamīds) un 3.(cinka hlorīds/skudrskābe) |
| 24. | dažas hloršķiedras | viskoze, kupro vai daži modāla paveidi | kokvilna | 1 un/vai 4 | 9. (oglekļa disulfīds/acetons 55,5/44,5 masas) un 3. (cinka hlorīds/skudrskābe) vai 8. (dimetilformamīds) un 3. (cinka hlorīds/skudrskābe) |
| 25. | acetons | viskoze, kupro vai daži modāla paveidi | kokvilna | 4 | 1. (acetons) un 3. (cinka hlorīds/skudrskābe) |
| 26. | triacetāts | viskoze, kupro vai daži modāla paveidi | kokvilna | 4 | 6. (dihlormetāns) un 3. (cinka hlorīds/skudrskābe) |
| 27. | acetāts | zīds | vilna vai astir | 4 | 1. (acetons) un 7. (sērskābe – 75 masas %) |
| 28. | triacetāts | zīds | vilna vai astri | 4 | 6. (dihlormetāns) un 7. (sērskābe – 75 masas %) |
| 29. | acetāts | akrils | kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze | 4 | 1. (acetons) un 8. (dimetilformamīds) |
| 30. | triacetāts | akrils | kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze | 4 | 6. (dihlormetāns) un 8. (dimetilformamīds) |
| 31. | triacetāts | poliamīds 6 vai 6-6 | kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze | 4 | 6. (dihlormetāns) un 4. (skudrskābe – 80 masas %) |
| 32. | triacetāts | viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna | poliesteris | 4 | 6. (dihlormetāns) un 7. (sērskābe – 75 masas %) |
| 33. | acetāts | poliamīds 6 vai 6-6 | poliesteris vai akrils | 4 | 1. (acetons) un 4. (skudrskābe – 80 masas %) |
| 34. | acetāts | akrils | poliesteris | 4 | 1. (acetons) un 8. (dimetilformamīds) |
| 35. | dažas hloršķiedras | viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna | poliesteris | 4 | 8. (dimetilformamīds) un 7. (sērskābe – 75 masas %)
  vai 9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5) un 7. (sērskābe – 75 masas %) |
| 36. | kokvilna | poliesteris | elastolefīns | 2 un/vai 4 | 7. (sērskābe – 75 masas %) un 14. (koncentrēta sērskābē) |
| 37. | daži modificēti akrili | poliesteris | melamīns | 2 un/vai 4 | 8. (dimetilformamīds) un 14. (koncentrēta sērskābē )] |

Maisījuma Nr.

Sastāvā esošās šķiedras

Variants

Izmantotās metodes numurs un reaģents divkāršajam maisījumam

1. komponents

2. komponents

3. komponents

1.

vilna vai astri

viskoze, kupro vai daži modāla veidi

kokvilna

1 un/vai 4

2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 3. (cinka hlorīds/skudrskābe)

2.

vilna vai astri

poliamīds 6 vai 6-6

kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze

1 un/vai 4

2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 4. (skudrskābe – 80 masas %)

3.

vilna, astri vai zīds

dažas hloršķiedras

viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna

1 un/vai 4

2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5

4.

vilna vai astri

poliamīds 6 vai 6-6

poliesteris, polipropilēns, akrils vai stiklašķiedra

1 un/vai 4

2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 4. (skudrskābe – 80 masas %)

5.

vilna, astri vai zīds

dažas hloršķiedras

poliesteris, akrils, poliamīds vai stiklašķiedra

1 un/vai 4

2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5)

6.

zīds

vilna vai astri

poliesteris

2

11. (sērskābe – 75 masas %) un 2. (sārmains nātrija hipohlorīts)

7.

poliamīds 6 vai 6-6

akrils

kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze

1 un/vai 4

4. (skudrskābe – 80 masas %) un 8. (dimetilformamīds)

8.

dažas hloršķiedras

poliamīds 6 vai 6-6

kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze

1 un/vai 4

8. (dimetilformamīds) un 4. (skudrskābe – 80 masas %)

vai 9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5) un 4. (skudrskābe, 80 masas %)

9.

akrils

poliamīds 6 vai 6-6

poliesteris

1 un/vai 4

8. (dimetilformamīds)un 4. (skudrskābe – 80 masas %)

10.

acetāts

poliamīds 6 vai 6-6

viskoze, kokvilna, kupro vai modālviskoze

4

1. (acetons) un 4. (skudrskābe – 80 masas %)

11.

dažas hloršķiedras

akrils

poliamīds

2 un/vai 4

9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5) un 8. (dimetilformamīds)

12.

dažas hloršķiedras

poliamīds 6 vai 6-6

akrils

1 un/vai 4

9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5) un 4. (skudrskābe – 80 masas %)

13.

poliamīds 6 vai 6-6

viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna

poliesteris

4

4. (skudrskābe – 80 masas %) un 7. (sērskābe – 75 masas %)

14.

acetāts

viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna

poliesteris

4

1. (acetons) un 7. (sērskābe – 75 masas %)

15.

akrils

viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna

poliesteris

4

8. (dimetilformamīds) un 7. (sērskābe – 75 masas %)

16.

acetāts

vilna, astri vai zīds

kokvilna, viskoze, kupro, modālviskoze, poliamīds, poliesteris, akrils

4

1. (acetons) un 2. (sārmains nātrija hipohlorīts)

17.

triacetāts

vilna, astri vai zīds

kokvilna, viskoze, kupro, modālviskoze, poliamīds, poliesteris, akrils

4

6. (dihlormetāns) un 2. (sārmains nātrija hipohlorīts)

18.

akrils

vilna, astri vai zīds

poliesteris

1 un/vai 4

8. (dimetilformamīds) un 2. (sārmains nātrija hipohlorīts)

19.

akrils

silk

vilna vai astri

4

8. (dimetilformamīds) un 1. (sērskābe – 75 masas %)

20.

akrils

vilna, astri vai zīds

kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze

1 un/vai 4

8. (dimetilformamīds) un 2.(sārmains nātrija hipohlorīts)

21.

vilna, astri vai zīds

kokvilna, viskoze, kupro modālviskoze

poliesteris

4

2. (sārmains nātrija hipohlorīts) un 7. (sērskābe – 75 masas %)

22.

viskoze, kupro vai daži modāla paveidi

kokvilna

poliesteris

2 un/vai 4

3. (cinka hlorīds/skudrskābe) un 7. (sērskābe – 75 masas %)

23.

akrils

viskoze, kupro vai daži modāla paveidi

kokvilna

4

8. (dimetilformamīds) un 3.(cinka hlorīds/skudrskābe)

24.

dažas hloršķiedras

viskoze, kupro vai daži modāla paveidi

kokvilna

1 un/vai 4

9. (oglekļa disulfīds/acetons 55,5/44,5 masas) un 3. (cinka hlorīds/skudrskābe) vai 8. (dimetilformamīds) un 3. (cinka hlorīds/skudrskābe)

25.

acetons

viskoze, kupro vai daži modāla paveidi

kokvilna

4

1. (acetons) un 3. (cinka hlorīds/skudrskābe)

26.

triacetāts

viskoze, kupro vai daži modāla paveidi

kokvilna

4

6. (dihlormetāns) un 3. (cinka hlorīds/skudrskābe)

27.

acetāts

zīds

vilna vai astir

4

1. (acetons) un 7. (sērskābe – 75 masas %)

28.

triacetāts

zīds

vilna vai astri

4

6. (dihlormetāns) un 7. (sērskābe – 75 masas %)

29.

acetāts

akrils

kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze

4

1. (acetons) un 8. (dimetilformamīds)

30.

triacetāts

akrils

kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze

4

6. (dihlormetāns) un 8. (dimetilformamīds)

31.

triacetāts

poliamīds 6 vai 6-6

kokvilna, viskoze, kupro vai modālviskoze

4

6. (dihlormetāns) un 4. (skudrskābe – 80 masas %)

32.

triacetāts

viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna

poliesteris

4

6. (dihlormetāns) un 7. (sērskābe – 75 masas %)

33.

acetāts

poliamīds 6 vai 6-6

poliesteris vai akrils

4

1. (acetons) un 4. (skudrskābe – 80 masas %)

34.

acetāts

akrils

poliesteris

4

1. (acetons) un 8. (dimetilformamīds)

35.

dažas hloršķiedras

viskoze, kupro, modālviskoze vai kokvilna

poliesteris

4

8. (dimetilformamīds) un 7. (sērskābe – 75 masas %)

vai 9. (oglekļa disulfīds/acetons, masas attiecība: 55,5/44,5) un 7. (sērskābe – 75 masas %)

36.

kokvilna

poliesteris

elastolefīns

2 un/vai 4

7. (sērskābe – 75 masas %) un 14. (koncentrēta sērskābē)

37.

daži modificēti akrili

poliesteris

melamīns

2 un/vai 4

8. (dimetilformamīds) un 14. (koncentrēta sērskābē )]

---

(1)  Dažos atsevišķi analizējamie paraugi ir jāsagatavo iepriekš.

(2)  Informāciju par paraugu ņemšanu no gatavajiem izstrādājumiem sk. 7. sadaļā.

(3)  Sk. 1. punktu.

(4)  Laboratorijas kārsēju var aizstāt ar šķiedru maisītāju, vai arī šķiedras var maisīt, izmantojot metodi “kušķi un brāķi”.

(5)  Izmatojot piemērotas tītavas, vienlaikus ir iespējams uztīt vairākas spoles.

(6)  12. metode ir izņēmums. Tā balstās uz viena no diviem komponentiem sastāvdaļu vielas satura noteikšanu.

(7)  Skatīt 1.1. nodaļu.

(8)  Pirms veic analīzi, ir jāpārbauda šādu modificētu akrilu un hlora šķiedru šķīdība reaģentā.

(9)  Pirms veic analīzi, ir jāpārbauda šādu polivinilhlorīda šķiedru šķīdība reaģentā.

(10)  Savvaļā iegūto zīdu, piemēram, Šantungas zīdu, nevar pilnībā izšķīdināt 75 % m/m sērskābē.

(11)  Piemēram, sk. iekārtu, kas aprakstīta MelliandTextilberichte 56 (1975) 643 - 645).

(12)  Skatīt 1.1. nodaļu.

(13)  d lielumu vērtības ir norādītas šā pielikuma 2. nodaļā attiecībā uz dažādām metodēm divkāršo maisījumu analīzei.

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsIX PIELIKUMS

SASKAŅOTĀS PIELAIDES, KO IZMANTO, LAI APRĒĶINĀTU ŠĶIEDRU DAUDZUMU, KO SATUR A TEKSTILIZSTRĀDĀJUMS

(17. panta 2. punkts)

| Šķiedras nr. | Šķiedras | Procenti |
| --- | --- | --- |
| 1—2 | Vilna un dzīvnieku spalva | |
| ķemmētas šķiedras | 18,25 |
| kārstas šķiedras | 17,00 (1) |
| 3 | Dzīvnieku spalva: | |
| ķemmētas šķiedras | 18,25 |
| kārstas šķiedras | 17,00 (1) |
| Zirgu astri: | |
| ķemmētas šķiedras | 16,00 |
| kārstas šķiedras | 15,00 |
| 4 | Zīds | 11,00 |
| 5 | Kokvilna: | |
| parastas šķiedras | 8,50 |
| merserizētas šķiedras | 10,50 |
| 6 | Kapoks | 10,90 |
| 7 | Lini | 12,00 |
| 8 | Kaņepāji | 12,00 |
| 9 | Džuta | 17,00 |
| 10 | Abaka | 14,00 |
| 11 | Alžīrijas zāle | 14,00 |
| 12 | Kokosšķiedra | 13,00 |
| 13 | Irbulene | 14,00 |
| 14 | Rāmija (balināta šķiedra) | 8,50 |
| 15 | Sizals | 14,00 |
| 16 | Doņu krotalārija | 12,00 |
| 17 | Henekens | 14,00 |
| 18 | Agave | 14,00 |
| 19 | Acetāts | 9,00 |
| 20 | Algināts | 20,00 |
| 21 | Kupro | 13,00 |
| 22 | Modāls | 13,00 |
| 23 | Proteīni | 17,00 |
| 24 | Triacetāts | 7,00 |
| 25 | Viskoze | 13,00 |
| 26 | Akrils | 2,00 |
| 27 | Hlora šķiedra | 2,00 |
| 28 | Fluora šķiedra | 0,00 |
| 29 | Modificēts akrils | 2,00 |
| 30 | Poliamīds vai neilons: | |
| sadrumstalotā šķiedra | 6,25 |
| pavediens | 5,75 |
| 31 | Aramīds | 8,00 |
| 32 | Poliimīds | 3,50 |
| 33 | Liocels | 13,00 |
| 34 | Polilaktīds | 1,50 |
| 35 | Poliesteris | |
| sadrumstalotā šķiedra | 1,50 |
| pavediens | 1,50 |
| 36 | Polietilēns | 1,50 |
| 37 | Polipropilēns | 2,00 |
| 38 | Polikarbamīds | 2,00 |
| 39 | Poliuretāns: | |
| sadrumstalotā šķiedra | 3,50 |
| pavediens | 3,00 |
| 40 | Vinilāls | 5,00 |
| 41 | Trivinils | 3,00 |
| 42 | Elastodiēns | 1,00 |
| 43 | Elastāns. | 1,50 |
| 44 | Stiklašķiedra: | |
| ar vidējo diametru virs 5 μm | 2,00 |
| ar vidējo diametru 5 μm vai mazāk | 3,00 |
| 45 | Metāla šķiedra | 2,00 |
| Metalizēta šķiedra | 2,00 |
| Azbests | 2,00 |
| Papīra pavedieni | 13,75 |
| 46 | Elastomultiesteris | 1,50 |
| 47 | Elastolefīns | 1,50 |
| 48 | Melamīns | 7,00 |

Šķiedras nr.

Šķiedras

Procenti

1—2

Vilna un dzīvnieku spalva

ķemmētas šķiedras

18,25

kārstas šķiedras

17,00 (1)

3

Dzīvnieku spalva:

ķemmētas šķiedras

18,25

kārstas šķiedras

17,00 (1)

Zirgu astri:

ķemmētas šķiedras

16,00

kārstas šķiedras

15,00

4

Zīds

11,00

5

Kokvilna:

parastas šķiedras

8,50

merserizētas šķiedras

10,50

6

Kapoks

10,90

7

Lini

12,00

8

Kaņepāji

12,00

9

Džuta

17,00

10

Abaka

14,00

11

Alžīrijas zāle

14,00

12

Kokosšķiedra

13,00

13

Irbulene

14,00

14

Rāmija (balināta šķiedra)

8,50

15

Sizals

14,00

16

Doņu krotalārija

12,00

17

Henekens

14,00

18

Agave

14,00

19

Acetāts

9,00

20

Algināts

20,00

21

Kupro

13,00

22

Modāls

13,00

23

Proteīni

17,00

24

Triacetāts

7,00

25

Viskoze

13,00

26

Akrils

2,00

27

Hlora šķiedra

2,00

28

Fluora šķiedra

0,00

29

Modificēts akrils

2,00

30

Poliamīds vai neilons:

sadrumstalotā šķiedra

6,25

pavediens

5,75

31

Aramīds

8,00

32

Poliimīds

3,50

33

Liocels

13,00

34

Polilaktīds

1,50

35

Poliesteris

sadrumstalotā šķiedra

1,50

pavediens

1,50

36

Polietilēns

1,50

37

Polipropilēns

2,00

38

Polikarbamīds

2,00

39

Poliuretāns:

sadrumstalotā šķiedra

3,50

pavediens

3,00

40

Vinilāls

5,00

41

Trivinils

3,00

42

Elastodiēns

1,00

43

Elastāns.

1,50

44

Stiklašķiedra:

ar vidējo diametru virs 5 μm

2,00

ar vidējo diametru 5 μm vai mazāk

3,00

45

Metāla šķiedra

2,00

Metalizēta šķiedra

2,00

Azbests

2,00

Papīra pavedieni

13,75

46

Elastomultiesteris

1,50

47

Elastolefīns

1,50

48

Melamīns

7,00

---

(1)  Saskaņoto pielaidi 17,00 % apmērā piemēro arī tad, ja nav iespējams noteikt, vai tekstilizstrādājums, kurā ir vilna un/vai dzīvnieku spalva, ir ķemmēts vai kārsts.

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsX PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULAS

| Direktīva
  2008/121/EK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 4. panta 1. punkts |
| 1. panta 2. punkts | 2. panta 2. punkts |
| 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ievadvārdi | 3. panta 1. punkta ievadvārdi |
| 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļa | 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļa |
| 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkts | 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļa |
| 2. panta 2. punkta ievadvārdi | 2. panta 1. punkta ievadvārdi |
| 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts |
| 2. panta 2. punkta c) apakšpunkts | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| 3. pants | 5. pants |
| 4. pants | 7. pants |
| 5. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkts un III pielikums |
| 5. panta 2. punkts | 8. panta 2. punkts |
| 5. panta 3. punkts | 8. panta 3. punkts |
| 6. panta 1. punkts | 9. panta 1. punkts |
| 6. panta 2. punkts | 9. panta 2. punkts |
| 6. panta 3. punkts | 9. panta 3. punkts |
| 6. panta 4. punkts | 9. panta 4. punkts |
| 6. panta 5. punkts | 18. pants |
| 7. pants | 10. pants |
| 8. panta 1. punkts | 12. panta 1. punkts |
| 8. panta 2. punkta a) apakšpunkts | ▐ |
| 8. panta 3. punkts | 13. panta 1. un 2. punkts |
| 8. panta 4. punkts | 13. panta 3. punkts |
| 8. panta 5. punkts | — |
| 9. panta 1. punkts | 14. panta 1. punkts |
| 9. panta 2. punkts | 14. panta 2. punkts |
| 9. panta 3. punkts | 15. pants un IV pielikums |
| 10. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 16. panta 2. punkts |
| 10. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 16. panta 3. punkts |
| 10. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 16. panta 4. punkts |
| 10. panta 2. punkts | 16. panta 1. punkta otrā daļa |
| 11. pants | 12. panta 2. punkta ceturtā daļa |
| 12. pants | ▐ VII pielikums |
| 13. pants | 17. panta 2. punkts |
| 14. panta 1. punkts | — |
| 14. panta 2. punkts | 4. panta 2. punkts |
| 15. un 16. pants | 23. pants▐ |
| 17. pants | — |
| 19. un 20. pants | — |
| I pielikuma 1. līdz 47. punkts | I pielikuma 1. līdz 47. punkts |
| II pielikuma 1. līdz 47. punkts | IX pielikuma 1. līdz 47. punkts |
| III pielikums. | V pielikums |
| III pielikums, 36. punkts | 3. panta 1. punkta i) apakšpunkts |
| IV pielikums | VI pielikums |

Direktīva
  2008/121/EK

Šī regula

1. panta 1. punkts

4. panta 1. punkts

1. panta 2. punkts

2. panta 2. punkts

2. panta 1. punkta a) apakšpunkts

3. panta 1. punkta a) apakšpunkts

2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ievadvārdi

3. panta 1. punkta ievadvārdi

2. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļa

3. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļa

2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkts

3. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļa

2. panta 2. punkta ievadvārdi

2. panta 1. punkta ievadvārdi

2. panta 2. punkta a) apakšpunkts

2. panta 1. punkta a) apakšpunkts

2. panta 2. punkta b) apakšpunkts

2. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts

2. panta 2. punkta c) apakšpunkts

2. panta 1. punkta d) apakšpunkts

3. pants

5. pants

4. pants

7. pants

5. panta 1. punkts

8. panta 1. punkts un III pielikums

5. panta 2. punkts

8. panta 2. punkts

5. panta 3. punkts

8. panta 3. punkts

6. panta 1. punkts

9. panta 1. punkts

6. panta 2. punkts

9. panta 2. punkts

6. panta 3. punkts

9. panta 3. punkts

6. panta 4. punkts

9. panta 4. punkts

6. panta 5. punkts

18. pants

7. pants

10. pants

8. panta 1. punkts

12. panta 1. punkts

8. panta 2. punkta a) apakšpunkts

▐

8. panta 3. punkts

13. panta 1. un 2. punkts

8. panta 4. punkts

13. panta 3. punkts

8. panta 5. punkts

—

9. panta 1. punkts

14. panta 1. punkts

9. panta 2. punkts

14. panta 2. punkts

9. panta 3. punkts

15. pants un IV pielikums

10. panta 1. punkta a) apakšpunkts

16. panta 2. punkts

10. panta 1. punkta b) apakšpunkts

16. panta 3. punkts

10. panta 1. punkta c) apakšpunkts

16. panta 4. punkts

10. panta 2. punkts

16. panta 1. punkta otrā daļa

11. pants

12. panta 2. punkta ceturtā daļa

12. pants

▐ VII pielikums

13. pants

17. panta 2. punkts

14. panta 1. punkts

—

14. panta 2. punkts

4. panta 2. punkts

15. un 16. pants

23. pants▐

17. pants

—

19. un 20. pants

—

I pielikuma 1. līdz 47. punkts

I pielikuma 1. līdz 47. punkts

II pielikuma 1. līdz 47. punkts

IX pielikuma 1. līdz 47. punkts

III pielikums.

V pielikums

III pielikums, 36. punkts

3. panta 1. punkta i) apakšpunkts

IV pielikums

VI pielikums

| Direktīva 96/73/EK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | VIII pielikuma 1. nodaļas I iedaļas 2. punkts |
| 3. pants | 17. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 4. pants | 17. panta 3. punkts |
| 5. panta 1. punkts | ▐ |
| 5. panta 2. punkts | 23. pants |
| 6. pants | ▐ |
| 7. pants | — |
| 8. pants | — |
| 9. pants | — |
| I pielikums | VIII pielikuma 1. nodaļas I iedaļa |
| II pielikuma 1. punkts, ievads | VIII pielikuma 1. nodaļas II iedaļa |
| II pielikuma 1. punkta I, II un III iedaļa | VIII pielikuma 2. nodaļas I, II un III iedaļa |
| II pielikuma 2. punkts | VIII pielikuma 2. nodaļas IV iedaļa |

Direktīva 96/73/EK

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

VIII pielikuma 1. nodaļas I iedaļas 2. punkts

3. pants

17. panta 2. punkta pirmā daļa

4. pants

17. panta 3. punkts

5. panta 1. punkts

▐

5. panta 2. punkts

23. pants

6. pants

▐

7. pants

—

8. pants

—

9. pants

—

I pielikums

VIII pielikuma 1. nodaļas I iedaļa

II pielikuma 1. punkts, ievads

VIII pielikuma 1. nodaļas II iedaļa

II pielikuma 1. punkta I, II un III iedaļa

VIII pielikuma 2. nodaļas I, II un III iedaļa

II pielikuma 2. punkts

VIII pielikuma 2. nodaļas IV iedaļa

| Direktīva 73/44/EEK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | VIII pielikuma 1. nodaļas I iedaļa |
| 3. pants | 17. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 4. pants | 17. panta 3. punkts |
| 5. pants | 23. pants▐ |
| 6. pants | — |
| 7. pants | — |
| I pielikums | VIII pielikuma 3. nodaļas ievads un I līdz IV iedaļa |
| II pielikums | VIII pielikuma 3. nodaļas V iedaļa |
| III pielikums | VIII pielikuma 3. nodaļas VI iedaļa |

Direktīva 73/44/EEK

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

VIII pielikuma 1. nodaļas I iedaļa

3. pants

17. panta 2. punkta pirmā daļa

4. pants

17. panta 3. punkts

5. pants

23. pants▐

6. pants

—

7. pants

—

I pielikums

VIII pielikuma 3. nodaļas ievads un I līdz IV iedaļa

II pielikums

VIII pielikuma 3. nodaļas V iedaļa

III pielikums

VIII pielikuma 3. nodaļas VI iedaļa

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/256 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/256

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsMakrofinansiālā palīdzība Ukrainai ***I

P7_TA(2010)0169

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (COM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD))

2011/C 161 E/31

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0580),

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0101/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665) un tā papildinājumu (COM(2010)0147),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 212. pantu,

ņemot vērā 2010. gada 17. maija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0058/2010),

| 1. | pieņem turpmāk tekstā izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk tekstā izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsP7_TC1-COD(2009)0162

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES, ar kuru paredz makrofinansiālo palīdzību Ukrainai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 388/2010/ES.)

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/257 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/257

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsAttālākajiem Eiropas Savienības reģioniem paredzētie īpašie pasākumi lauksaimniecības jomā (Regulas (EK) Nr. 247/2006 grozīšana) ***I

P7_TA(2010)0170

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (COM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD))

2011/C 161 E/32

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0510),

ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu un 299. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7–0255/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 42. pantu, 43. panta 2. punktu un 349. pantu,

ņemot vērā 2010. gada 17. marta Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0054/2010),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsP7_TC1-COD(2009)0138

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 18. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 641/2010.)

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/258 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/258

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijs2011. finanšu gada budžeta ieņēmumu un izdevumu tāmes, I iedaļa — Eiropas Parlaments

P7_TA(2010)0171

Eiropas Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2011. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2010/2005(BUD))

2011/C 161 E/33

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 31. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2),

ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par 2011. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm — I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļa (3),

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2011. finanšu gada tāmes provizorisko projektu,

ņemot vērā tāmes provizorisko projektu, ko Prezidijs sagatavojis 2010. gada 19. aprīlī saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 23. panta 6. punktu un 79. panta 1. punktu,

ņemot vērā tāmes projektu, ko Budžeta komiteja sagatavojusi saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 79. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 79. pantu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0134/2010),

| A. | tā kā Parlaments, lai spētu pildīt Līgumā noteiktos uzdevumus, gatavojas pilnībā izmantot un attīstīt savas prerogatīvas un tā kā tamdēļ būs jāstiprina vairākas prioritāras jomas, bet vienlaikus jāievēro stingrība pieejamo resursu izmantošanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments, lai spētu pildīt Līgumā noteiktos uzdevumus, gatavojas pilnībā izmantot un attīstīt savas prerogatīvas un tā kā tamdēļ būs jāstiprina vairākas prioritāras jomas, bet vienlaikus jāievēro stingrība pieejamo resursu izmantošanā;

| B. | tā kā šajā sakarībā situācija 5. izdevumu kategorijā (administratīvie izdevumi) 2011. gadā vairāk nekā agrāk prasa piesardzīgu un disciplinētu pieeju Parlamenta budžetam, lai politiskos mērķus saskaņotu ar to finansējumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā šajā sakarībā situācija 5. izdevumu kategorijā (administratīvie izdevumi) 2011. gadā vairāk nekā agrāk prasa piesardzīgu un disciplinētu pieeju Parlamenta budžetam, lai politiskos mērķus saskaņotu ar to finansējumu;

| C. | tā kā pirms diviem gadiem tika uzsākta izmēģinājuma kārtība, kas paredz ciešāku sadarbību starp Prezidiju un Budžeta komiteju, un to ir nolemts turpināt 2011. gada budžeta procedūrā; |
| --- | --- |

C.

tā kā pirms diviem gadiem tika uzsākta izmēģinājuma kārtība, kas paredz ciešāku sadarbību starp Prezidiju un Budžeta komiteju, un to ir nolemts turpināt 2011. gada budžeta procedūrā;

| D. | tā kā saskaņā ar Līguma noteikumiem un Reglamentu Parlamenta pilnvaras attiecībā uz tāmes un galīgā budžeta pieņemšanu tiks pilnībā saglabātas; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Līguma noteikumiem un Reglamentu Parlamenta pilnvaras attiecībā uz tāmes un galīgā budžeta pieņemšanu tiks pilnībā saglabātas;

| E. | tā kā 2010. gada 24. martā un 2010. gada 13. aprīlī notika divas iepriekšējas saskaņošanas sanāksmes, kurās piedalījās Prezidija un Budžeta komitejas delegācijas, apspriežot vairākus būtiskus jautājumus, |
| --- | --- |

E.

tā kā 2010. gada 24. martā un 2010. gada 13. aprīlī notika divas iepriekšējas saskaņošanas sanāksmes, kurās piedalījās Prezidija un Budžeta komitejas delegācijas, apspriežot vairākus būtiskus jautājumus,

Vispārēji pamatprincipi un kopējais budžets

| 1. | norāda, ka Prezidija ierosinātais 2011. gada budžeta kopējais apjoms ir EUR 1 710 547 354, proti, 20,32 % no daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 5. izdevumu kategorijas; norāda, ka ierosinātais palielinājums salīdzinājumā ar 2010. gada budžetu ir 5,8 %, ierēķinot arī budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka Prezidija ierosinātais 2011. gada budžeta kopējais apjoms ir EUR 1 710 547 354, proti, 20,32 % no daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 5. izdevumu kategorijas; norāda, ka ierosinātais palielinājums salīdzinājumā ar 2010. gada budžetu ir 5,8 %, ierēķinot arī budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu;

| 2. | pilnībā apzinoties turpmāk veicamos uzdevumus, uzskata, ka palielinājuma līmenis un budžeta galīgais apjoms šajā tāmē ir jākoriģē; šajā posmā nolemj, ka budžeta kopējais apjoms ir EUR 1 706 547 354, kas nozīmē palielinājumu 5,5 % apmērā un atbilst 20,28 % no 5. izdevumu kategorijas; gatavojas arī precizēt dažādus jautājumus un sīkāk izskatīt ierosinātos pasākumus, kā arī noteikt ietaupījumu iespējas pirms budžeta pieņemšanas galīgajā variantā 2010. gada rudenī; |
| --- | --- |

2.

pilnībā apzinoties turpmāk veicamos uzdevumus, uzskata, ka palielinājuma līmenis un budžeta galīgais apjoms šajā tāmē ir jākoriģē; šajā posmā nolemj, ka budžeta kopējais apjoms ir EUR 1 706 547 354, kas nozīmē palielinājumu 5,5 % apmērā un atbilst 20,28 % no 5. izdevumu kategorijas; gatavojas arī precizēt dažādus jautājumus un sīkāk izskatīt ierosinātos pasākumus, kā arī noteikt ietaupījumu iespējas pirms budžeta pieņemšanas galīgajā variantā 2010. gada rudenī;

| 3. | atgādina savu viedokli, ka, pamatojoties uz DFS sākotnēji iekļautajām summām, par kurām vienojās 2006. gadā un kuras ir spēkā kopš 2007. gada, Parlamenta izdevumi orientējoši būtu jānosaka tradicionālo 20 % robežās, ņemot vērā pārējo iestāžu vajadzības un pieejamo rezervi; šajā sakarībā norāda uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas pieprasījumiem vairāk nekā EUR 10 miljonu apmērā tikai par 2010. gadu; atkārtoti norāda, ka arī Eiropas Ārējās darbības dienesta izveide var ietekmēt 5. izdevumu kategoriju; uzskata, ka Prezidijam un Budžeta komitejai būtu kopīgi vēlreiz jāizvērtē minētais ierobežojums, pirms tiek uzsākts iestāžu dialogs par šo jautājumu; ierosina šim nolūkam izveidot darba grupu, kas sāktu darbu līdz 2010. gada jūlija beigām; |
| --- | --- |

3.

atgādina savu viedokli, ka, pamatojoties uz DFS sākotnēji iekļautajām summām, par kurām vienojās 2006. gadā un kuras ir spēkā kopš 2007. gada, Parlamenta izdevumi orientējoši būtu jānosaka tradicionālo 20 % robežās, ņemot vērā pārējo iestāžu vajadzības un pieejamo rezervi; šajā sakarībā norāda uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas pieprasījumiem vairāk nekā EUR 10 miljonu apmērā tikai par 2010. gadu; atkārtoti norāda, ka arī Eiropas Ārējās darbības dienesta izveide var ietekmēt 5. izdevumu kategoriju; uzskata, ka Prezidijam un Budžeta komitejai būtu kopīgi vēlreiz jāizvērtē minētais ierobežojums, pirms tiek uzsākts iestāžu dialogs par šo jautājumu; ierosina šim nolūkam izveidot darba grupu, kas sāktu darbu līdz 2010. gada jūlija beigām;

| 4. | prasa paskaidrojumus attiecībā uz 5. izdevumu kategorijas termiņa vidusposma finanšu plānojumu un prognozētajām rezervēm EUR 109 miljonu apmērā 2011. gadam, EUR 102 miljonu apmērā 2012. gadam un EUR 157 miljonu apmērā 2013. gadam; uzskata, ka būtu lietderīgi saņemt informāciju par to, kādi — salīdzinājumā ar pašreizējo tāmes priekšlikumu — bija Parlamenta pieņēmumi attiecībā uz budžetu un amata vietām, gatavojot ģenerālsekretāru sesto ziņojumu (2009. gada oktobris); vēlas precizēt, kādi nozīmīgi (iespējamie) projekti un personāla izmaiņas jau ir iekļauti šajā plānojumā nākamajiem diviem līdz trim gadiem; vienlaikus uzsver, ka finanšu plānošana ir tikai indikatīvs, nesaistošs plānošanas instruments un ka galīgos lēmumus pieņem budžeta lēmējinstitūcija; |
| --- | --- |

4.

prasa paskaidrojumus attiecībā uz 5. izdevumu kategorijas termiņa vidusposma finanšu plānojumu un prognozētajām rezervēm EUR 109 miljonu apmērā 2011. gadam, EUR 102 miljonu apmērā 2012. gadam un EUR 157 miljonu apmērā 2013. gadam; uzskata, ka būtu lietderīgi saņemt informāciju par to, kādi — salīdzinājumā ar pašreizējo tāmes priekšlikumu — bija Parlamenta pieņēmumi attiecībā uz budžetu un amata vietām, gatavojot ģenerālsekretāru sesto ziņojumu (2009. gada oktobris); vēlas precizēt, kādi nozīmīgi (iespējamie) projekti un personāla izmaiņas jau ir iekļauti šajā plānojumā nākamajiem diviem līdz trim gadiem; vienlaikus uzsver, ka finanšu plānošana ir tikai indikatīvs, nesaistošs plānošanas instruments un ka galīgos lēmumus pieņem budžeta lēmējinstitūcija;

| 5. | lai gan neiebilst pret galvenajām nostādnēm, kas pamato ierosinājumu 1 % budžeta noteikt kā saprātīgu rezervi neparedzētiem izdevumiem, piekrīt Prezidija ierosinājumam noteikt šo rezervi EUR 14 miljonu apmērā, ņemot vērā ļoti ierobežoto līdzekļu apjomu 5. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

5.

lai gan neiebilst pret galvenajām nostādnēm, kas pamato ierosinājumu 1 % budžeta noteikt kā saprātīgu rezervi neparedzētiem izdevumiem, piekrīt Prezidija ierosinājumam noteikt šo rezervi EUR 14 miljonu apmērā, ņemot vērā ļoti ierobežoto līdzekļu apjomu 5. izdevumu kategorijā;

| 6. | apzinās, ka algu lietas, kas gaida izskatīšanu Tiesā, kopējā “ietekme” uz Parlamenta budžetu 2011. gadā (šī ietekme Komisijai labvēlīga sprieduma gadījumā varētu būt aptuveni EUR 12 miljoni) ir iekļauta priekšlikumā, sadalot to pa vairākām budžeta pozīcijām; |
| --- | --- |

6.

apzinās, ka algu lietas, kas gaida izskatīšanu Tiesā, kopējā “ietekme” uz Parlamenta budžetu 2011. gadā (šī ietekme Komisijai labvēlīga sprieduma gadījumā varētu būt aptuveni EUR 12 miljoni) ir iekļauta priekšlikumā, sadalot to pa vairākām budžeta pozīcijām;

| 7. | atgādina savu iepriekš pausto prasību, ka pilnīgs budžeta priekšlikums jāiesniedz tāmes stadijā pavasarī, un tādēļ rēķinās, ka tā saucamajā grozījumu vēstulē rudenī būs iekļautas tikai nelielas vai tehniskas izmaiņas; |
| --- | --- |

7.

atgādina savu iepriekš pausto prasību, ka pilnīgs budžeta priekšlikums jāiesniedz tāmes stadijā pavasarī, un tādēļ rēķinās, ka tā saucamajā grozījumu vēstulē rudenī būs iekļautas tikai nelielas vai tehniskas izmaiņas;

| 8. | vēlreiz uzsver, cik liela nozīme ir Prezidija un Budžeta komitejas ciešai sadarbībai, kopīgi precizējot plānoto lēmumu ietekmi uz budžetu; uzsver arī to, ka katrā lēmējstruktūrā būtiska ir finanšu pārskatu izmantošana, tādējādi nodrošinot to locekļiem ietekmes uz budžetu skaidru izklāstu; |
| --- | --- |

8.

vēlreiz uzsver, cik liela nozīme ir Prezidija un Budžeta komitejas ciešai sadarbībai, kopīgi precizējot plānoto lēmumu ietekmi uz budžetu; uzsver arī to, ka katrā lēmējstruktūrā būtiska ir finanšu pārskatu izmantošana, tādējādi nodrošinot to locekļiem ietekmes uz budžetu skaidru izklāstu;

Konkrēti jautājumi

Ar Lisabonas līgumu saistīti jautājumi

| 9. | atzinīgi vērtē un apstiprina ar šiem pasākumiem saistīto Prezidija priekšlikumu finansēšanu, t. i., īpašas 18 deputātiem paredzētas rezerves izveidi EUR 9,4 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē un apstiprina ar šiem pasākumiem saistīto Prezidija priekšlikumu finansēšanu, t. i., īpašas 18 deputātiem paredzētas rezerves izveidi EUR 9,4 miljonu apmērā;

| 10. | ir gatavs piekrist Prezidija ierosinājumam vairāk izmantot ekspertu zināšanas, lai veicinātu izcilu darbu likumdošanas jomā; |
| --- | --- |

10.

ir gatavs piekrist Prezidija ierosinājumam vairāk izmantot ekspertu zināšanas, lai veicinātu izcilu darbu likumdošanas jomā;

| 11. | šajā sakarībā atbalsta ierosinājumu panākt atbilstošu samēru starp iekšējiem un ārējiem speciālistiem politikas departamentos atkarībā no tā, kāda informācija nepieciešama attiecīgajās izskatāmajās lietās, taču cer saņemt sīkākus skaidrojumus par to, vai un kādā veidā būtu iespējams elastīgi izmantot ierosināto darbinieku skaita palielinājumu, un vēlas saņemt vairāk informācijas par šādu speciālistu izmantošanas apmēru un pieprasījumu no komiteju puses iepriekšējos gados; |
| --- | --- |

11.

šajā sakarībā atbalsta ierosinājumu panākt atbilstošu samēru starp iekšējiem un ārējiem speciālistiem politikas departamentos atkarībā no tā, kāda informācija nepieciešama attiecīgajās izskatāmajās lietās, taču cer saņemt sīkākus skaidrojumus par to, vai un kādā veidā būtu iespējams elastīgi izmantot ierosināto darbinieku skaita palielinājumu, un vēlas saņemt vairāk informācijas par šādu speciālistu izmantošanas apmēru un pieprasījumu no komiteju puses iepriekšējos gados;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka Prezidijs ņēma vērā bažas par AD un AST kategorijas amata vietu samēru un tā rezultātā sākotnējā priekšlikumā iekļauto AST amata vietu skaitu samazināja par trim vietām; apstiprina apropriācijas 19 AD5 un 13 AST1 vietu izveidei politikas departamentos, ko tagad ierosina Prezidijs; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka Prezidijs ņēma vērā bažas par AD un AST kategorijas amata vietu samēru un tā rezultātā sākotnējā priekšlikumā iekļauto AST amata vietu skaitu samazināja par trim vietām; apstiprina apropriācijas 19 AD5 un 13 AST1 vietu izveidei politikas departamentos, ko tagad ierosina Prezidijs;

| 13. | piekrīt, ka ir jāatbalsta ārēji pētījumi, un atzinīgi vērtē Prezidija un Budžeta komitejas vienošanos papildu līdzekļu piešķīrumu noteikt EUR 1,7 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

13.

piekrīt, ka ir jāatbalsta ārēji pētījumi, un atzinīgi vērtē Prezidija un Budžeta komitejas vienošanos papildu līdzekļu piešķīrumu noteikt EUR 1,7 miljonu apmērā;

| 14. | pieņem zināšanai priekšlikumu piešķirt bibliotēkai vēl 28 amata vietas, no kurām 13 būtu paredzētas deputātu informācijas dienestam (agrāko līgumdarbinieku vietā); ir gatavs atbalstīt šo 13 amata vietu finansēšanu un iekļaušanu amatu sarakstā, ja tiek apliecināts, ka tās aizpildīs atklātu konkursu kārtībā un ka tādējādi līgumiem paredzētajā finansējumā tiks ietaupīts attiecīgs līdzekļu apjoms; uzskata, ka EP pašreizējo informācijas dienestu vēl lielākai atbalstīšanai gan finansējuma, gan cilvēkresursu ziņā būtu jānotiek vienlaikus ar tādas lietotājiem draudzīgas sistēmas izveidi, kas ļautu deputātiem viegli piekļūt visai EP sagatavotajai informācijai; nolemj tāmē paredzēt apropriācijas 15 papildu amata vietām, bet pusi šīs summas iekļauj rezervē, gaidot:






  — | sīkāku pamatojumu tam, kā šīs vietas tiks izmantotas, lai uzlabotu deputātiem sniegtos speciālistu pakalpojumus; |
| --- | --- | --- |

14.

pieņem zināšanai priekšlikumu piešķirt bibliotēkai vēl 28 amata vietas, no kurām 13 būtu paredzētas deputātu informācijas dienestam (agrāko līgumdarbinieku vietā); ir gatavs atbalstīt šo 13 amata vietu finansēšanu un iekļaušanu amatu sarakstā, ja tiek apliecināts, ka tās aizpildīs atklātu konkursu kārtībā un ka tādējādi līgumiem paredzētajā finansējumā tiks ietaupīts attiecīgs līdzekļu apjoms; uzskata, ka EP pašreizējo informācijas dienestu vēl lielākai atbalstīšanai gan finansējuma, gan cilvēkresursu ziņā būtu jānotiek vienlaikus ar tādas lietotājiem draudzīgas sistēmas izveidi, kas ļautu deputātiem viegli piekļūt visai EP sagatavotajai informācijai; nolemj tāmē paredzēt apropriācijas 15 papildu amata vietām, bet pusi šīs summas iekļauj rezervē, gaidot:

—

sīkāku pamatojumu tam, kā šīs vietas tiks izmantotas, lai uzlabotu deputātiem sniegtos speciālistu pakalpojumus;

| — | konkrētu informāciju par pasākumiem, ko Prezidijs un administrācija veikuši, lai ieviestu iekšēju zināšanu pārvaldības sistēmu, tostarp šīs sistēmas īstenošanai paredzēto grafiku un informāciju par ietaupījumiem, ko nodrošinātu šāda informācijas avotu racionalizācija; |
| --- | --- |

—

konkrētu informāciju par pasākumiem, ko Prezidijs un administrācija veikuši, lai ieviestu iekšēju zināšanu pārvaldības sistēmu, tostarp šīs sistēmas īstenošanai paredzēto grafiku un informāciju par ietaupījumiem, ko nodrošinātu šāda informācijas avotu racionalizācija;

| 15. | uzskata, ka deputātu labā ir jānodrošina informācija par abiem iepriekš minētajiem netiešajiem atbalsta pakalpojumiem un to redzamība, šim nolūkam izmantojot arī Parlamenta tīmekļa vietnes; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka deputātu labā ir jānodrošina informācija par abiem iepriekš minētajiem netiešajiem atbalsta pakalpojumiem un to redzamība, šim nolūkam izmantojot arī Parlamenta tīmekļa vietnes;

| 16. | atgādina rezolūciju par pamatnostādnēm, kurā jau tika prasīts veikt izvērtējumu, tostarp sniegt detalizētu finanšu pārskatu par kopējām izmaksām, kuras izraisītu ierosinātais parlamentārās palīdzības piemaksu palielinājums; tādēļ nolemj attiecīgās apropriācijas iekļaut rezervē; |
| --- | --- |

16.

atgādina rezolūciju par pamatnostādnēm, kurā jau tika prasīts veikt izvērtējumu, tostarp sniegt detalizētu finanšu pārskatu par kopējām izmaksām, kuras izraisītu ierosinātais parlamentārās palīdzības piemaksu palielinājums; tādēļ nolemj attiecīgās apropriācijas iekļaut rezervē;

Paplašināšanās

| 17. | atzinīgi vērtē līdzekļu piešķiršanu paplašināšanās pasākumiem, lai uzņemtu Horvātiju, un apstiprina attiecīgās apropriācijas un personāla komplektēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē līdzekļu piešķiršanu paplašināšanās pasākumiem, lai uzņemtu Horvātiju, un apstiprina attiecīgās apropriācijas un personāla komplektēšanas pasākumus;

Vispārējais amatu saraksts

| 18. | norāda, ka papildus 68 amata vietu pieprasījumiem saistībā ar Lisabonas līgumu un 62 pieprasījumiem saistībā ar paplašināšanos (tostarp 11 amata vietām politiskajās grupās) tiek prasītas 17 amata vietas, lai noslēgtu otro gadu Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorāta (DG INLO) trīsgadu plānā, kuru apstiprināja 2010. gada budžeta procedūrā, un 30 amata vietas citās jomās, kuras nebija iespējams rast arī pēc 2011. gadā iespējamās 20 amata vietu pārcelšanas, un tādējādi pavisam tiek prasītas 180 jaunas vietas; prasa sīkāku informāciju par amata vietām, kas pārceltas vai pārdalītas kopš šī sasaukuma sākuma, tostarp aplēses par pārcelšanu vai pārdali 2010. gadā un, ja iespējams, 2011. gadā; nolemj tāmē paredzēt apropriācijas šo amata vietu izveidei, bet summu, kas paredzēta 30 vietām “citās jomās”, iekļauj rezervē, līdz būs izvērtēta prasītā informācija; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka papildus 68 amata vietu pieprasījumiem saistībā ar Lisabonas līgumu un 62 pieprasījumiem saistībā ar paplašināšanos (tostarp 11 amata vietām politiskajās grupās) tiek prasītas 17 amata vietas, lai noslēgtu otro gadu Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorāta (DG INLO) trīsgadu plānā, kuru apstiprināja 2010. gada budžeta procedūrā, un 30 amata vietas citās jomās, kuras nebija iespējams rast arī pēc 2011. gadā iespējamās 20 amata vietu pārcelšanas, un tādējādi pavisam tiek prasītas 180 jaunas vietas; prasa sīkāku informāciju par amata vietām, kas pārceltas vai pārdalītas kopš šī sasaukuma sākuma, tostarp aplēses par pārcelšanu vai pārdali 2010. gadā un, ja iespējams, 2011. gadā; nolemj tāmē paredzēt apropriācijas šo amata vietu izveidei, bet summu, kas paredzēta 30 vietām “citās jomās”, iekļauj rezervē, līdz būs izvērtēta prasītā informācija;

| 19. | norāda, ka Prezidija priekšlikums tagad ietver arī 1 AD5 un 1 AST1 vietu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajai asamblejai un 3 AD5 un 1 AST1 vietu riska pārvaldības jomā, bet vairs neietver plānotos papildu EUR 3 miljonus Jauninājumu un tehnoloģiskā atbalsta ģenerāldirektorātam (DG ITEC); |
| --- | --- |

19.

norāda, ka Prezidija priekšlikums tagad ietver arī 1 AD5 un 1 AST1 vietu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajai asamblejai un 3 AD5 un 1 AST1 vietu riska pārvaldības jomā, bet vairs neietver plānotos papildu EUR 3 miljonus Jauninājumu un tehnoloģiskā atbalsta ģenerāldirektorātam (DG ITEC);

| 20. | norāda arī to, ka Prezidijs ir iekļāvis vēl 56 amata vietas politiskajām grupām; |
| --- | --- |

20.

norāda arī to, ka Prezidijs ir iekļāvis vēl 56 amata vietas politiskajām grupām;

| 21. | apstiprina tos 2011. gada pasākumus un amata vietas, kas paredzēti otrajam gadam pagājušajā gadā pieņemtajā DG INLO trīsgadu programmā; |
| --- | --- |

21.

apstiprina tos 2011. gada pasākumus un amata vietas, kas paredzēti otrajam gadam pagājušajā gadā pieņemtajā DG INLO trīsgadu programmā;

| 22. | vēlas saņemt vairāk informācijas par līgumdarbiniekiem paredzēto apropriāciju piešķiršanu, kā arī pārskatu par neto izmaksām vai neto ietaupījumiem līgumdarbiniekiem paredzētajā finansējumā, kas izriet no jaunu vietu iekļaušanas amatu sarakstā, it īpaši saistībā ar vairāku funkciju nodošanu štata darbiniekiem drošības un IKT jomā un bibliotēkā; |
| --- | --- |

22.

vēlas saņemt vairāk informācijas par līgumdarbiniekiem paredzēto apropriāciju piešķiršanu, kā arī pārskatu par neto izmaksām vai neto ietaupījumiem līgumdarbiniekiem paredzētajā finansējumā, kas izriet no jaunu vietu iekļaušanas amatu sarakstā, it īpaši saistībā ar vairāku funkciju nodošanu štata darbiniekiem drošības un IKT jomā un bibliotēkā;

Ēkas

| 23. | uzsver, ka saprātīga ēku politika ir cieši saistīta ar 2011. gada procedūru, kā arī ar budžeta ilgtspējību kā tādu; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka saprātīga ēku politika ir cieši saistīta ar 2011. gada procedūru, kā arī ar budžeta ilgtspējību kā tādu;

| 24. | atzinīgi vērtē to, ka Prezidijs, pieņemot 2010. gada 24. marta lēmumu, ir ievērojis Eiropas Parlamenta prasību par vidēja termiņa un ilgtermiņa politikas nepieciešamību ēku un nekustamā īpašuma jomā; pauž zināmas bažas par iespējām vienlaikus īstenot visas pašreizējās un plānotās darbības ar ēkām, kas varētu būt paredzētas nekustamā īpašuma stratēģijā vidējam un ilgam termiņam; pauž neziņu par to, kā daudzie projekti atbilst DFS un aicina sniegt vajadzīgos precizējumus; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē to, ka Prezidijs, pieņemot 2010. gada 24. marta lēmumu, ir ievērojis Eiropas Parlamenta prasību par vidēja termiņa un ilgtermiņa politikas nepieciešamību ēku un nekustamā īpašuma jomā; pauž zināmas bažas par iespējām vienlaikus īstenot visas pašreizējās un plānotās darbības ar ēkām, kas varētu būt paredzētas nekustamā īpašuma stratēģijā vidējam un ilgam termiņam; pauž neziņu par to, kā daudzie projekti atbilst DFS un aicina sniegt vajadzīgos precizējumus;

| 25. | šajā sakarībā norāda uz Prezidija priekšlikumu EUR 85,9 miljonus no piešķirtajiem ieņēmumiem (kas jāizmanto Parlamenta nekustamā īpašuma politikas jomā) novirzīt deputātu birojiem Briselē; atgādina, ka par visiem nekustamā īpašuma projektiem, kuri varētu būtiski finansiāli ietekmēt budžetu, ir jākonsultējas ar budžeta lēmējinstitūciju saskaņā ar Finanšu regulas 179. panta 3. punktu; turklāt atgādina, ka attiecībā uz apropriāciju pārnesumiem Finanšu regulā noteikts, ka pārnestie piešķirtie ieņēmumi jāizlieto vispirms; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka, pateicoties Beļģijas atmaksātajiem līdzekļiem EUR 85,9 miljonu apmērā, Parlaments ir guvis iespēju agrāk uzsākt jaunus nekustamā īpašuma projektus un tādējādi ātrāk īstenot daļu no savas vidējam termiņam paredzētās nekustamā īpašuma stratēģijas; |
| --- | --- |

25.

šajā sakarībā norāda uz Prezidija priekšlikumu EUR 85,9 miljonus no piešķirtajiem ieņēmumiem (kas jāizmanto Parlamenta nekustamā īpašuma politikas jomā) novirzīt deputātu birojiem Briselē; atgādina, ka par visiem nekustamā īpašuma projektiem, kuri varētu būtiski finansiāli ietekmēt budžetu, ir jākonsultējas ar budžeta lēmējinstitūciju saskaņā ar Finanšu regulas 179. panta 3. punktu; turklāt atgādina, ka attiecībā uz apropriāciju pārnesumiem Finanšu regulā noteikts, ka pārnestie piešķirtie ieņēmumi jāizlieto vispirms; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka, pateicoties Beļģijas atmaksātajiem līdzekļiem EUR 85,9 miljonu apmērā, Parlaments ir guvis iespēju agrāk uzsākt jaunus nekustamā īpašuma projektus un tādējādi ātrāk īstenot daļu no savas vidējam termiņam paredzētās nekustamā īpašuma stratēģijas;

| 26. | tādēļ nevar piekrist šo piešķirto ieņēmumu rezervēšanai konkrētajam nekustamā īpašuma projektam; |
| --- | --- |

26.

tādēļ nevar piekrist šo piešķirto ieņēmumu rezervēšanai konkrētajam nekustamā īpašuma projektam;

| 27. | prasa turpmāk budžetā paredzēt līdzekļus, kuri nepieciešami saskaņā ar vidēja termiņa plāniem nekustamā īpašuma jomā; turklāt prasa izveidot atsevišķu budžeta pozīciju lieliem nekustamā īpašuma projektiem, lai atvieglotu ēku projektu finansējuma plānošanu vidējā termiņā un palielinātu pārredzamību; |
| --- | --- |

27.

prasa turpmāk budžetā paredzēt līdzekļus, kuri nepieciešami saskaņā ar vidēja termiņa plāniem nekustamā īpašuma jomā; turklāt prasa izveidot atsevišķu budžeta pozīciju lieliem nekustamā īpašuma projektiem, lai atvieglotu ēku projektu finansējuma plānošanu vidējā termiņā un palielinātu pārredzamību;

| 28. | norāda, ka Prezidija priekšlikumā ilgtermiņa nomas maksājumiem paredzētajā budžeta pozīcijā ir iekļauts EUR 10,2 miljonus liels piešķīrums jaunās KAD ēkas celtniecības sākotnējā posma tiešai priekšfinansēšanai; atzīst, ka šāds brīvprātīgs priekšfinansējums ļautu samazināt finansēšanas izmaksas, bet, ņemot vērā ļoti ierobežotos līdzekļus 2011. gadā, nolemj tāmē šim nolūkam iekļaut mazāku summu, proti, EUR 6,2 miljonus; ir gatavs 2010. gada rudenī pārskatīt šo summu, pamatojoties uz jaunāko informāciju par stāvokli budžetā un attīstību Parlamenta nekustamā īpašuma politikas jomā; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka Prezidija priekšlikumā ilgtermiņa nomas maksājumiem paredzētajā budžeta pozīcijā ir iekļauts EUR 10,2 miljonus liels piešķīrums jaunās KAD ēkas celtniecības sākotnējā posma tiešai priekšfinansēšanai; atzīst, ka šāds brīvprātīgs priekšfinansējums ļautu samazināt finansēšanas izmaksas, bet, ņemot vērā ļoti ierobežotos līdzekļus 2011. gadā, nolemj tāmē šim nolūkam iekļaut mazāku summu, proti, EUR 6,2 miljonus; ir gatavs 2010. gada rudenī pārskatīt šo summu, pamatojoties uz jaunāko informāciju par stāvokli budžetā un attīstību Parlamenta nekustamā īpašuma politikas jomā;

Drošība

| 29. | uzskata par svarīgu padziļinātu drošības politikas pārskatīšanu, par ko paziņojis Prezidijs, un šajā sakarībā atgādina tā vēlmi panākt resursu optimālu izmantošanu un it īpaši štata darbinieku un ārējo darbinieku rentablu samēru; aicina Prezidiju rūpīgi izpētīt jaunās stratēģijas darbības un finansiālās sekas, lai priekšlikumos atbilstoši samērotu rūpes par drošību, no vienas puses, un pieejamību un atklātību, no otras puses; uzsver, ka Parlamentam kā iestādei būtu jāpaliek pēc iespējas atvērtam un pieejamam; tādēļ vēlas no administrācijas saņemt vairāk informācijas par tā saucamo Wiertz projektu, lai novērtētu tā ietekmi uz Parlamenta pieejamību sabiedrībai; |
| --- | --- |

29.

uzskata par svarīgu padziļinātu drošības politikas pārskatīšanu, par ko paziņojis Prezidijs, un šajā sakarībā atgādina tā vēlmi panākt resursu optimālu izmantošanu un it īpaši štata darbinieku un ārējo darbinieku rentablu samēru; aicina Prezidiju rūpīgi izpētīt jaunās stratēģijas darbības un finansiālās sekas, lai priekšlikumos atbilstoši samērotu rūpes par drošību, no vienas puses, un pieejamību un atklātību, no otras puses; uzsver, ka Parlamentam kā iestādei būtu jāpaliek pēc iespējas atvērtam un pieejamam; tādēļ vēlas no administrācijas saņemt vairāk informācijas par tā saucamo Wiertz projektu, lai novērtētu tā ietekmi uz Parlamenta pieejamību sabiedrībai;

IKT stratēģija

| 30. | atzinīgi vērtē strukturētāku pieeju IKT un visaptverošas stratēģijas izstrādi šajā jomā; atkārtoti pauž atbalstu arī pietiekamai funkciju nodošanai štata darbiniekiem, lai mazinātu atkarību no ārējiem pakalpojumu sniedzējiem; tomēr norāda, ka jaunas amata vietas jau ir piešķirtas trīs gadus pēc kārtas; tādēļ uzskata, ka šis jautājums ir jāprecizē; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē strukturētāku pieeju IKT un visaptverošas stratēģijas izstrādi šajā jomā; atkārtoti pauž atbalstu arī pietiekamai funkciju nodošanai štata darbiniekiem, lai mazinātu atkarību no ārējiem pakalpojumu sniedzējiem; tomēr norāda, ka jaunas amata vietas jau ir piešķirtas trīs gadus pēc kārtas; tādēļ uzskata, ka šis jautājums ir jāprecizē;

| 31. | norāda, ka EUR 5 miljoni ir paredzēti deputātu IT mobilitātes projektam un it īpaši mobilās saziņas izmaksām; ņemot vērā salīdzinoši lielo summu, vēlas saņemt vairāk informācijas; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka EUR 5 miljoni ir paredzēti deputātu IT mobilitātes projektam un it īpaši mobilās saziņas izmaksām; ņemot vērā salīdzinoši lielo summu, vēlas saņemt vairāk informācijas;

Ar vidi saistīti jautājumi

| 32. | atzinīgi vērtē dažādās budžeta pozīcijās iekļauto nelielo finansējuma palielinājumu EMAS un CO2 samazināšanas pasākumu īstenošanai un vēlreiz uzsver šī jautājuma svarīgumu; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē dažādās budžeta pozīcijās iekļauto nelielo finansējuma palielinājumu EMAS un CO2 samazināšanas pasākumu īstenošanai un vēlreiz uzsver šī jautājuma svarīgumu;

| 33. | pieņem zināšanai šīs jomas galveno darbības rādītāju izmaiņas kopš 2006. gada, kā norādīts Vides vadības pārskatā par 2008. gadu, it īpaši oglekļa dioksīda emisijas ietekmes samazinājumu par 12,9 %, elektroenerģijas patēriņa samazinājumu par 0,8 %, gāzes/naftas/siltuma patēriņa pieaugumu par 7,4 % 2008. gadā pēc samazinājuma par 17,5 % 2007. gadā, mobilitātes/transporta radīto izmešu pieaugumu par 8,8 %, pārstrādāto atkritumu īpatsvara pieaugumu no 49,8 % 2006. gadā līdz 55,4 % 2008. gadā, ūdens patēriņa pieaugumu par 18,1 % un papīra patēriņa samazinājumu par 16,9 %; |
| --- | --- |

33.

pieņem zināšanai šīs jomas galveno darbības rādītāju izmaiņas kopš 2006. gada, kā norādīts Vides vadības pārskatā par 2008. gadu, it īpaši oglekļa dioksīda emisijas ietekmes samazinājumu par 12,9 %, elektroenerģijas patēriņa samazinājumu par 0,8 %, gāzes/naftas/siltuma patēriņa pieaugumu par 7,4 % 2008. gadā pēc samazinājuma par 17,5 % 2007. gadā, mobilitātes/transporta radīto izmešu pieaugumu par 8,8 %, pārstrādāto atkritumu īpatsvara pieaugumu no 49,8 % 2006. gadā līdz 55,4 % 2008. gadā, ūdens patēriņa pieaugumu par 18,1 % un papīra patēriņa samazinājumu par 16,9 %;

| 34. | atzinīgi vērtē budžeta pielikumu par vides vadību, kas nodrošina labu tehnisku pārskatu par attiecīgajām budžeta pozīcijām; šajā sakarībā priecātos, ja minētajā pielikumā iekļautu arī ikgadējos EMAS ziņojumus, kuros sniegtu vairāk informācijas par Parlamenta ēku Strasbūrā, Briselē un Luksemburgā oglekļa dioksīda emisijas ietekmi, kā arī par pārbraucieniem un transportu saistībā ar sesijām, lai parādītu Parlamenta oglekļa dioksīda emisijas ietekmes mazināšanas pašreizējos rezultātus un atspoguļotu labvēlīgo ietekmi uz vidi, ko rada šie ieguldījumi, kā arī ilgtermiņā nodrošinātie ietaupījumi; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē budžeta pielikumu par vides vadību, kas nodrošina labu tehnisku pārskatu par attiecīgajām budžeta pozīcijām; šajā sakarībā priecātos, ja minētajā pielikumā iekļautu arī ikgadējos EMAS ziņojumus, kuros sniegtu vairāk informācijas par Parlamenta ēku Strasbūrā, Briselē un Luksemburgā oglekļa dioksīda emisijas ietekmi, kā arī par pārbraucieniem un transportu saistībā ar sesijām, lai parādītu Parlamenta oglekļa dioksīda emisijas ietekmes mazināšanas pašreizējos rezultātus un atspoguļotu labvēlīgo ietekmi uz vidi, ko rada šie ieguldījumi, kā arī ilgtermiņā nodrošinātie ietaupījumi;

| 35. | pauž atbalstu to pasākumu turpināšanai, kas paredzēti Parlamenta oglekļa dioksīda emisijas ietekmes tālākai samazināšanai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē izstrādes stadijā esošos pētījumus par ēku energotaupības aspektiem un to, kā īstenot oglekļa emisiju kompensāciju pasākumus saistībā ar pārbraucieniem; atbalsta arī pasākumus, kas veicina sabiedriskā transporta izmantošanu automašīnu vietā un velosipēdu lielāku pieejamību Strasbūrā; |
| --- | --- |

35.

pauž atbalstu to pasākumu turpināšanai, kas paredzēti Parlamenta oglekļa dioksīda emisijas ietekmes tālākai samazināšanai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē izstrādes stadijā esošos pētījumus par ēku energotaupības aspektiem un to, kā īstenot oglekļa emisiju kompensāciju pasākumus saistībā ar pārbraucieniem; atbalsta arī pasākumus, kas veicina sabiedriskā transporta izmantošanu automašīnu vietā un velosipēdu lielāku pieejamību Strasbūrā;

| 36. | norāda, ka deputātu ceļa izdevumiem paredzētā budžeta pozīcija faktiski ir lielāka par to, kas paredzēta algām; uzsver, ka piemaksas, it īpaši ceļa un uzturēšanās izdevumu segšanai, jāizmanto atbildīgi, un norāda, ka, nemainot pašreizējos noteikumus un pēc iespējas izmantojot citus ceļošanas veidus, nevis lidojumus biznesa klasē no Parlamenta darba vietām un uz tām, iespējams samazināt Parlamenta oglekļa dioksīda emisijas ietekmi un vienlaikus ietaupīt līdzekļus; aicina Prezidiju saskaņā ar pēdējā iepriekšējas saskaņošanas sanāksmē panākto vienošanos līdz pirmajam lasījumam Parlamentā iesniegt pētījumu par jaunās sistēmas darbību un iespējamos risinājumus ietaupījumu nodrošināšanai; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka deputātu ceļa izdevumiem paredzētā budžeta pozīcija faktiski ir lielāka par to, kas paredzēta algām; uzsver, ka piemaksas, it īpaši ceļa un uzturēšanās izdevumu segšanai, jāizmanto atbildīgi, un norāda, ka, nemainot pašreizējos noteikumus un pēc iespējas izmantojot citus ceļošanas veidus, nevis lidojumus biznesa klasē no Parlamenta darba vietām un uz tām, iespējams samazināt Parlamenta oglekļa dioksīda emisijas ietekmi un vienlaikus ietaupīt līdzekļus; aicina Prezidiju saskaņā ar pēdējā iepriekšējas saskaņošanas sanāksmē panākto vienošanos līdz pirmajam lasījumam Parlamentā iesniegt pētījumu par jaunās sistēmas darbību un iespējamos risinājumus ietaupījumu nodrošināšanai;

| 37. | atgādina, ka budžeta lēmējinstitūcija Eiropas iestāžu budžetos piešķīra īpašus līdzekļus, lai pēc J. M. Barroso iniciatīvas finansētu darbinieku sabiedriskā transporta subsīdiju kā vides aizsardzības pasākumu; aicina iesniegt pārskatu par to, kāda situācija šajā jomā ir Parlamentā; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka budžeta lēmējinstitūcija Eiropas iestāžu budžetos piešķīra īpašus līdzekļus, lai pēc J. M. Barroso iniciatīvas finansētu darbinieku sabiedriskā transporta subsīdiju kā vides aizsardzības pasākumu; aicina iesniegt pārskatu par to, kāda situācija šajā jomā ir Parlamentā;

| 38. | ja iespējams un vēlams, aicina pievienot vides pārskatus finanšu pārskatiem, kuri paredzēti iekšējai lietošanai iestādē; |
| --- | --- |

38.

ja iespējams un vēlams, aicina pievienot vides pārskatus finanšu pārskatiem, kuri paredzēti iekšējai lietošanai iestādē;

| 39. | uzskata, ka direktīvas publiskā iepirkuma jomā ir labāk jāpielāgo, lai atvieglotu vides un sociālo klauzulu iekļaušanu, ja tas iespējams un nepieciešams; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka direktīvas publiskā iepirkuma jomā ir labāk jāpielāgo, lai atvieglotu vides un sociālo klauzulu iekļaušanu, ja tas iespējams un nepieciešams;

Daudzgadu projekti un citi izdevumu posteņi

| 40. | atzinīgi vērtē vienošanos par līdzekļu palielinājumu EUR 2,6 miljonu apmērā, lai deputāti līdzšinējo 100 apmeklētāju vietā gada laikā varētu uzaicināt 110 apmeklētājus; uzskata, ka pirms jebkāda turpmāka palielinājuma apsvēršanas būtu lietderīgi atvēlēt laiku jaunā Apmeklētāju centra darbības izvērtēšanai; turklāt uzskata, ka saistībā ar ierosināto apmeklētāju skaita palielināšanu par apmeklējumu organizēšanu atbildīgajiem dienestiem būtu jāņem vērā arī tas, ka deputāti var vēlēties gada laikā sadalīt apmeklētājus dažāda lieluma grupās; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē vienošanos par līdzekļu palielinājumu EUR 2,6 miljonu apmērā, lai deputāti līdzšinējo 100 apmeklētāju vietā gada laikā varētu uzaicināt 110 apmeklētājus; uzskata, ka pirms jebkāda turpmāka palielinājuma apsvēršanas būtu lietderīgi atvēlēt laiku jaunā Apmeklētāju centra darbības izvērtēšanai; turklāt uzskata, ka saistībā ar ierosināto apmeklētāju skaita palielināšanu par apmeklējumu organizēšanu atbildīgajiem dienestiem būtu jāņem vērā arī tas, ka deputāti var vēlēties gada laikā sadalīt apmeklētājus dažāda lieluma grupās;

| 41. | apstiprina EUR 3 miljonus, kas budžetā iekļauti, lai segtu Apmeklētāju centra atklāšanas un darbības izmaksas pilna gada garumā; norāda, ka pirmais gads jāizvērtē arī no finansiālā viedokļa, ietverot arī šīs ekspluatācijas izmaksas; |
| --- | --- |

41.

apstiprina EUR 3 miljonus, kas budžetā iekļauti, lai segtu Apmeklētāju centra atklāšanas un darbības izmaksas pilna gada garumā; norāda, ka pirmais gads jāizvērtē arī no finansiālā viedokļa, ietverot arī šīs ekspluatācijas izmaksas;

| 42. | pieņem zināšanai Prezidija lēmumu ieviest piemaksas deputātiem, kas ieņem noteiktus amatus Parlamentā, un to, ka šim nolūkam budžetā būtu jāparedz EUR 400 000; tomēr norāda, ka diskusija par šo principu bija pretrunīga; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka ir jāiesniedz apliecinoši dokumenti, lai saņemtu kompensācijas par papildu izmaksām, kas radušās, veicot darba pienākumus; |
| --- | --- |

42.

pieņem zināšanai Prezidija lēmumu ieviest piemaksas deputātiem, kas ieņem noteiktus amatus Parlamentā, un to, ka šim nolūkam budžetā būtu jāparedz EUR 400 000; tomēr norāda, ka diskusija par šo principu bija pretrunīga; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka ir jāiesniedz apliecinoši dokumenti, lai saņemtu kompensācijas par papildu izmaksām, kas radušās, veicot darba pienākumus;

| 43. | pieņem zināšanai Prezidija priekšlikumu iekļaut EUR 2,5 miljonus Eiropas vēstures namam pētījumu veikšanai pēc tam, kad būs zināmi pašreiz notiekošā arhitektu konkursa rezultāti; atgādina savu iepriekšējā gada prasību ne vēlāk kā 2011. gada budžeta procedūras provizoriskā tāmes projekta posmā saņemt skaidru pārskatu par visa projekta plānotajām izmaksām, tostarp administratīvajām izmaksām; atgādina arī iepriekšējas saskaņošanas sanāksmē 2009. gadā panākto vienošanos ar Prezidiju; uzsver, ka Eiropas vēstures namam sniegtajā ekspertu komitejas ziņojumā ir 11 punktu, kas paredz tālākas izmaksas: 1) “akadēmiskas konsultācijas, kurās iesaistīti eksperti un muzeju speciālisti”, 2) “iestādes institucionālā neatkarība”, 3) “plašs muzeja pedagoģisko piedāvājumu klāsts”, 4) “jauno zinātnieku tikšanās vieta”, 5) “pastāvīga izvērtēšana”, 6) “pagaidu eksponāti un ceļojošās izstādes”, 7) “svarīgi pasākumi saistībā ar Eiropu”, 8) “pašu publikācijas”, 9) “plašs tiešsaistes piedāvājumu klāsts”, 10) “muzeja kolekcijas veidošana”, 11) “pastāvīga izstāžu un muzeja infrastruktūras pilnveidošana”; tādēļ uzsver, ka steidzami jānosaka šī projekta kopējās izmaksas; |
| --- | --- |

43.

pieņem zināšanai Prezidija priekšlikumu iekļaut EUR 2,5 miljonus Eiropas vēstures namam pētījumu veikšanai pēc tam, kad būs zināmi pašreiz notiekošā arhitektu konkursa rezultāti; atgādina savu iepriekšējā gada prasību ne vēlāk kā 2011. gada budžeta procedūras provizoriskā tāmes projekta posmā saņemt skaidru pārskatu par visa projekta plānotajām izmaksām, tostarp administratīvajām izmaksām; atgādina arī iepriekšējas saskaņošanas sanāksmē 2009. gadā panākto vienošanos ar Prezidiju; uzsver, ka Eiropas vēstures namam sniegtajā ekspertu komitejas ziņojumā ir 11 punktu, kas paredz tālākas izmaksas: 1) “akadēmiskas konsultācijas, kurās iesaistīti eksperti un muzeju speciālisti”, 2) “iestādes institucionālā neatkarība”, 3) “plašs muzeja pedagoģisko piedāvājumu klāsts”, 4) “jauno zinātnieku tikšanās vieta”, 5) “pastāvīga izvērtēšana”, 6) “pagaidu eksponāti un ceļojošās izstādes”, 7) “svarīgi pasākumi saistībā ar Eiropu”, 8) “pašu publikācijas”, 9) “plašs tiešsaistes piedāvājumu klāsts”, 10) “muzeja kolekcijas veidošana”, 11) “pastāvīga izstāžu un muzeja infrastruktūras pilnveidošana”; tādēļ uzsver, ka steidzami jānosaka šī projekta kopējās izmaksas;

Horizontālie jautājumi

| 44. | ļoti atzinīgi vērtē to, ka budžeta priekšlikumā ir iekļauta sākotnēja analīze, kurā noteiktas nemainīgās un mainīgās izmaksas; atzīst ar to saistītās metodoloģiskās grūtības, taču ir pārliecināts, ka šīs koncepcijas jāturpina izskatīt; šajā sakarībā atgādina, ka gaida kompetento struktūru atbildi jautājumā par to, kā EP budžeta procedūrā varētu izmantot bāzes budžeta politiku, nošķirot nemainīgās un mainīgās izmaksas; prasa veikt nemainīgo izmaksu pamatīgāku izpēti, nošķirot pastāvīgās nemainīgās izmaksas, noteiktos laika posmos nemainīgās izmaksas un jomas, kurās būtu iespējams ietaupīt; prasa veikt mainīgo izmaksu pamatīgāku izpēti, skaidri sasaistot izmaksas ar mērķiem, politikas virzieniem un darbībām, kā arī nosakot prioritātes un sarindojot tās nozīmīguma secībā; |
| --- | --- |

44.

ļoti atzinīgi vērtē to, ka budžeta priekšlikumā ir iekļauta sākotnēja analīze, kurā noteiktas nemainīgās un mainīgās izmaksas; atzīst ar to saistītās metodoloģiskās grūtības, taču ir pārliecināts, ka šīs koncepcijas jāturpina izskatīt; šajā sakarībā atgādina, ka gaida kompetento struktūru atbildi jautājumā par to, kā EP budžeta procedūrā varētu izmantot bāzes budžeta politiku, nošķirot nemainīgās un mainīgās izmaksas; prasa veikt nemainīgo izmaksu pamatīgāku izpēti, nošķirot pastāvīgās nemainīgās izmaksas, noteiktos laika posmos nemainīgās izmaksas un jomas, kurās būtu iespējams ietaupīt; prasa veikt mainīgo izmaksu pamatīgāku izpēti, skaidri sasaistot izmaksas ar mērķiem, politikas virzieniem un darbībām, kā arī nosakot prioritātes un sarindojot tās nozīmīguma secībā;

| 45. | norāda, ka pašreizējie sliekšņi dažādām publiskā iepirkuma procedūrām Eiropas iestādēs ir stingrāki nekā tie, kas noteikti attiecīgajās Eiropas publiskā iepirkuma direktīvās, un ka šāda situācija rada papildu administratīvās izmaksas un prasa papildu cilvēkresursus, ko varētu novērst, labāk saskaņojot minētos sliekšņus; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka pašreizējie sliekšņi dažādām publiskā iepirkuma procedūrām Eiropas iestādēs ir stingrāki nekā tie, kas noteikti attiecīgajās Eiropas publiskā iepirkuma direktīvās, un ka šāda situācija rada papildu administratīvās izmaksas un prasa papildu cilvēkresursus, ko varētu novērst, labāk saskaņojot minētos sliekšņus;

| 46. | atbalsta pasākumus ar sociālu, kultūras vai valodniecisku ievirzi, kas paredzēti darbiniekiem un viņu ģimenēm, bet neatbalsta šajā sakarībā individuāli maksātas subsīdijas un tādēļ groza attiecīgā budžeta posteņa piezīmes; |
| --- | --- |

46.

atbalsta pasākumus ar sociālu, kultūras vai valodniecisku ievirzi, kas paredzēti darbiniekiem un viņu ģimenēm, bet neatbalsta šajā sakarībā individuāli maksātas subsīdijas un tādēļ groza attiecīgā budžeta posteņa piezīmes;

| 47. | noteikti atbalsta turpmākus centienus iestādi labāk pielāgot personām ar invaliditāti, gan veicot nepieciešamās izmaiņas infrastruktūrā, gan īstenojot personāla komplektēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

47.

noteikti atbalsta turpmākus centienus iestādi labāk pielāgot personām ar invaliditāti, gan veicot nepieciešamās izmaiņas infrastruktūrā, gan īstenojot personāla komplektēšanas pasākumus;

Noslēguma apsvērumi

| 48. | uzsver, ka pirms rudenī paredzētā balsojuma par budžeta projektu būtu jāveic atsevišķu budžeta posteņu sīkāka analīze, tostarp to izpildes līmeņa analīze; tādēļ šajā laikā arī veiks izpēti un pieņems galīgos lēmumus budžeta jomā; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka pirms rudenī paredzētā balsojuma par budžeta projektu būtu jāveic atsevišķu budžeta posteņu sīkāka analīze, tostarp to izpildes līmeņa analīze; tādēļ šajā laikā arī veiks izpēti un pieņems galīgos lēmumus budžeta jomā;

| 49. | pieņem 2011. finanšu gada tāmi un atgādina, ka Parlamenta nostājas pieņemšana attiecībā uz Padomes grozīto budžeta projektu notiks 2010. gada oktobrī, ievērojot Līgumā noteikto balsošanas procedūru; |
| --- | --- |

49.

pieņem 2011. finanšu gada tāmi un atgādina, ka Parlamenta nostājas pieņemšana attiecībā uz Padomes grozīto budžeta projektu notiks 2010. gada oktobrī, ievērojot Līgumā noteikto balsošanas procedūru;

| 50. | apstiprina pielikumā pievienotos 2010. gada 25. marta budžeta trialogā pieņemtos kopīgos secinājumus; |
| --- | --- |

50.

apstiprina pielikumā pievienotos 2010. gada 25. marta budžeta trialogā pieņemtos kopīgos secinājumus;

*

* *

| 51. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

51.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0087.

---

Otrdiena, 2010. gada 18. maijsPIELIKUMS

2010. GADA 25. MARTA BUDŽETA TRIALOGĀ PIEŅEMTIE KOPĪGIE SECINĀJUMI

BUDŽETA TRIALOGS

2010. gada 25. marta

Secinājumi

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ņem vērā Tiesas sekretāra un Revīzijas palātas, Reģionu komitejas un Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ģenerālsekretāru bažas par jauno budžeta procedūru un īpaši par Saskaņošanas komiteju, ko viņi pauda Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas ģenerālsekretāriem nosūtītajā vēstulē. Viņi ierosina, lai šīs iestādes tiktu aicinātas nosūtīt tieši Saskaņošanas komitejai savas rakstiskās piezīmes par Padomes nostājas un Eiropas Parlamenta grozījumu ietekmi.

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijs

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/266 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/266

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsEiropas Bēgļu fonds laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam (Lēmuma Nr. 573/2007/EK grozīšana) ***II

P7_TA(2010)0177

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu, attiecībā uz finansējuma apturēšanu noteiktām Kopienas darbībām un to finansējuma ierobežojumu izmaiņām (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD))

2011/C 161 E/34

(Parastā likumdošanas procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (16627/1/2009 – C7-0051/2010),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009)0067),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 63. panta 2. punkta b) apakšpunkta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0070/2009),

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu un 78. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7–0117/2010),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju;

| 2. | ņem vērā, ka akts ir pieņemts saskaņā ar šo nostāju; |
| --- | --- |

2.

ņem vērā, ka akts ir pieņemts saskaņā ar šo nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par ES darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par ES darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka pilnībā pabeigtas visas procedūras, un, vienojoties ar Padomes ģenerālsekretāru, nokārtot tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka pilnībā pabeigtas visas procedūras, un, vienojoties ar Padomes ģenerālsekretāru, nokārtot tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 7.5.2009., P6_TA(2009)0375.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/267 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/267

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsEnerģijas un citu resursu patēriņa norādīšana ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādātā versija) ***II

P7_TA(2010)0178

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādātā versija) (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD))

2011/C 161 E/35

(Parastā likumdošanas procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05247/1/2010 – C7-0094/2010),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2008)0778),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu (C6-0412/2008),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665) un tā papildinājumu (COM(2010)0147),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu un 194. panta 2. punktu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ieteikto juridisko pamatu,

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 24. marta atzinumu (2),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Reglamenta 72. un 37. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0128/2010),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju;

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 4. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

4.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 6. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

6.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 5.5.2009., P6_TA(2009)0345.

(2)  OV C 228, 22.9.2009., 90. lpp.

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsPIELIKUMS

Paziņojumi

par Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/30/ES par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādāta redakcija)

Eiropas Parlamenta, padomes un Komisijas paziņojums attiecībā uz LESD 290. pantu

“Eiropas Parlaments, Padome un Komisija deklarē, ka Direktīvas 2010/30/ES noteikumi nekādā veidā neskar nostāju, kas iestādēm nākotnē varētu būt attiecībā uz LESD 290. panta īstenošanu vai atsevišķiem tiesību aktiem, kuros būtu šādi noteikumi.”

Komisijas paziņojums attiecībā uz dažiem Direktīvas 2010/30/ES noteikumiem

1. panta 2. punkts

“Nosakot sarakstu ar 7. apsvērumā minētajiem ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, Komisija veltīs pienācīgu uzmanību arī ar energopatēriņu saistītiem būvizstrādājumiem, jo īpaši apsverot potenciālos energoietaupījumus, kurus varētu panākt, marķējot dažus no minētajiem ražojumiem, ņemot vērā, ka ēkās tiek patērēti aptuveni 40 % no ES kopējā energopatēriņa.”

10. pants

“Izstrādājot deleģētos aktus saskaņa ar Direktīvu 2010/30/ES, Komisija nodrošina, ka tiek novērsta tiesību aktu pārklāšanās un ka tiek saglabāta kopējā konsekvence ražojumus reglamentējošajos ES tiesību aktos.”

10. panta 4. punkta d) apakšpunkts

Nozīmīgs ražojumu īpatsvars etiķetes klasifikācijas pārskatīšanai

“Komisija uzskata, ka ražojumu īpatsvars divās augstākajās energoefektivitātes klasēs uzskatāms par nozīmīgu tad, kad ir aprēķināts, ka

| — | iekšējā tirgū pieejamo tādu modeļu skaits, kas sasniedz klasi A+++ vai A++, ir aptuveni viena trešdaļa vai vairāk no attiecīgo pieejamo modeļu kopskaita |
| --- | --- |

—

iekšējā tirgū pieejamo tādu modeļu skaits, kas sasniedz klasi A+++ vai A++, ir aptuveni viena trešdaļa vai vairāk no attiecīgo pieejamo modeļu kopskaita

| — | vai tādu ražojumu īpatsvars ikgadējā tirdzniecībā iekšējā tirgū, kas sasniedz klasi A+++ vai A++, ir aptuveni viena trešdaļa vai vairāk, |
| --- | --- |

—

vai tādu ražojumu īpatsvars ikgadējā tirdzniecībā iekšējā tirgū, kas sasniedz klasi A+++ vai A++, ir aptuveni viena trešdaļa vai vairāk,

| — | vai abi.” |
| --- | --- |

—

vai abi.”

Komisijas paziņojums attiecībā uz informāciju patērētājiem

“Komisija atbalsta Savienības instrumentu — piemēram, programmas “Saprātīga enerģija Eiropai” — izmantošanu, lai veicinātu:

| — | pasākumus, kas palielina galalietotāju izpratni par energomarķējuma sniegtajām priekšrocībām, |
| --- | --- |

—

pasākumus, kas palielina galalietotāju izpratni par energomarķējuma sniegtajām priekšrocībām,

| — | pasākumus, kas novēro tirgus attīstību un tehnikas attīstību, kuras rezultātā tiek izstrādāti energoefektīvāki ražojumi, jo īpaši, nosakot to, kuri ir visefektīvākie modeļi dažādās ražojumu grupās, un padarot šo informāciju pieejamu visām ieinteresētajām personām, piemēram, patērētāju organizācijām, nozares pārstāvjiem un NVO vides jomā, ar mērķi panākt lielāku patērētāju informētību.
  Šādi novērojumi varētu kalpot kā rādītājs marķējuma un/vai ekomarķējuma pārskatīšanas pasākumiem saskaņā ar Direktīvu 2010/30/ES un Direktīvu 2009/125/EK.” |
| --- | --- |

—

pasākumus, kas novēro tirgus attīstību un tehnikas attīstību, kuras rezultātā tiek izstrādāti energoefektīvāki ražojumi, jo īpaši, nosakot to, kuri ir visefektīvākie modeļi dažādās ražojumu grupās, un padarot šo informāciju pieejamu visām ieinteresētajām personām, piemēram, patērētāju organizācijām, nozares pārstāvjiem un NVO vides jomā, ar mērķi panākt lielāku patērētāju informētību.

Šādi novērojumi varētu kalpot kā rādītājs marķējuma un/vai ekomarķējuma pārskatīšanas pasākumiem saskaņā ar Direktīvu 2010/30/ES un Direktīvu 2009/125/EK.”

Komisijas paziņojums par darba pārtraukšanas laikposmiem

“Eiropas Komisija ņem vērā, ka – izņemot gadījumos, kad tiesību aktos ir paredzēta steidzamības procedūra, – Eiropas Parlaments un Padome uzskata, ka attiecībā uz paziņojumiem par deleģētajiem aktiem ņem vērā iestāžu darba pārtraukšanas laikposmus (ziema, vasara un Eiropas Parlamenta vēlēšanas), lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj attiecīgajos tiesību aktos noteiktajos termiņos īstenot savas prerogatīvas, un ir gatava attiecīgi rīkoties.”

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/269 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/269

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsBudžeta grozījums Nr. 1/2010, I iedaļa — Eiropas Parlaments

P7_TA(2010)0179

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu, I iedaļa — Eiropas Parlaments (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD))

2011/C 161 E/36

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1),

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā I daļā minēto un I pielikumā iekļauto daudzgadu finanšu shēmu (DFS),

ņemot vērā 2009. gada 17. decembrī galīgajā variantā pieņemto Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (4),

ņemot vērā 2010. gada 25. februārī Parlamenta pieņemto tāmes projektu (5),

ņemot vērā 2010. gada 19. martā Komisijas sagatavoto budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu (COM(2010)0107),

ņemot vērā 2010. gada 18. maijā Padomes pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu (09807/2010),

ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0158/2010),

| A. | tā kā 2010. gada budžeta procedūras laikā tika panākta vienošanās, ka visus izdevumus, kas tieši saistīti ar to, ka stājas spēkā Lisabonas līgums, ar kuru groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, vajadzības gadījumā segs, izmantojot kādu no pašreizējiem budžeta instrumentiem, piemēram, budžeta grozījumu pēc sākotnējā 2010. gada budžeta pieņemšanas; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2010. gada budžeta procedūras laikā tika panākta vienošanās, ka visus izdevumus, kas tieši saistīti ar to, ka stājas spēkā Lisabonas līgums, ar kuru groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, vajadzības gadījumā segs, izmantojot kādu no pašreizējiem budžeta instrumentiem, piemēram, budžeta grozījumu pēc sākotnējā 2010. gada budžeta pieņemšanas;

| B. | tā kā tika uzsvērts, ka šādā gadījumā iespējami precīzāk būtu pilnībā jāizvērtē esošo resursu pārdales iespējas, pirms tiek pieprasīti jebkādi papildu resursi; |
| --- | --- |

B.

tā kā tika uzsvērts, ka šādā gadījumā iespējami precīzāk būtu pilnībā jāizvērtē esošo resursu pārdales iespējas, pirms tiek pieprasīti jebkādi papildu resursi;

| C. | tā kā tika īpaši uzsvērts, ka sākotnēji pieņemtajā budžeta apjomā, kas ir 19,87 % no atļautajiem izdevumiem DFS 5. izdevumu kategorijā (administratīvās apropriācijas), nav iekļauti pielāgojumi, ko nāktos veikt saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, jo īpaši likumdošanas jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā tika īpaši uzsvērts, ka sākotnēji pieņemtajā budžeta apjomā, kas ir 19,87 % no atļautajiem izdevumiem DFS 5. izdevumu kategorijā (administratīvās apropriācijas), nav iekļauti pielāgojumi, ko nāktos veikt saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, jo īpaši likumdošanas jomā;

| D. | tā kā vienlaikus tika atzīts, ka, ņemot vērā pašreizējās ierobežotās rezerves, būs vēl vairāk jāietaupa un jāveic līdzekļu pārdalīšana, lai varētu izpildīt papildu prasības, |
| --- | --- |

D.

tā kā vienlaikus tika atzīts, ka, ņemot vērā pašreizējās ierobežotās rezerves, būs vēl vairāk jāietaupa un jāveic līdzekļu pārdalīšana, lai varētu izpildīt papildu prasības,

| 1. | atzinīgi vērtē budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu, ko Komisija sagatavojusi pilnīgā saskaņā ar Parlamenta 2010. gada 25. februāra tāmi; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu, ko Komisija sagatavojusi pilnīgā saskaņā ar Parlamenta 2010. gada 25. februāra tāmi;

| 2. | atzīmē Padomes 2010. gada 18. maija nostāju, ar ko priekšlikums apstiprināts bez grozījumiem, pilnībā ievērojot neoficiālo vienošanos; |
| --- | --- |

2.

atzīmē Padomes 2010. gada 18. maija nostāju, ar ko priekšlikums apstiprināts bez grozījumiem, pilnībā ievērojot neoficiālo vienošanos;

| 3. | uzsver, ka ierosinātie pasākumi jau tika plaši politiski apspriesti un analizēti tāmes sagatavošanas posmā 2010. gada janvārī un februārī; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ierosinātie pasākumi jau tika plaši politiski apspriesti un analizēti tāmes sagatavošanas posmā 2010. gada janvārī un februārī;

| 4. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu bez grozījumiem un uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 1/2010 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu bez grozījumiem un uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 1/2010 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  OV L 64, 12.3.2010.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0038.

---

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/271 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/271

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsTransplantācijai paredzētu cilvēka orgānu kvalitātes un drošības standarti ***I

P7_TA(2010)0181

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem (COM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD))

2011/C 161 E/37

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2008)0818),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. panta 4. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0480/2008),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 168. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 10. jūnija atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0106/2010),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | Apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumu un norāda uz pievienoto Komisijas paziņojumu, kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu; |
| --- | --- |

2.

Apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumu un norāda uz pievienoto Komisijas paziņojumu, kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vienlaikus ar galīgo leģislatīvo aktu;

| 3. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 306, 16.12.2009., 64. lpp.

---

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsP7_TC1-COD(2008)0238

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 19. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. .../2010/ES par transplantācijai paredzētu cilvēku orgānu kvalitātes un drošības standartiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2010/53/ES.)

Trešdiena, 2010. gada 19. maijsPIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojums par LESD 290. pantu

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija paziņo, ka šīs direktīvas noteikumi neskar nekādas turpmākas iestāžu nostājas attiecībā uz LESD 290. panta īstenošanu vai atsevišķus leģislatīvus aktus, kas ietver šādus noteikumus.

Eiropas Komisijas paziņojums (steidzamība)

Eiropas Komisija apņemas sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei pilnīgu informāciju par iespēju pieņemt deleģētu aktu saskaņā ar steidzamības procedūru. Tiklīdz Komisijas dienesti konstatēs, ka deleģētu aktu varētu pieņemt saskaņā ar steidzamības procedūru, tie brīdinās par to Eiropas Parlamenta un Padomes sekretariātus.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijs

| 31.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 161/273 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 161/273

---

Ceturtdiena, 2010. gada 20. maijsKopienas finansiālais atbalsts Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai — “Kozlodujas programma” *

P7_TA(2010)0188

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai (“Kozlodujas programma”) (COM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE))

2011/C 161 E/38

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0581),

ņemot vērā 30. pantu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, kā arī Eiropas Savienības pamatā esošo Līgumu grozījumiem par Kozlodujas kodolelektrostacijas Bulgārijā 1. līdz 4. bloka slēgšanu,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par kodoldrošību Eiropas Savienībā (COM(2002)0605),

ņemot vērā Euratom līguma 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7–0289/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A7-0142/2010),

| 1. | pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | uzskata, ka Padomes regulas priekšlikumā norādītais finansējums atbilst 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu apakškategorijas maksimālajai robežai, turpretī rezerves, kas atlikušas 1.a izdevumu apakškategorijā laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam, ir ļoti ierobežotas; uzsver, ka jaunu pasākumu finansēšana nedrīkst apdraudēt pašreizējās programmas un citas iniciatīvas, uz kurām attiecas 1.a apakškategorija; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Padomes regulas priekšlikumā norādītais finansējums atbilst 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu apakškategorijas maksimālajai robežai, turpretī rezerves, kas atlikušas 1.a izdevumu apakškategorijā laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam, ir ļoti ierobežotas; uzsver, ka jaunu pasākumu finansēšana nedrīkst apdraudēt pašreizējās programmas un citas iniciatīvas, uz kurām attiecas 1.a apakškategorija;

| 3. | tāpēc atkārtoti aicina 1.a izdevumu apakškategorijā iekļaut Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas programmas daudzgadu stratēģiju, kā arī citas politiskās prioritātes, īstenojot pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu, vienlaikus ierosinot konkrētus priekšlikumus tās pielāgošanai un pārskatīšanai līdz 2010. gada pirmā pusgada beigām, izmantojot visus mehānismus, kas pieejami saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (turpmāk 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) (1), jo īpaši 21.–23. punktā minētajos; |
| --- | --- |

3.

tāpēc atkārtoti aicina 1.a izdevumu apakškategorijā iekļaut Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas programmas daudzgadu stratēģiju, kā arī citas politiskās prioritātes, īstenojot pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu, vienlaikus ierosinot konkrētus priekšlikumus tās pielāgošanai un pārskatīšanai līdz 2010. gada pirmā pusgada beigām, izmantojot visus mehānismus, kas pieejami saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (turpmāk 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) (1), jo īpaši 21.–23. punktā minētajos;

| 4. | norāda, ka Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas programmai paredzētais gada finansējums tiks noteikts ikgadējā budžeta procedūrā atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 38. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas programmai paredzētais gada finansējums tiks noteikts ikgadējā budžeta procedūrā atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 38. punkta noteikumiem;

| 5. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Euratom līguma 106.a punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Euratom līguma 106.a punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 6. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

6.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 7. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

7.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums


  1. apsvērums |
| (1) | Bulgārija
  apņēmās
  slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku līdz 2002. gada 31. decembrim un 3. un 4. bloku līdz 2006. gada 31. decembrim, kā arī nodrošināt šo bloku ekspluatācijas izbeigšanu. Eiropas Savienība pauda gatavību turpināt finansiālo atbalstu līdz 2009. gadam, tādējādi pagarinot pirmspievienošanās atbalstu, ko paredz Phare programma, lai atbalstītu Bulgārijas darbības saistībā ar kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

(1)

Bulgārija
  apņēmās
  slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku līdz 2002. gada 31. decembrim un 3. un 4. bloku līdz 2006. gada 31. decembrim, kā arī nodrošināt šo bloku ekspluatācijas izbeigšanu. Eiropas Savienība pauda gatavību turpināt finansiālo atbalstu līdz 2009. gadam, tādējādi pagarinot pirmspievienošanās atbalstu, ko paredz Phare programma, lai atbalstītu Bulgārijas darbības saistībā ar kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu.

| (1) | Pievienošanās sarunu laikā 2005. gadā
  Bulgārija
  piekrita
  slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku līdz 2002. gada 31. decembrim un 3. un 4. bloku līdz 2006. gada 31. decembrim, kā arī nodrošināt šo bloku ekspluatācijas izbeigšanu. Eiropas Savienība pauda gatavību turpināt finansiālo atbalstu līdz 2009. gadam, tādējādi pagarinot pirmspievienošanās atbalstu, ko paredz Phare programma, lai atbalstītu Bulgārijas darbības saistībā ar kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu.
  Eiropas Savienība tolaik arī apliecināja, ka finansiālo atbalstu varētu uzskatīt par daļu no vispārējā pārskata attiecībā uz Kopienas atbalstu laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Pievienošanās sarunu laikā 2005. gadā
  Bulgārija
  piekrita
  slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku līdz 2002. gada 31. decembrim un 3. un 4. bloku līdz 2006. gada 31. decembrim, kā arī nodrošināt šo bloku ekspluatācijas izbeigšanu. Eiropas Savienība pauda gatavību turpināt finansiālo atbalstu līdz 2009. gadam, tādējādi pagarinot pirmspievienošanās atbalstu, ko paredz Phare programma, lai atbalstītu Bulgārijas darbības saistībā ar kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu.
  Eiropas Savienība tolaik arī apliecināja, ka finansiālo atbalstu varētu uzskatīt par daļu no vispārējā pārskata attiecībā uz Kopienas atbalstu laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| (2) | Ar Pievienošanās līgumu, kas 2005. gadā noslēgts par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos un jo īpaši 30. pantu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, kā arī grozījumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, un ņemot vērā Bulgārijas apņemšanos slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 3. un 4. bloku, izveidoja atbalsta programmu (turpmāk tekstā — Kozlodujas programma) ar budžetu EUR 210 miljonu apmērā laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(2)

Ar Pievienošanās līgumu, kas 2005. gadā noslēgts par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos un jo īpaši 30. pantu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, kā arī grozījumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, un ņemot vērā Bulgārijas apņemšanos slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 3. un 4. bloku, izveidoja atbalsta programmu (turpmāk tekstā — Kozlodujas programma) ar budžetu EUR 210 miljonu apmērā laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam.

| (2) | 2005. gada Līgumā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai un jo īpaši 30. pantu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, kā arī grozījumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, un ņemot vērā Bulgārijas apņemšanos slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 3. un 4. bloku, izveidoja atbalsta programmu (turpmāk tekstā — Kozlodujas programma) ar budžetu EUR 210 miljonu apmērā laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam, kurā iekļauts atbalsts par ražošanas jaudas zudumu saistībā ar Kozlodujas kodolelektrostacijas slēgšanu.
  Programmā paredzēts atbalsts, lai segtu jaudas zudumu saistībā ar Kozlodujas kodolelektrostacijas slēgšanu. |
| --- | --- |

(2)

2005. gada Līgumā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai un jo īpaši 30. pantu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, kā arī grozījumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, un ņemot vērā Bulgārijas apņemšanos slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 3. un 4. bloku, izveidoja atbalsta programmu (turpmāk tekstā — Kozlodujas programma) ar budžetu EUR 210 miljonu apmērā laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam, kurā iekļauts atbalsts par ražošanas jaudas zudumu saistībā ar Kozlodujas kodolelektrostacijas slēgšanu.
  Programmā paredzēts atbalsts, lai segtu jaudas zudumu saistībā ar Kozlodujas kodolelektrostacijas slēgšanu.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| (2a) | Savienības solidaritātes un vienlīdzīgas attieksmes principi tagad tāpat kā agrāk pieprasa vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, kurām vajadzīgs finansiāls atbalsts kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanai, pēc tam, kad pievienošanās līgumos vai tiem pievienotajos protokolos ir noteiktas saistības slēgt kodolelektrostaciju blokus. |
| --- | --- |

(2a)

Savienības solidaritātes un vienlīdzīgas attieksmes principi tagad tāpat kā agrāk pieprasa vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, kurām vajadzīgs finansiāls atbalsts kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanai, pēc tam, kad pievienošanās līgumos vai tiem pievienotajos protokolos ir noteiktas saistības slēgt kodolelektrostaciju blokus.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| (4) | Eiropas
  Savienība atzinīgi vērtē Bulgārijas rīcību un paveikto darbu saistībā ar Kozlodujas programmas ekspluatācijas izbeigšanas sagatavošanās posmu, izmantojot Kopienas finansējumu, kas piešķirts līdz 2009. gadam, un apzinās nepieciešamību nodrošināt turpmāku finansiālu atbalstu pēc 2009. gada, lai turpinātu darbus saistībā ar faktiskajām demontāžas darbībām. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas
  Savienība atzinīgi vērtē Bulgārijas rīcību un paveikto darbu saistībā ar Kozlodujas programmas ekspluatācijas izbeigšanas sagatavošanās posmu, izmantojot Kopienas finansējumu, kas piešķirts līdz 2009. gadam, un apzinās nepieciešamību nodrošināt turpmāku finansiālu atbalstu pēc 2009. gada, lai turpinātu darbus saistībā ar faktiskajām demontāžas darbībām.

| (4) | Savienība atzinīgi vērtē Bulgārijas rīcību un paveikto darbu saistībā ar Kozlodujas programmas ekspluatācijas izbeigšanas sagatavošanās posmu, izmantojot Kopienas finansējumu, kas piešķirts līdz 2009. gadam, un apzinās nepieciešamību nodrošināt turpmāku finansiālu atbalstu pēc 2009. gada, lai turpinātu darbus saistībā ar faktiskajām demontāžas darbībām
  saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās līgumu, vienlaikus piemērojot augstākos drošības standartus
  . |
| --- | --- |

(4)

Savienība atzinīgi vērtē Bulgārijas rīcību un paveikto darbu saistībā ar Kozlodujas programmas ekspluatācijas izbeigšanas sagatavošanās posmu, izmantojot Kopienas finansējumu, kas piešķirts līdz 2009. gadam, un apzinās nepieciešamību nodrošināt turpmāku finansiālu atbalstu pēc 2009. gada, lai turpinātu darbus saistībā ar faktiskajām demontāžas darbībām
  saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās līgumu, vienlaikus piemērojot augstākos drošības standartus
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| (5) | Tāpat ir svarīgi izmantot Kozlodujas kodolelektrostacijas cilvēkresursus, jo tas nodrošina nepieciešamo ekspertu pieejamību un vienlaikus mazina priekšlaicīgās slēgšanas sociālās un ekonomiskās sekas, jo tiek nepārtraukti nodarbināts kodolelektrostacijas personāls. Tādēļ turpmāks finansiāls atbalsts ir svarīgs, lai nodrošinātu
  nepieciešamo
  drošības
  standartu
  . |
| --- | --- |

(5)

Tāpat ir svarīgi izmantot Kozlodujas kodolelektrostacijas cilvēkresursus, jo tas nodrošina nepieciešamo ekspertu pieejamību un vienlaikus mazina priekšlaicīgās slēgšanas sociālās un ekonomiskās sekas, jo tiek nepārtraukti nodarbināts kodolelektrostacijas personāls. Tādēļ turpmāks finansiāls atbalsts ir svarīgs, lai nodrošinātu
  nepieciešamo
  drošības
  standartu
  .

| (5) | Tāpat ir svarīgi izmantot Kozlodujas kodolelektrostacijas cilvēkresursus, jo tas nodrošina nepieciešamo ekspertu pieejamību,
  uzlabo prasmes un iemaņas
  un vienlaikus mazina priekšlaicīgās slēgšanas sociālās un ekonomiskās sekas, jo tiek nepārtraukti nodarbināts kodolelektrostacijas personāls. Tādēļ turpmāks finansiāls atbalsts ir svarīgs, lai nodrošinātu
  atbilstību nepieciešamajiem
  drošības
  , veselības un vides standartiem
  . |
| --- | --- |

(5)

Tāpat ir svarīgi izmantot Kozlodujas kodolelektrostacijas cilvēkresursus, jo tas nodrošina nepieciešamo ekspertu pieejamību,
  uzlabo prasmes un iemaņas
  un vienlaikus mazina priekšlaicīgās slēgšanas sociālās un ekonomiskās sekas, jo tiek nepārtraukti nodarbināts kodolelektrostacijas personāls. Tādēļ turpmāks finansiāls atbalsts ir svarīgs, lai nodrošinātu
  atbilstību nepieciešamajiem
  drošības
  , veselības un vides standartiem
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| (6) | Eiropas
  Savienība arī apzinās finansiālā atbalsta nepieciešamību, lai turpinātu
  seku mazināšanas pasākumus enerģētikas nozarē, ņemot vērā ražošanas jaudas zudumu kodolelektrostacijas bloku slēgšanas dēļ un tās ietekmi uz
  piegādes drošību
  reģionā
  . |
| --- | --- |

(6)

Eiropas
  Savienība arī apzinās finansiālā atbalsta nepieciešamību, lai turpinātu
  seku mazināšanas pasākumus enerģētikas nozarē, ņemot vērā ražošanas jaudas zudumu kodolelektrostacijas bloku slēgšanas dēļ un tās ietekmi uz
  piegādes drošību
  reģionā
  .

| (6) | Savienība arī apzinās finansiālā atbalsta nepieciešamību, lai turpinātu
  tādas ekonomikas izveidi, kurai raksturīga lielāka energoefektivitāte, kas pozitīvi ietekmētu
  piegādes drošību,
  elektroenerģijas cenas un siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju apjomu Bulgārijā. Tā kā Bulgārijā jāturpina panākt rezultāti attiecībā uz apstarotas degvielas un bīstamu radioaktīvu atkritumu galīgo apglabāšanu un tā kā visu Kozlodujas kodolelektrostacijas slēgšanas rezultātā radušos radioaktīvo vielu galīgā apglabāšana ir ļoti nozīmīgs process, kuru nepieciešams rūpīgi plānot, Eiropas Savienībai būtu jāpalīdz Bulgārijas valdībai galīgās apglabāšanas risinājumu noteikšanā, vajadzības gadījumā balstot šos risinājumus uz Bulgārijas valdības uzdevumā veiktu pētījumu par visu to radioaktīvo vielu drošu galīgo apglabāšanu, kas radušās ekspluatācijas pārtraukšanas rezultātā. |
| --- | --- |

(6)

Savienība arī apzinās finansiālā atbalsta nepieciešamību, lai turpinātu
  tādas ekonomikas izveidi, kurai raksturīga lielāka energoefektivitāte, kas pozitīvi ietekmētu
  piegādes drošību,
  elektroenerģijas cenas un siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju apjomu Bulgārijā. Tā kā Bulgārijā jāturpina panākt rezultāti attiecībā uz apstarotas degvielas un bīstamu radioaktīvu atkritumu galīgo apglabāšanu un tā kā visu Kozlodujas kodolelektrostacijas slēgšanas rezultātā radušos radioaktīvo vielu galīgā apglabāšana ir ļoti nozīmīgs process, kuru nepieciešams rūpīgi plānot, Eiropas Savienībai būtu jāpalīdz Bulgārijas valdībai galīgās apglabāšanas risinājumu noteikšanā, vajadzības gadījumā balstot šos risinājumus uz Bulgārijas valdības uzdevumā veiktu pētījumu par visu to radioaktīvo vielu drošu galīgo apglabāšanu, kas radušās ekspluatācijas pārtraukšanas rezultātā.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| (6a) | Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka reaktoru priekšlaicīgā slēgšana ir samazinājusi enerģijas ražošanas jaudu, kā arī ir būtiski pieaugusi siltumnīcefekta gāzu emisija, kas tiek lēsta 15 TWh apmērā 2011.–2013. gadā ar CO2-ekv. 1,2 Gg/GWh, un rezultātā Bulgārijā ir radusies emisija apmēram 18 000 Gg vai 18 000 kt CO2-ekv. kā papildefekts, kas liek vēl vairāk samazināt CO2 emisiju. |
| --- | --- |

(6a)

Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka reaktoru priekšlaicīgā slēgšana ir samazinājusi enerģijas ražošanas jaudu, kā arī ir būtiski pieaugusi siltumnīcefekta gāzu emisija, kas tiek lēsta 15 TWh apmērā 2011.–2013. gadā ar CO2-ekv. 1,2 Gg/GWh, un rezultātā Bulgārijā ir radusies emisija apmēram 18 000 Gg vai 18 000 kt CO2-ekv. kā papildefekts, kas liek vēl vairāk samazināt CO2 emisiju.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| (6b) | Savienība atzīst nepieciešamību samazināt paaugstinātā vides kaitējuma un emisiju ietekmi saistībā ar jaudas aizvietošanu, kas lielākoties saistīta ar brūnogļu ražotņu plašāku izmantošanu. |
| --- | --- |

(6b)

Savienība atzīst nepieciešamību samazināt paaugstinātā vides kaitējuma un emisiju ietekmi saistībā ar jaudas aizvietošanu, kas lielākoties saistīta ar brūnogļu ražotņu plašāku izmantošanu.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6.c apsvērums (jauns)

| (6c) | Seku mazināšanas pasākumiem varētu būt vajadzīgs ES finansiālais atbalsts, lai ierobežotu Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka slēgšanas sociālekonomisko ietekmi, piemēram, attiecīgā personāla pārkvalificēšanas programmas viņu prasmju izmantošanai citās nozarēs, piemēram, rūpnieciskajos pētījumos vai atjaunojamās enerģijas jomā. |
| --- | --- |

(6c)

Seku mazināšanas pasākumiem varētu būt vajadzīgs ES finansiālais atbalsts, lai ierobežotu Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka slēgšanas sociālekonomisko ietekmi, piemēram, attiecīgā personāla pārkvalificēšanas programmas viņu prasmju izmantošanai citās nozarēs, piemēram, rūpnieciskajos pētījumos vai atjaunojamās enerģijas jomā.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| (7) | Tādēļ
  jānodrošina summa EUR 300 miljonu apmērā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai finansētu Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ
  jānodrošina summa EUR 300 miljonu apmērā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai finansētu Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2013. gadam.

| (7) | Atzīstot, ka neatbilstoša ekspluatācijas pārtraukšana un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas finansēšana no pamatdarbības peļņas
  , jānodrošina summa EUR 300 miljonu apmērā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai finansētu Kozlodujas kodolelektrostacijas
  1.– 4. bloka
  ekspluatācijas izbeigšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2013. gadam.
  180 miljonu EUR no šīs summas būtu jāizmanto ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošanai, bet atlikusī summa 120 miljonu EUR apmērā būtu jāizmanto pasākumiem, lai finansētu gan energoefektivitāti, gan energotaupības pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Atzīstot, ka neatbilstoša ekspluatācijas pārtraukšana un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas finansēšana no pamatdarbības peļņas
  , jānodrošina summa EUR 300 miljonu apmērā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai finansētu Kozlodujas kodolelektrostacijas
  1.– 4. bloka
  ekspluatācijas izbeigšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2013. gadam.
  180 miljonu EUR no šīs summas būtu jāizmanto ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošanai, bet atlikusī summa 120 miljonu EUR apmērā būtu jāizmanto pasākumiem, lai finansētu gan energoefektivitāti, gan energotaupības pasākumus.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| (7a) | Ņemot vērā Komisijas 2009. gada 27. oktobrī veikto provizorisko novērtējumu (2) EUR 180 miljoni no līdzekļiem ir paredzēti, lai atbalstītu šādus projektus: (1) projektu vadība un tehniskais atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošanai; (2) algu nodrošināšana Kozlodujas kodolelektrostacijas speciālistiem (darbība, apkope, tehniskais atbalsts, projektu vadība), kas strādā pie 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanas; (3) ieguldījums valsts radioaktīvo atkritumu apglabāšanas iekārtas izveidē, kas ir ārkārtīgi būtiski ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošanai, jo īpaši zemas un augstas radioaktivitātes atkritumu uzglabāšanai īstenošanas pirmajos 10 gados; (4) kodolelektrotacijas infrastruktūra un demontēto atkritumu apstrāde, tostarp papildu piešķīrumi projektiem, par kuriem jau izsludinātas konkursu procedūras. Projektā minētajā kodolelektrostacijas infrastruktūras nostiprināšanā var iekļaut tikai tādus pasākumus, kas saistīti ar 1. – 4. bloka ekspluatācijas pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(7a)

Ņemot vērā Komisijas 2009. gada 27. oktobrī veikto provizorisko novērtējumu (2) EUR 180 miljoni no līdzekļiem ir paredzēti, lai atbalstītu šādus projektus: (1) projektu vadība un tehniskais atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošanai; (2) algu nodrošināšana Kozlodujas kodolelektrostacijas speciālistiem (darbība, apkope, tehniskais atbalsts, projektu vadība), kas strādā pie 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanas; (3) ieguldījums valsts radioaktīvo atkritumu apglabāšanas iekārtas izveidē, kas ir ārkārtīgi būtiski ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošanai, jo īpaši zemas un augstas radioaktivitātes atkritumu uzglabāšanai īstenošanas pirmajos 10 gados; (4) kodolelektrotacijas infrastruktūra un demontēto atkritumu apstrāde, tostarp papildu piešķīrumi projektiem, par kuriem jau izsludinātas konkursu procedūras. Projektā minētajā kodolelektrostacijas infrastruktūras nostiprināšanā var iekļaut tikai tādus pasākumus, kas saistīti ar 1. – 4. bloka ekspluatācijas pārtraukšanu.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| (8) | Eiropas Savienības vispārējā budžeta apropriācijām kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai nebūtu jānoved pie konkurences traucējumiem saistībā ar elektroenerģijas piegādes uzņēmumiem Savienības enerģijas tirgū. Šīs apropriācijas jāizmanto
  tādu
  pasākumu finansēšanai,
  kas
  saskaņā ar acquis
  kompensē ražošanas jaudas zudumu
  . |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Savienības vispārējā budžeta apropriācijām kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai nebūtu jānoved pie konkurences traucējumiem saistībā ar elektroenerģijas piegādes uzņēmumiem Savienības enerģijas tirgū. Šīs apropriācijas jāizmanto
  tādu
  pasākumu finansēšanai,
  kas
  saskaņā ar acquis
  kompensē ražošanas jaudas zudumu
  .

| (8) | Eiropas Savienības vispārējā budžeta apropriācijām kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai nebūtu jānoved pie konkurences traucējumiem saistībā ar elektroenerģijas piegādes uzņēmumiem Savienības enerģijas tirgū. Šīs apropriācijas jāizmanto
  energoefektivitātes un energotaupības
  pasākumu finansēšanai saskaņā ar acquis
  un iekšējā tirgus funkcionēšanas noteikumiem
  . |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Savienības vispārējā budžeta apropriācijām kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai nebūtu jānoved pie konkurences traucējumiem saistībā ar elektroenerģijas piegādes uzņēmumiem Savienības enerģijas tirgū. Šīs apropriācijas jāizmanto
  energoefektivitātes un energotaupības
  pasākumu finansēšanai saskaņā ar acquis
  un iekšējā tirgus funkcionēšanas noteikumiem
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| (10) | ERAB uzdevumos ietilpst
  kodolelektrostaciju
  ekspluatācijas izbeigšanas programmām piešķirto valsts līdzekļu pārvaldība
  un
  šo programmu
  finansiālās vadības uzraudzība
  , lai optimizētu valsts līdzekļu izmantojumu. Turklāt ERAB īsteno budžeta uzdevumus, ko Komisija tai uzticējusi saskaņā ar Finanšu regulas 53.d panta prasībām. |
| --- | --- |

(10)

ERAB uzdevumos ietilpst
  kodolelektrostaciju
  ekspluatācijas izbeigšanas programmām piešķirto valsts līdzekļu pārvaldība
  un
  šo programmu
  finansiālās vadības uzraudzība
  , lai optimizētu valsts līdzekļu izmantojumu. Turklāt ERAB īsteno budžeta uzdevumus, ko Komisija tai uzticējusi saskaņā ar Finanšu regulas 53.d panta prasībām.

| (10) | ERAB uzdevumos ietilpst
  to kodolelektrostacijas bloku
  ekspluatācijas izbeigšanas programmām piešķirto valsts līdzekļu pārvaldība,
  uz ko attiecas ar pievienošanos saistītās ekspluatācijas izbeigšanas vienošanās. ERAB uzrauga
  šo programmu
  finansiālo vadību
  , lai optimizētu valsts līdzekļu izmantojumu. Turklāt ERAB īsteno budžeta uzdevumus, ko Komisija tai uzticējusi saskaņā ar Finanšu regulas 53.d panta prasībām. |
| --- | --- |

(10)

ERAB uzdevumos ietilpst
  to kodolelektrostacijas bloku
  ekspluatācijas izbeigšanas programmām piešķirto valsts līdzekļu pārvaldība,
  uz ko attiecas ar pievienošanos saistītās ekspluatācijas izbeigšanas vienošanās. ERAB uzrauga
  šo programmu
  finansiālo vadību
  , lai optimizētu valsts līdzekļu izmantojumu. Turklāt ERAB īsteno budžeta uzdevumus, ko Komisija tai uzticējusi saskaņā ar Finanšu regulas 53.d panta prasībām.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| (11) | Lai nodrošinātu maksimālu efektivitāti, Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanā jāiesaista labākie pieejamie tehniskie eksperti, kā arī pienācīgi jāņem vērā slēdzamo bloku raksturlielumi un tehnoloģiskās specifikācijas. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu maksimālu efektivitāti, Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanā jāiesaista labākie pieejamie tehniskie eksperti, kā arī pienācīgi jāņem vērā slēdzamo bloku raksturlielumi un tehnoloģiskās specifikācijas.

| (11) | Lai nodrošinātu maksimālu efektivitāti
  un samazinātu iespējamo ietekmi uz vidi
  , Kozlodujas kodolelektrostacijas
  1.–4. bloka
  ekspluatācijas izbeigšanā jāiesaista labākie pieejamie tehniskie eksperti, kā arī pienācīgi jāņem vērā slēdzamo bloku raksturlielumi un tehnoloģiskās specifikācijas. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu maksimālu efektivitāti
  un samazinātu iespējamo ietekmi uz vidi
  , Kozlodujas kodolelektrostacijas
  1.–4. bloka
  ekspluatācijas izbeigšanā jāiesaista labākie pieejamie tehniskie eksperti, kā arī pienācīgi jāņem vērā slēdzamo bloku raksturlielumi un tehnoloģiskās specifikācijas.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| (11a) | Lai nodrošinātu piekļuvi informācijai, kā arī sabiedrības līdzdalību un pārredzamību, Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas procesā būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai izpildītu saistības, kas noteiktas starptautiskās konvencijās, kurās jau ir paredzētas nepieciešamās prasības valsts, starptautiskā vai pārrobežu līmenī, piemēram, 1998. gada 25. jūnija Orhūsas konvencijā par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (3). |
| --- | --- |

(11a)

Lai nodrošinātu piekļuvi informācijai, kā arī sabiedrības līdzdalību un pārredzamību, Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas procesā būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai izpildītu saistības, kas noteiktas starptautiskās konvencijās, kurās jau ir paredzētas nepieciešamās prasības valsts, starptautiskā vai pārrobežu līmenī, piemēram, 1998. gada 25. jūnija Orhūsas konvencijā par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (3).

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| (12) | Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu veiks saskaņā ar vides tiesību aktiem, jo īpaši Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīvu 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu. |
| --- | --- |

(12)

Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu veiks saskaņā ar vides tiesību aktiem, jo īpaši Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīvu 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu.

| (12) | Kozlodujas kodolelektrostacijas
  1.–4. bloka
  ekspluatācijas izbeigšanu veiks saskaņā ar
  Bulgārijas valsts tiesību aktiem, tās licencēšanas sistēmu un atbilstoši
  vides tiesību aktiem, jo īpaši Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīvu 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu. |
| --- | --- |

(12)

Kozlodujas kodolelektrostacijas
  1.–4. bloka
  ekspluatācijas izbeigšanu veiks saskaņā ar
  Bulgārijas valsts tiesību aktiem, tās licencēšanas sistēmu un atbilstoši
  vides tiesību aktiem, jo īpaši Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīvu 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| (12a) | Darbības saistībā ar Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu veiks saskaņā ar pamatmērķi aizsargāt darba ņēmējus un sabiedrību no jonizējošā starojuma kaitīgās ietekmes, kā noteikts Padomes 1996. gada 13. maija Direktīvā 96/29/Euratom, kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (4), tādējādi nodrošinot augstāko iespējamo drošības un darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzības līmeni. Seku mazināšanas pasākumi enerģētikas nozarē attiecībā uz energoefektivitāti un atjaunojamo enerģiju ir jāatbalsta ar īpašu Bulgārijas valsts stratēģiju. |
| --- | --- |

(12a)

Darbības saistībā ar Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu veiks saskaņā ar pamatmērķi aizsargāt darba ņēmējus un sabiedrību no jonizējošā starojuma kaitīgās ietekmes, kā noteikts Padomes 1996. gada 13. maija Direktīvā 96/29/Euratom, kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (4), tādējādi nodrošinot augstāko iespējamo drošības un darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzības līmeni. Seku mazināšanas pasākumi enerģētikas nozarē attiecībā uz energoefektivitāti un atjaunojamo enerģiju ir jāatbalsta ar īpašu Bulgārijas valsts stratēģiju.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| (12b) | Saimnieciskas izmantošanas, lietderīguma un efektivitātes principus attiecībā uz piešķirtajiem līdzekļiem var nodrošināt, veicot iepriekš finansēto programmu novērtēšanas un lietderības revīziju. |
| --- | --- |

(12b)

Saimnieciskas izmantošanas, lietderīguma un efektivitātes principus attiecībā uz piešķirtajiem līdzekļiem var nodrošināt, veicot iepriekš finansēto programmu novērtēšanas un lietderības revīziju.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| (13a) | Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5) 53.d, 108.a un 165. pantā un Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), 35. un 43. pantā ir minēti nosacījumi, kas jāņem vērā, izmantojot kopējas pārvaldības budžeta īstenošanas metodi. |
| --- | --- |

(13a)

Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5) 53.d, 108.a un 165. pantā un Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), 35. un 43. pantā ir minēti nosacījumi, kas jāņem vērā, izmantojot kopējas pārvaldības budžeta īstenošanas metodi.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| (13b) | Kozlodujas gadījumam būtu jākalpo par piemēru, un Komisijai būtu jāsagatavo pilnīgs un precīzs ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu budžets analīzes veikšanai un citu kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu prognozei turpmāk. |
| --- | --- |

(13b)

Kozlodujas gadījumam būtu jākalpo par piemēru, un Komisijai būtu jāsagatavo pilnīgs un precīzs ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu budžets analīzes veikšanai un citu kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu prognozei turpmāk.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

1. pants

Ar šo regulu izveido programmu, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai, lai atbalstītu Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas
  izbeigšanu
  un risinātu ar tās slēgšanas saistītās sekas Bulgārijā (turpmāk tekstā — Kozlodujas programma).

Ar šo regulu izveido programmu, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai, lai atbalstītu Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanas
  procesa turpināšanu
  un risinātu ar tās slēgšanas saistītās sekas Bulgārijā
  attiecībā uz vidi, ekonomiku un piegādes drošību reģionā
  (turpmāk tekstā — Kozlodujas programma).

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

2. pants

Kopienas ieguldījumu Kozlodujas programmā piešķir, lai sniegtu finansiālu atbalstu pasākumiem, kas saistīti ar Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu, vides atjaunošanas pasākumiem saskaņā ar acquis un
  tradicionālo
  enerģijas ražošanas jaudu modernizāciju, lai aizvietotu četru Kozlodujas kodolelektrostacijas reaktoru jaudu, kā arī citiem pasākumiem, kas izriet no lēmuma slēgt un likvidēt
  šo kodolelektrostaciju
  un kas dod ieguldījumu nepieciešamajā restrukturizācijā, vides pārveidošanā un atjaunošanā, Bulgārijas enerģijas ražošanas, piegādes un sadales nozaru modernizācijā, kā arī piegādes drošības
  un
  enerģijas efektivitātes uzlabošanā Bulgārijā.

Kopienas ieguldījumu Kozlodujas programmā piešķir, lai
  galvenokārt
  sniegtu finansiālu atbalstu pasākumiem, kas saistīti ar Kozlodujas kodolelektrostacijas
  1.–4. bloka
  ekspluatācijas izbeigšanu.
  Tie tiek paredzēti arī
  vides atjaunošanas pasākumiem saskaņā ar acquis un tradicionālo enerģijas ražošanas jaudu modernizāciju, lai aizvietotu četru Kozlodujas kodolelektrostacijas reaktoru jaudu, kā arī citiem pasākumiem, kas izriet no lēmuma slēgt un likvidēt
  šos blokus
  un kas dod ieguldījumu nepieciešamajā restrukturizācijā, vides pārveidošanā un atjaunošanā, Bulgārijas enerģijas ražošanas, piegādes un sadales nozaru modernizācijā, kā arī piegādes drošības
  un augstāku standartu
  , energoefektivitātes
  un atjaunojamās enerģijas izmantošanas
  uzlabošanā Bulgārijā
  , veicinot energotaupības pasākumus un atjaunojamo enerģijas veidu izmantošanu. Finansiālais atbalsts var tikt arī sniegts, lai atvieglotu sociāli ekonomisko pāreju attiecīgajās pašvaldībās, piemēram, izstrādājot projektus par noturīgu darba vietu radīšanu un nozaru attīstību.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

1.   Bāzes finansējums, kas vajadzīgs Kozlodujas programmas īstenošanai laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, ir EUR 300 miljoni.

1.   
  Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīguma 38. punkta izpratnē
  bāzes finansējums, kas vajadzīgs Kozlodujas programmas īstenošanai laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, ir EUR 300 miljoni.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

2.   Gada apropriācijas piešķir budžeta iestāde atbilstīgi finanšu plāniem.

2.   Gada apropriācijas piešķir budžeta iestāde atbilstīgi finanšu plāniem
  un saskaņā ar ekspluatācijas izbeigšanas procesa prasībām
  .

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3.   Kozlodujas kodolelektrostacijai piešķirtās apropriācijas
  var pārskatīt
  laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, lai ņemtu vērā programmas īstenošanas panākumus un nodrošinātu, ka līdzekļu plānošanas un piešķiršanas pamatā ir faktiskās maksājumu vajadzības un spējas apgūt līdzekļus.

3.   Kozlodujas kodolelektrostacijai piešķirtās apropriācijas
  pārskata
  laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, lai ņemtu vērā programmas īstenošanas panākumus un
  Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka priekšlaicīgās slēgšanas radīto ilgtermiņa ietekmi un sekas attiecībā uz vidi, ekonomiku un piegādes drošību un
  nodrošinātu, ka līdzekļu plānošanas un piešķiršanas pamatā ir faktiskās maksājumu vajadzības un spējas apgūt līdzekļus.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

2.   Kozlodujas programmas pasākumus pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktu.

2.   Kozlodujas programmas pasākumus pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktu.
  Tiem jāatbilst ES publiskā iepirkuma noteikumiem.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

1.   Komisijai ir tiesības veikt revīziju
  par
  palīdzības izlietojumu vai nu izmantojot savu personālu, vai arī pēc savas izvēles izmantojot jebkuru citu kvalificētu ārēju struktūrvienību. Šādas revīzijas var veikt jebkurā brīdī tā līguma darbības laikā, ko noslēgusi Kopiena un ERAB par Kopienas līdzekļu izmantošanu Kozlodujas Starptautiskā ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonda vajadzībām, kā arī piecu gadu laikā pēc atlikuma maksājuma veikšanas. Vajadzības gadījumā šo revīziju rezultāti var palīdzēt Komisijai pieņemt lēmumus par finanšu atmaksāšanu.

1.   Komisija
  pārrauga
  palīdzības izlietojumu
  un tai
  ir tiesības veikt
  šā izlietojuma
  revīziju, izmantojot savu personālu vai izvēloties jebkuru citu kvalificētu ārēju struktūrvienību. Šādas revīzijas var veikt jebkurā brīdī tā līguma darbības laikā, ko noslēgusi Kopiena un ERAB par Kopienas līdzekļu izmantošanu Kozlodujas Starptautiskā ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonda
  vajadzībām saskaņā ar Starptautiskās atomenerģijas aģentūras un Starptautiskās enerģētikas aģentūras noteikumiem
  , kā arī piecu gadu laikā pēc atlikuma maksājuma veikšanas. Vajadzības gadījumā šo revīziju rezultātu dēļ Komisija var pieņemt lēmumus par finanšu atgūšanu.
  Šādu revīziju finansējums un jebkādi citi novērtējumi neattiecas uz ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta budžeta piemērošanas jomu.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa

2.   Komisijas personālam un ārējam Komisijas pilnvarotam personālam ir atbilstīgas piekļuves tiesības, jo īpaši attiecībā uz līdzekļu saņēmēja birojiem un jebkuru informāciju – arī elektroniskā formātā –, kas nepieciešama šādu revīziju veikšanai.

2.   Komisijas personālam un ārējam Komisijas pilnvarotam personālam ir atbilstīgas piekļuves tiesības, jo īpaši attiecībā uz līdzekļu saņēmēja birojiem un jebkuru informāciju – arī elektroniskā formātā –, kas nepieciešama šādu revīziju veikšanai.
  Revīzija aptver arī ekspluatācijas pārtraukšanas procesa attiecīgā sertifikācijas statusa apsekošanu.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 2. daļa

Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesības.

Revīzijas palātai
  un Eiropas Parlamentam
  ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesības.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

7. pants

Komisija nodrošina šīs regulas īstenošanu un regulāri iesniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Tā veic starpposma
  pārskatīšanu
  , kā noteikts 3. panta 3. punktā.

Komisija nodrošina šīs regulas īstenošanu un regulāri iesniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei
  par finansējuma izmantošanu un par veiktajām darbībām
  . Tā veic starpposma
  novērtējumu un retrospektīvo novērtējumu
  , kā noteikts 3. panta 3. punktā,
  un par šiem abiem novērtējumiem informē Parlamentu
  .

Retrospektīvajā novērtējumā iekļauj pilnīgu un precīzu kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu budžetu, lai plānotu ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas turpmāk. Tajā tiek analizētas arī ekonomiskās, sociālās un vides izmaksas, pievēršoties paliekošās radiācijas ietekmei, tostarp uz piegādes drošību.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

7.a pants (jauns)

7.a pants

Komisija pirms ieguldījumu nolīguma parakstīšanas veic atbilstības novērtējumu saskaņā ar starptautiski pieņemtiem standartiem vai vismaz ERAB grāmatvedības, revīzijas, iekšējās kontroles un publisko iepirkumu procedūrām.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  
  SEC(2009)1431

(3)  

  OV L 124, 17.5.2005., 1. lpp.

(4)  

  OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp.

(5)  

  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(6)  

  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

---