# Uradni list C 150/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.150.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 150 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5420. maj 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.150.slv

Uradni list

Evropske unije

C 150

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5420. maj 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | EVROPSKA CENTRALNA BANKA |
| | Evropska centralna banka |
| 2011/C 150/01 | Mnenje Evropske Centralne Banke z dne 16. februarja 2011 o reformi gospodarskega upravljanja v Evropski uniji (CON/2011/13) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

Evropska centralna banka

2011/C 150/01

Mnenje Evropske Centralne Banke z dne 16. februarja 2011 o reformi gospodarskega upravljanja v Evropski uniji (CON/2011/13)

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

Evropska centralna banka

| 20.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/1

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 16. februarja 2011

o reformi gospodarskega upravljanja v Evropski uniji

(CON/2011/13)

2011/C 150/01

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 29. novembra 2010 prejela zahtevo Sveta za mnenje o naslednjih predlogih (v nadaljnjem besedilu: predlogi Komisije):

| 1. | predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (v nadaljnjem besedilu: predlagani postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem) (1); |
| --- | --- |

1.

predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (v nadaljnjem besedilu: predlagani postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem) (1);

| 2. | predlog direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva o proračunskih okvirih) (2); |
| --- | --- |

2.

predlog direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva o proračunskih okvirih) (2);

| 3. | predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (v nadaljnjem besedilu: predlagani postopek za izvrševanje proračuna) (3); |
| --- | --- |

3.

predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (v nadaljnjem besedilu: predlagani postopek za izvrševanje proračuna) (3);

| 4. | predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju (v nadaljnjem besedilu: predlagani postopek v zvezi s čezmernimi neravnovesji) (4); |
| --- | --- |

4.

predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju (v nadaljnjem besedilu: predlagani postopek v zvezi s čezmernimi neravnovesji) (4);

| 5. | predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskih stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (v nadaljnjem besedilu: predlagani postopek proračunskega nadzora) (5); |
| --- | --- |

5.

predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskih stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (v nadaljnjem besedilu: predlagani postopek proračunskega nadzora) (5);

| 6. | predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (v nadaljnjem besedilu: predlagani postopek makroekonomskega nadzora) (6). |
| --- | --- |

6.

predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (v nadaljnjem besedilu: predlagani postopek makroekonomskega nadzora) (6).

Pristojnost ECB, da poda mnenje v zvezi s predlaganim postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, izhaja iz drugega pododstavka člena 126(14) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj je izvrševanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem pomembno za poglavitni cilj Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) ohranjanja stabilnosti cen iz členov 127(1) in 282(2) Pogodbe ter člena 2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB).

Pristojnost ECB, da poda mnenje v zvezi s predlagano direktivo o proračunskih okvirih, predlaganim postopkom za izvrševanje proračuna, predlaganim postopkom v zvezi s čezmernimi neravnovesji, predlaganim postopkom proračunskega nadzora in predlaganim postopkom makroekonomskega nadzora, izhaja iz prve alinee člena 127(4) in člena 282(5) Pogodbe ter prve alinee člena 4(a) Statuta ESCB, saj so prav tako pomembni za zgoraj navedeni poglavitni cilj ESCB.

V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB, s pripombami Razširjenega sveta.

Splošne pripombe

| 1. | Trenutna kriza je zelo jasno pokazala, da je ambiciozna reforma okvira gospodarskega upravljanja v nespornem in izjemnem interesu Evropske unije, držav članic ter zlasti euroobmočja. |
| --- | --- |

1.

Trenutna kriza je zelo jasno pokazala, da je ambiciozna reforma okvira gospodarskega upravljanja v nespornem in izjemnem interesu Evropske unije, držav članic ter zlasti euroobmočja.

| 2. | V sporočilu ECB z dne 10. junija 2010„Okrepitev gospodarskega upravljanja v euroobmočju“ (Reinforcing economic governance in the euro area) je bila predlagana utrditev upravljavskih in izvršilnih struktur v gospodarskih in proračunskih politikah euroobmočja. Predlagana je bila tudi selektivna razširitev take utrditve na vse države članice EU. |
| --- | --- |

2.

V sporočilu ECB z dne 10. junija 2010„Okrepitev gospodarskega upravljanja v euroobmočju“ (Reinforcing economic governance in the euro area) je bila predlagana utrditev upravljavskih in izvršilnih struktur v gospodarskih in proračunskih politikah euroobmočja. Predlagana je bila tudi selektivna razširitev take utrditve na vse države članice EU.

| 3. | ECB ugotavlja, da poročilo projektne skupine Evropskega sveta o okrepitvi gospodarskega upravljanja v EU z dne 21. oktobra 2010 (v nadaljnjem besedilu: poročilo projektne skupine) navaja vrsto dodatnih priporočil k predlogom Komisije. ECB je sodelovala v tej projektni skupini, čeprav ni podprla vseh elementov poročila projektne skupine. |
| --- | --- |

3.

ECB ugotavlja, da poročilo projektne skupine Evropskega sveta o okrepitvi gospodarskega upravljanja v EU z dne 21. oktobra 2010 (v nadaljnjem besedilu: poročilo projektne skupine) navaja vrsto dodatnih priporočil k predlogom Komisije. ECB je sodelovala v tej projektni skupini, čeprav ni podprla vseh elementov poročila projektne skupine.

| 4. | Predlogi Komisije pomenijo pomembno razširitev in okrepitev okvira gospodarskega in proračunskega nadzora v EU ter prispevajo k boljšemu izvajanju v euroobmočju. Vendar pa v njih ni nujnega „kvantnega preskoka“ v nadzoru nad euroobmočjem, ki je po mnenju ECB potreben za zagotovitev njegove stabilnosti in nemotenega delovanja. Podobno poročilo projektne skupine, kot je bilo povedano dne 4. novembra 2010 v uvodnem nagovoru tiskovne konference, ki je sledila seji Sveta ECB, pomeni za Evropsko unijo okrepitev obstoječega okvira za proračunski in makroekonomski nadzor. Vendar pa Svet ECB meni, da poročilo projektne skupine še zdaleč ne dosega nujnega „kvantnega preskoka“ za euroobmočje, kakršen bi bil potreben. |
| --- | --- |

4.

Predlogi Komisije pomenijo pomembno razširitev in okrepitev okvira gospodarskega in proračunskega nadzora v EU ter prispevajo k boljšemu izvajanju v euroobmočju. Vendar pa v njih ni nujnega „kvantnega preskoka“ v nadzoru nad euroobmočjem, ki je po mnenju ECB potreben za zagotovitev njegove stabilnosti in nemotenega delovanja. Podobno poročilo projektne skupine, kot je bilo povedano dne 4. novembra 2010 v uvodnem nagovoru tiskovne konference, ki je sledila seji Sveta ECB, pomeni za Evropsko unijo okrepitev obstoječega okvira za proračunski in makroekonomski nadzor. Vendar pa Svet ECB meni, da poročilo projektne skupine še zdaleč ne dosega nujnega „kvantnega preskoka“ za euroobmočje, kakršen bi bil potreben.

| 5. | To mnenje temelji na zgoraj navedenem sporočilu ECB „Okrepitev gospodarskega upravljanja v euroobmočju“, na sodelovanju ECB v projektni skupini in na stališčih ECB v zvezi s poročilom projektne skupine, in sicer z namenom oblikovanja vrste nasvetov k predlogom Komisije glede elementov, ki so po mnenju ECB potrebni za razvoj v smeri „kvantnega preskoka“ v gospodarskem upravljanju euroobmočja. Nobeden od teh nasvetov ne pomeni potrebe po spremembi Pogodbe. |
| --- | --- |

5.

To mnenje temelji na zgoraj navedenem sporočilu ECB „Okrepitev gospodarskega upravljanja v euroobmočju“, na sodelovanju ECB v projektni skupini in na stališčih ECB v zvezi s poročilom projektne skupine, in sicer z namenom oblikovanja vrste nasvetov k predlogom Komisije glede elementov, ki so po mnenju ECB potrebni za razvoj v smeri „kvantnega preskoka“ v gospodarskem upravljanju euroobmočja. Nobeden od teh nasvetov ne pomeni potrebe po spremembi Pogodbe.

| 6. | V tem okviru ECB ugotavlja, da bodo predlogi Komisije po njihovem sprejetju postali temeljni instrument, ki bo EU in države članice zavezoval k vodenju trdnih gospodarskih in proračunskih politik. V primeru euroobmočja je nadaljnja krepitev v skladu s povečano stopnjo povezovanja med državami članicami euroobmočja še bolj upravičena. Trenutna kriza je jasno pokazala, da lahko nestabilne gospodarske in proračunske politike v nekaterih državah članicah euroobmočja ter vsaka posledična finančna nestabilnost neposredno povzročijo težave za druge države članice euroobmočja. Zato ECB poziva zakonodajalca EU in države članice, naj izkoristijo zakonodajni postopek, ki je v teku, za največjo možno okrepitev paketa gospodarskega upravljanja, ki je dovoljena po obstoječih pogodbah. Poleg tega bi morala EU v določenem trenutku preučiti reformo Pogodbe, da bi še bolj okrepila gospodarsko upravljanje. |
| --- | --- |

6.

V tem okviru ECB ugotavlja, da bodo predlogi Komisije po njihovem sprejetju postali temeljni instrument, ki bo EU in države članice zavezoval k vodenju trdnih gospodarskih in proračunskih politik. V primeru euroobmočja je nadaljnja krepitev v skladu s povečano stopnjo povezovanja med državami članicami euroobmočja še bolj upravičena. Trenutna kriza je jasno pokazala, da lahko nestabilne gospodarske in proračunske politike v nekaterih državah članicah euroobmočja ter vsaka posledična finančna nestabilnost neposredno povzročijo težave za druge države članice euroobmočja. Zato ECB poziva zakonodajalca EU in države članice, naj izkoristijo zakonodajni postopek, ki je v teku, za največjo možno okrepitev paketa gospodarskega upravljanja, ki je dovoljena po obstoječih pogodbah. Poleg tega bi morala EU v določenem trenutku preučiti reformo Pogodbe, da bi še bolj okrepila gospodarsko upravljanje.

| 7. | Za ECB je nezadosten avtomatizem bistvena pomanjkljivost predlogov Komisije. ECB priznava, da predlogi Komisije v primerjavi s trenutnimi razmerami pomenijo relativno povečanje avtomatizma, predvsem s predložitvijo predlogov Komisije in ne zgolj priporočil Svetu ter z uvedbo obratnega glasovanja s kvalificirano večino v Svetu. ECB se tudi zaveda, da Svet izvršuje diskrecijsko pravico po členih 121 in 126 Pogodbe, ki se nanašata na nadzor nad gospodarskimi in proračunskimi politikami oziroma na postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V tem okviru ECB predlaga, naj zakonodajalec EU preuči možnost povrnitve sprememb k Paktu za stabilnost in rast, ki je bil uveden leta 2005 (7) in je povečal manevrski prostor držav članic v zvezi z njihovimi obveznostmi po Paktu. |
| --- | --- |

7.

Za ECB je nezadosten avtomatizem bistvena pomanjkljivost predlogov Komisije. ECB priznava, da predlogi Komisije v primerjavi s trenutnimi razmerami pomenijo relativno povečanje avtomatizma, predvsem s predložitvijo predlogov Komisije in ne zgolj priporočil Svetu ter z uvedbo obratnega glasovanja s kvalificirano večino v Svetu. ECB se tudi zaveda, da Svet izvršuje diskrecijsko pravico po členih 121 in 126 Pogodbe, ki se nanašata na nadzor nad gospodarskimi in proračunskimi politikami oziroma na postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V tem okviru ECB predlaga, naj zakonodajalec EU preuči možnost povrnitve sprememb k Paktu za stabilnost in rast, ki je bil uveden leta 2005 (7) in je povečal manevrski prostor držav članic v zvezi z njihovimi obveznostmi po Paktu.

| 8. | V vsakem primeru in poleg povečanj avtomatizma, ki so navedena zgoraj, ima Svet možnost izdati formalno izjavo, ki določa, da bo Svet praviloma v vseh postopkih, obravnavanih v predlogih Komisije, glasoval za nadaljevanje postopka, če bo Komisija tako predlagala ali priporočila v svojem zadevnem predlogu ali priporočilu, in da bo Svet v primeru neupoštevanja pravila utemeljil razloge za odstopanje od pravila. Nenadaljevanje postopka bo torej izjema, ki jo bo Svet posledično moral utemeljiti. Čeprav izjave niso zavezujoče, bi taka zaveza usmerjala Svet pri izvrševanju njegove diskrecijske pravice v različnih postopkih in s tem prispevala k njihovi okrepitvi. Taka izjava bi postala del okvira gospodarskega upravljanja v EU. |
| --- | --- |

8.

V vsakem primeru in poleg povečanj avtomatizma, ki so navedena zgoraj, ima Svet možnost izdati formalno izjavo, ki določa, da bo Svet praviloma v vseh postopkih, obravnavanih v predlogih Komisije, glasoval za nadaljevanje postopka, če bo Komisija tako predlagala ali priporočila v svojem zadevnem predlogu ali priporočilu, in da bo Svet v primeru neupoštevanja pravila utemeljil razloge za odstopanje od pravila. Nenadaljevanje postopka bo torej izjema, ki jo bo Svet posledično moral utemeljiti. Čeprav izjave niso zavezujoče, bi taka zaveza usmerjala Svet pri izvrševanju njegove diskrecijske pravice v različnih postopkih in s tem prispevala k njihovi okrepitvi. Taka izjava bi postala del okvira gospodarskega upravljanja v EU.

| 9. | ECB meni, da bi bila taka izjava nepogrešljiv element nemotenega delovanja gospodarskega upravljanja EU. Če Svet ne bi podprl take izjave, ECB kot drugo možnost priporoča izjavo Euroskupine, s katero bi se 17 držav članic euroobmočja zavezalo, da bodo praviloma glasovale za nadaljevanje postopkov, vsako odstopanje pa bo treba utemeljiti. |
| --- | --- |

9.

ECB meni, da bi bila taka izjava nepogrešljiv element nemotenega delovanja gospodarskega upravljanja EU. Če Svet ne bi podprl take izjave, ECB kot drugo možnost priporoča izjavo Euroskupine, s katero bi se 17 držav članic euroobmočja zavezalo, da bodo praviloma glasovale za nadaljevanje postopkov, vsako odstopanje pa bo treba utemeljiti.

| 10. | Poleg tega obstaja več elementov, ki kažejo na nezadosten avtomatizem v predlogih Komisije in bi jih bilo treba ponovno preučiti:






  (a) | predlagani postopek proračunskega nadzora državam članicam v primeru resnega splošnega gospodarskega upada omogoča odklon od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega proračunskega cilja. Glede na izredno pomembnost fiskalne vzdržnosti bi ECB odsvetovala take odstopne klavzule. Če bi se ohranile, ECB priporoča, da je neogrožanje fiskalne vzdržnosti izrecni pogoj za uveljavitev teh klavzul; |
| --- | --- | --- |

10.

Poleg tega obstaja več elementov, ki kažejo na nezadosten avtomatizem v predlogih Komisije in bi jih bilo treba ponovno preučiti:

(a)

predlagani postopek proračunskega nadzora državam članicam v primeru resnega splošnega gospodarskega upada omogoča odklon od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega proračunskega cilja. Glede na izredno pomembnost fiskalne vzdržnosti bi ECB odsvetovala take odstopne klavzule. Če bi se ohranile, ECB priporoča, da je neogrožanje fiskalne vzdržnosti izrecni pogoj za uveljavitev teh klavzul;

| (b) | predlagani postopek za izvrševanje proračuna predvideva, da bo Svet v izjemnih gospodarskih okoliščinah ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice revidiral obrestne depozite, brezobrestne depozite in globe, ki jih naloži. Te možnosti revizije bi bilo treba črtati, saj kaže, da prispevajo zgolj k podaljševanju postopka in dodatnemu delu Komisije, ne da bi bilo to konkretno utemeljeno, saj bosta Komisija in Svet preučila relevantne okoliščine in argumente zadevnih držav članic, še preden bo Svet naložil finančne ukrepe; |
| --- | --- |

(b)

predlagani postopek za izvrševanje proračuna predvideva, da bo Svet v izjemnih gospodarskih okoliščinah ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice revidiral obrestne depozite, brezobrestne depozite in globe, ki jih naloži. Te možnosti revizije bi bilo treba črtati, saj kaže, da prispevajo zgolj k podaljševanju postopka in dodatnemu delu Komisije, ne da bi bilo to konkretno utemeljeno, saj bosta Komisija in Svet preučila relevantne okoliščine in argumente zadevnih držav članic, še preden bo Svet naložil finančne ukrepe;

| (c) | bolj splošno, okvir gospodarskega upravljanja Komisiji ne bi smel naložiti obveznosti, ki bi omejile njeno zmožnost priporočiti ali predlagati nadaljevanje postopkov. Zlasti bi bilo treba izključiti obveznost Komisije, da kot pogoj za nadaljevanje katerega koli postopka upošteva razprave v Svetu. |
| --- | --- |

(c)

bolj splošno, okvir gospodarskega upravljanja Komisiji ne bi smel naložiti obveznosti, ki bi omejile njeno zmožnost priporočiti ali predlagati nadaljevanje postopkov. Zlasti bi bilo treba izključiti obveznost Komisije, da kot pogoj za nadaljevanje katerega koli postopka upošteva razprave v Svetu.

| 11. | Poleg tega ECB priporoča, da se avtomatizem poveča z dodajanjem obratnega glasovanja s kvalificirano večino v Svetu, kadar koli je to mogoče, enako kot v primeru mnenj Sveta o programih stabilnosti in konvergence, oblikovanih na podlagi člena 121(3) Pogodbe, in z vključevanjem postopkovnih ukrepov, ki pospešujejo postopek s stopnjevanjem pritiska na države članice, ki ne upoštevajo pravil. V tem zadnjem smislu člen 121(4) Pogodbe dovoljuje povečanje avtomatizma v predlaganem postopku proračunskega nadzora. Poleg tega bi lahko izvajanje člena 126(8) Pogodbe ustvarilo ukrep postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, po katerem mora država članica, če želi preprečiti uporabo sankcij, izkazati, da so bili sprejeti učinkoviti ukrepi. |
| --- | --- |

11.

Poleg tega ECB priporoča, da se avtomatizem poveča z dodajanjem obratnega glasovanja s kvalificirano večino v Svetu, kadar koli je to mogoče, enako kot v primeru mnenj Sveta o programih stabilnosti in konvergence, oblikovanih na podlagi člena 121(3) Pogodbe, in z vključevanjem postopkovnih ukrepov, ki pospešujejo postopek s stopnjevanjem pritiska na države članice, ki ne upoštevajo pravil. V tem zadnjem smislu člen 121(4) Pogodbe dovoljuje povečanje avtomatizma v predlaganem postopku proračunskega nadzora. Poleg tega bi lahko izvajanje člena 126(8) Pogodbe ustvarilo ukrep postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, po katerem mora država članica, če želi preprečiti uporabo sankcij, izkazati, da so bili sprejeti učinkoviti ukrepi.

| 12. | V predlaganem postopku proračunskega nadzora in postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem bi bilo treba vzpostaviti dodatne politične in na ugled vezane ukrepe, vključno z obveznostmi držav članic glede poročanja in s poročili Sveta Evropskemu svetu. Poleg tega bi morala Komisija – v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar gre za države članice euroobmočja ali države članice, ki sodelujejo v ERM II – izvesti misije v državah članicah, ki ne upoštevajo priporočil Sveta. |
| --- | --- |

12.

V predlaganem postopku proračunskega nadzora in postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem bi bilo treba vzpostaviti dodatne politične in na ugled vezane ukrepe, vključno z obveznostmi držav članic glede poročanja in s poročili Sveta Evropskemu svetu. Poleg tega bi morala Komisija – v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar gre za države članice euroobmočja ali države članice, ki sodelujejo v ERM II – izvesti misije v državah članicah, ki ne upoštevajo priporočil Sveta.

| 13. | ECB tudi meni, da je preučevanje pomembnih dejavnikov pri ocenjevanju skladnosti z referenčno vrednostjo za delež javnega dolga preveč ohlapno. Čeprav bi se morali vsi pomembni dejavniki preučiti ob pripravi poročila Komisije o obstoju čezmernega deleža dolga in bi bilo treba posebno pozornost nameniti učinku poroštev, ki jih države članice zagotovijo v okviru Evropskega instrumenta za finančno stabilnost ali navsezadnje v okviru bodočega Evropskega mehanizma za stabilnost, bi bilo treba vse te dejavnike preučiti, samo kadar se delež javnega dolga v obdobju treh let zmanjšuje v skladu z napovedmi Komisije. Noben pomembni olajševalni dejavnik ne bi smel nikoli voditi do ocene, da država članica nima čezmernega deleža dolga, kadar njen delež dolga preseže referenčno vrednost in se predvideva, da se bo povečeval. |
| --- | --- |

13.

ECB tudi meni, da je preučevanje pomembnih dejavnikov pri ocenjevanju skladnosti z referenčno vrednostjo za delež javnega dolga preveč ohlapno. Čeprav bi se morali vsi pomembni dejavniki preučiti ob pripravi poročila Komisije o obstoju čezmernega deleža dolga in bi bilo treba posebno pozornost nameniti učinku poroštev, ki jih države članice zagotovijo v okviru Evropskega instrumenta za finančno stabilnost ali navsezadnje v okviru bodočega Evropskega mehanizma za stabilnost, bi bilo treba vse te dejavnike preučiti, samo kadar se delež javnega dolga v obdobju treh let zmanjšuje v skladu z napovedmi Komisije. Noben pomembni olajševalni dejavnik ne bi smel nikoli voditi do ocene, da država članica nima čezmernega deleža dolga, kadar njen delež dolga preseže referenčno vrednost in se predvideva, da se bo povečeval.

| 14. | Uvedba več manevrskega prostora pri ocenjevanju primanjkljajev v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, predvsem z upoštevanjem številnih pomembnih dejavnikov, kadar je delež dolga manjši od 60 % referenčne vrednosti bruto domačega proizvoda (BDP), je v nasprotju z okrepitvijo v pravilih. Ne glede na to, ali je delež dolga nad ali pod 60 % referenčne vrednosti BDP, bi bilo treba pomembne dejavnike preučiti samo pri ocenjevanju, ali gre za čezmerni primanjkljaj, kadar je delež dolga pred upoštevanjem takih dejavnikov blizu 3 % referenčne vrednosti BDP in je referenčna vrednost presežena začasno, in sicer v skladu z obstoječimi pravili. Končno, numerično merilo za ocenjevanje spremembe v deležu dolga bi bilo treba uporabiti nemudoma po začetku veljavnosti Uredbe. |
| --- | --- |

14.

Uvedba več manevrskega prostora pri ocenjevanju primanjkljajev v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, predvsem z upoštevanjem številnih pomembnih dejavnikov, kadar je delež dolga manjši od 60 % referenčne vrednosti bruto domačega proizvoda (BDP), je v nasprotju z okrepitvijo v pravilih. Ne glede na to, ali je delež dolga nad ali pod 60 % referenčne vrednosti BDP, bi bilo treba pomembne dejavnike preučiti samo pri ocenjevanju, ali gre za čezmerni primanjkljaj, kadar je delež dolga pred upoštevanjem takih dejavnikov blizu 3 % referenčne vrednosti BDP in je referenčna vrednost presežena začasno, in sicer v skladu z obstoječimi pravili. Končno, numerično merilo za ocenjevanje spremembe v deležu dolga bi bilo treba uporabiti nemudoma po začetku veljavnosti Uredbe.

| 15. | V okviru predlaganega postopka proračunskega nadzora ECB priporoča: (a) doseganje zadostnega napredka v smeri srednjeročnega cilja bi bilo treba ovrednotiti na podlagi celotne ocene s strukturnim ravnovesjem kot referenco, vključno z analizo porabe, iz katere so izločeni diskrecijski ukrepi glede prihodkov; (b) stopnja rasti javne porabe v običajnih okoliščinah ne bi smela preseči načrtovane referenčne srednjeročne stopnje potencialne rasti bruto domačega proizvoda (BDP); (c) načrtovana srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP bi se morala izračunati v skladu z enotno metodologijo, ki jo uporablja Komisija; (d) upoštevanje vpliva strukture gospodarske rasti na rast prihodkov. Operativne opredelitve teh elementov bo moral določiti kodeks ravnanja (8). |
| --- | --- |

15.

V okviru predlaganega postopka proračunskega nadzora ECB priporoča: (a) doseganje zadostnega napredka v smeri srednjeročnega cilja bi bilo treba ovrednotiti na podlagi celotne ocene s strukturnim ravnovesjem kot referenco, vključno z analizo porabe, iz katere so izločeni diskrecijski ukrepi glede prihodkov; (b) stopnja rasti javne porabe v običajnih okoliščinah ne bi smela preseči načrtovane referenčne srednjeročne stopnje potencialne rasti bruto domačega proizvoda (BDP); (c) načrtovana srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP bi se morala izračunati v skladu z enotno metodologijo, ki jo uporablja Komisija; (d) upoštevanje vpliva strukture gospodarske rasti na rast prihodkov. Operativne opredelitve teh elementov bo moral določiti kodeks ravnanja (8).

| 16. | ECB močno pozdravlja uvedbo postopka makroekonomskega nadzora, ki zapolnjuje pomembno vrzel v okviru gospodarskega upravljanja. Ta nov postopek bi se moral trdno osredotočiti na države članice euroobmočja, ki se soočajo s trajnimi izgubami konkurenčnosti in velikimi primanjkljaji tekočega računa. Upoštevati bi bilo treba tudi učinke prelivanja v euroobmočju in posebne zahteve za zagotovitev njegovega nemotenega delovanja. Glede na možno spreminjajočo se naravo krize v času se lahko pojavi seznam kazalnikov, ki jih je treba uporabiti v povezavi s postopkom, vendar se pri tem ne sme izgubiti cilj postopka, ki bi moral biti v preprečevanju situacij, ki ustvarjajo tveganja za gospodarsko, proračunsko in finančno stabilnost v euroobmočju in v EU. |
| --- | --- |

16.

ECB močno pozdravlja uvedbo postopka makroekonomskega nadzora, ki zapolnjuje pomembno vrzel v okviru gospodarskega upravljanja. Ta nov postopek bi se moral trdno osredotočiti na države članice euroobmočja, ki se soočajo s trajnimi izgubami konkurenčnosti in velikimi primanjkljaji tekočega računa. Upoštevati bi bilo treba tudi učinke prelivanja v euroobmočju in posebne zahteve za zagotovitev njegovega nemotenega delovanja. Glede na možno spreminjajočo se naravo krize v času se lahko pojavi seznam kazalnikov, ki jih je treba uporabiti v povezavi s postopkom, vendar se pri tem ne sme izgubiti cilj postopka, ki bi moral biti v preprečevanju situacij, ki ustvarjajo tveganja za gospodarsko, proračunsko in finančno stabilnost v euroobmočju in v EU.

| 17. | Področje uporabe postopka bi moralo z opredelitvijo pojma »neravnovesja« določati odprt krog situacij, ki naj jih postopek prepreči. Poleg tega bi vključitev pojma »ranljivosti« v ta postopek, opredeljenega kot situacije, v katerih bi lahko država članica zašla v težave, ki bi jih stabilen makroekonomski nadzor ekonomske in monetarne unije razumno pokril, okrepila preventivno naravo postopka. Prav tako je treba razjasniti, da bi morala biti priporočila po tem postopku ustrezno usklajena z drugimi postopki, vzpostavljenimi po členih 121, 126 in 136 Pogodbe, in da postopek upošteva obveznosti iz dogovorov v okviru ERM II. V zvezi s sklicevanjem na Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) v postopku makroekonomskega nadzora, čeprav upoštevanje njegovih opozoril in priporočil v tem postopku ne bo vplivalo na njegovo neodvisnost, ECB priporoča uvedbo sklicevanja na potrebo po spoštovanju režima zaupnosti v ESRB. |
| --- | --- |

17.

Področje uporabe postopka bi moralo z opredelitvijo pojma »neravnovesja« določati odprt krog situacij, ki naj jih postopek prepreči. Poleg tega bi vključitev pojma »ranljivosti« v ta postopek, opredeljenega kot situacije, v katerih bi lahko država članica zašla v težave, ki bi jih stabilen makroekonomski nadzor ekonomske in monetarne unije razumno pokril, okrepila preventivno naravo postopka. Prav tako je treba razjasniti, da bi morala biti priporočila po tem postopku ustrezno usklajena z drugimi postopki, vzpostavljenimi po členih 121, 126 in 136 Pogodbe, in da postopek upošteva obveznosti iz dogovorov v okviru ERM II. V zvezi s sklicevanjem na Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) v postopku makroekonomskega nadzora, čeprav upoštevanje njegovih opozoril in priporočil v tem postopku ne bo vplivalo na njegovo neodvisnost, ECB priporoča uvedbo sklicevanja na potrebo po spoštovanju režima zaupnosti v ESRB.

| 18. | Polega tega bi bilo treba v postopku makroekonomskega nadzora določiti pregledne in učinkovite sprožilne mehanizme. Ocene makroekonomskih neravnovesij in priporočila za korektivne ukrepe bi morali biti široko dostopni javnosti v vseh fazah postopka. V predlagani postopek v zvezi s čezmernimi ravnovesji bi bilo treba uvesti tudi povečan avtomatizem in stopnjevane finančne sankcije, predvsem po prvem primeru neupoštevanja priporočil Sveta s strani države članice, po katerem bi Svet že moral naložiti obrestni depozit, ne da bi bil potreben ponovni primer neupoštevanja. Slednji bi moral biti sankcioniran z globo. |
| --- | --- |

18.

Polega tega bi bilo treba v postopku makroekonomskega nadzora določiti pregledne in učinkovite sprožilne mehanizme. Ocene makroekonomskih neravnovesij in priporočila za korektivne ukrepe bi morali biti široko dostopni javnosti v vseh fazah postopka. V predlagani postopek v zvezi s čezmernimi ravnovesji bi bilo treba uvesti tudi povečan avtomatizem in stopnjevane finančne sankcije, predvsem po prvem primeru neupoštevanja priporočil Sveta s strani države članice, po katerem bi Svet že moral naložiti obrestni depozit, ne da bi bil potreben ponovni primer neupoštevanja. Slednji bi moral biti sankcioniran z globo.

| 19. | Natečene obresti iz brezobrestnih depozitov in globe, naložene državam članicam euroobmočja v skladu s predlogi Komisije, bi bilo treba dodeliti Evropskemu mehanizmu za stabilnost, ki naj bi bil vzpostavljen leta 2013, z ustrezno prehodno rešitvijo do njegove vzpostavitve. |
| --- | --- |

19.

Natečene obresti iz brezobrestnih depozitov in globe, naložene državam članicam euroobmočja v skladu s predlogi Komisije, bi bilo treba dodeliti Evropskemu mehanizmu za stabilnost, ki naj bi bil vzpostavljen leta 2013, z ustrezno prehodno rešitvijo do njegove vzpostavitve.

| 20. | Postopke, obravnavane v predlogih Komisije, bi bilo treba izvesti in uveljaviti na usklajen način. To bi se olajšalo s tem, da bi si pri sprejemanju in uporabi posledičnih uredb v največji možni meri prizadevali za enostavnost, preglednost in predvidljivost. Omejiti bi bilo treba možnosti za različne razlage ali spore glede vprašanj, povezanih z merjenjem, in se izogniti birokratskim postopkom. |
| --- | --- |

20.

Postopke, obravnavane v predlogih Komisije, bi bilo treba izvesti in uveljaviti na usklajen način. To bi se olajšalo s tem, da bi si pri sprejemanju in uporabi posledičnih uredb v največji možni meri prizadevali za enostavnost, preglednost in predvidljivost. Omejiti bi bilo treba možnosti za različne razlage ali spore glede vprašanj, povezanih z merjenjem, in se izogniti birokratskim postopkom.

| 21. | ECB predlaga, da se Komisija pri misijah v okviru postopkov proračunskega in makroekonomskega nadzora ter postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, če je po njenem mnenju to primerno, poveže z ECB, kadar gre za misije v državah članicah, katerih valuta je euro, in za države članice, ki sodelujejo v ERM II. Sodelovanje ECB v misijah v Grčiji in na Irskem se je izkazalo za koristno. ECB razume to sodelovanje kot svoj prispevek h gospodarskim politikam in bo zagotavljala ta prispevek brez kakršnega koli poseganja v svojo neodvisnost pri izpolnjevanju svojih nalog, določenih v Pogodbi. |
| --- | --- |

21.

ECB predlaga, da se Komisija pri misijah v okviru postopkov proračunskega in makroekonomskega nadzora ter postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, če je po njenem mnenju to primerno, poveže z ECB, kadar gre za misije v državah članicah, katerih valuta je euro, in za države članice, ki sodelujejo v ERM II. Sodelovanje ECB v misijah v Grčiji in na Irskem se je izkazalo za koristno. ECB razume to sodelovanje kot svoj prispevek h gospodarskim politikam in bo zagotavljala ta prispevek brez kakršnega koli poseganja v svojo neodvisnost pri izpolnjevanju svojih nalog, določenih v Pogodbi.

| 22. | ECB tudi vidi potrebo po ustanovitvi svetovalnega organa, sestavljenega iz oseb s priznanimi sposobnostmi v gospodarskih in fiskalnih zadevah, ki bi pripravil na institucije Unije naslovljeno neodvisno letno poročilo, kako Svet in Komisija, vključno z Eurostatom, izpolnjujejo njihove obveznosti po členih 121 in 126 Pogodbe ter po postopkih, obravnavanih v predlogih Komisije. Če bi njegove zmožnosti to dopuščale in brez poseganja v njegovo glavno nalogo priprave zgoraj navedenega poročila, bi moral ta organ na zahtevo Evropskega sveta, Sveta ali Komisije analizirati tudi posebna gospodarska ali proračunska vprašanja. Naloge tega organa ne bi smele kršiti pristojnosti Komisije. Člani tega organa bi morali biti popolnoma neodvisni. Zakonodajalec EU bo moral določiti upravni položaj in značilnosti tega organa, vključno z materialnimi in človeškimi viri. Ta organ bi bilo treba ustanoviti v okviru predlaganega postopka proračunskega nadzora, drugi predlogi Komisije pa bi se morali nanj sklicevati. |
| --- | --- |

22.

ECB tudi vidi potrebo po ustanovitvi svetovalnega organa, sestavljenega iz oseb s priznanimi sposobnostmi v gospodarskih in fiskalnih zadevah, ki bi pripravil na institucije Unije naslovljeno neodvisno letno poročilo, kako Svet in Komisija, vključno z Eurostatom, izpolnjujejo njihove obveznosti po členih 121 in 126 Pogodbe ter po postopkih, obravnavanih v predlogih Komisije. Če bi njegove zmožnosti to dopuščale in brez poseganja v njegovo glavno nalogo priprave zgoraj navedenega poročila, bi moral ta organ na zahtevo Evropskega sveta, Sveta ali Komisije analizirati tudi posebna gospodarska ali proračunska vprašanja. Naloge tega organa ne bi smele kršiti pristojnosti Komisije. Člani tega organa bi morali biti popolnoma neodvisni. Zakonodajalec EU bo moral določiti upravni položaj in značilnosti tega organa, vključno z materialnimi in človeškimi viri. Ta organ bi bilo treba ustanoviti v okviru predlaganega postopka proračunskega nadzora, drugi predlogi Komisije pa bi se morali nanj sklicevati.

| 23. | V zvezi s predlagano direktivo o proračunskih okvirih ECB meni, čeprav se strinja z izbiro direktive kot pravnega instrumenta, da bi namen in narava direktive terjala, da je nacionalni prenos največji možni približek besedila direktive. To še zlasti velja za države članice euroobmočja. V tem okviru bi ECB pozdravila politično izjavo Euroskupine, da bi se dosegel tak poenoten nacionalni prenos, kar bi se lahko odrazilo v uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

23.

V zvezi s predlagano direktivo o proračunskih okvirih ECB meni, čeprav se strinja z izbiro direktive kot pravnega instrumenta, da bi namen in narava direktive terjala, da je nacionalni prenos največji možni približek besedila direktive. To še zlasti velja za države članice euroobmočja. V tem okviru bi ECB pozdravila politično izjavo Euroskupine, da bi se dosegel tak poenoten nacionalni prenos, kar bi se lahko odrazilo v uvodnih izjavah.

| 24. | ECB tudi meni, da bi bilo treba od vseh držav članic v vsakem primeru zahtevati zagotovitev neodvisnega spremljanja, analize in potrditve ključnih elementov njihovih proračunskih okvirov. Za države članice euroobmočja bi bilo treba uvesti posebno poglavje, v katerem bi se želeni elementi iz sklepov Sveta z dne 17. maja 2010 in iz poročila projektne skupine s pomočjo direktive določili kot obvezni za države članice euroobmočja, skupaj z možnostjo držav članic zunaj euroobmočja, da jih prostovoljno implementirajo v njihove pravne rede, kar ECB močno priporoča. Med želenimi elementi se kot prioriteta direktive kaže oblikovanje neodvisnih fiskalnih svetov, direktiva pa bi morala posebno pozornost nameniti tudi uvedbi pristopa od zgoraj navzdol, to pomeni uvedbi predhodnega dogovora o skupni ravni porabe, ki se nato razporedi po deležih porabe za različna ministrstva in vladne agencije. |
| --- | --- |

24.

ECB tudi meni, da bi bilo treba od vseh držav članic v vsakem primeru zahtevati zagotovitev neodvisnega spremljanja, analize in potrditve ključnih elementov njihovih proračunskih okvirov. Za države članice euroobmočja bi bilo treba uvesti posebno poglavje, v katerem bi se želeni elementi iz sklepov Sveta z dne 17. maja 2010 in iz poročila projektne skupine s pomočjo direktive določili kot obvezni za države članice euroobmočja, skupaj z možnostjo držav članic zunaj euroobmočja, da jih prostovoljno implementirajo v njihove pravne rede, kar ECB močno priporoča. Med želenimi elementi se kot prioriteta direktive kaže oblikovanje neodvisnih fiskalnih svetov, direktiva pa bi morala posebno pozornost nameniti tudi uvedbi pristopa od zgoraj navzdol, to pomeni uvedbi predhodnega dogovora o skupni ravni porabe, ki se nato razporedi po deležih porabe za različna ministrstva in vladne agencije.

| 25. | Vsi ti ukrepi državam članicam ne bi smeli preprečiti razvijanja strožjih proračunskih okvirov, na primer z vključitvijo pravil o prepovedi strukturnih javnofinančnih primanjkljajev nad določenim pragom BDP. Hkrati bi moral zakonodajalec EU preučiti možnost, da se v direktivo ali drugo zakonodajo uvede obveznost držav članic sprejeti zakonodajo z jasnimi okviri zadolževanja z natančnimi opredelitvami in omejitvami, saj bi to prispevalo k pravni varnosti. |
| --- | --- |

25.

Vsi ti ukrepi državam članicam ne bi smeli preprečiti razvijanja strožjih proračunskih okvirov, na primer z vključitvijo pravil o prepovedi strukturnih javnofinančnih primanjkljajev nad določenim pragom BDP. Hkrati bi moral zakonodajalec EU preučiti možnost, da se v direktivo ali drugo zakonodajo uvede obveznost držav članic sprejeti zakonodajo z jasnimi okviri zadolževanja z natančnimi opredelitvami in omejitvami, saj bi to prispevalo k pravni varnosti.

| 26. | Poleg tega ECB priporoča, da se poudari pomembnost preglednih nacionalnih napovedi in metodologij za njihovo pripravo. Hkrati morajo napovedi Komisije igrati osrednjo vlogo pri primerjanju nacionalnih napovedi. |
| --- | --- |

26.

Poleg tega ECB priporoča, da se poudari pomembnost preglednih nacionalnih napovedi in metodologij za njihovo pripravo. Hkrati morajo napovedi Komisije igrati osrednjo vlogo pri primerjanju nacionalnih napovedi.

| 27. | Nadalje bi morala direktiva v zvezi z njeno učinkovitostjo izrecno navajati stroške, ki bodo nastali nacionalnim organom zaradi neupoštevanja numeričnih fiskalnih pravil, vključno z nefinančnimi ukrepi in finančnimi sankcijami na nacionalni ravni. Vključiti bi bilo treba obveznosti srednjeročnega odplačila dolga, ki presega zneske, dovoljene v fiskalnem okviru. Posebne okoliščine, v katerih je dovoljeno začasno neupoštevanje pravil, bi bilo treba strogo opredeliti, če so sploh potrebne. Poleg tega ECB meni, da bi zaradi predvidenega začetka veljavnosti Evropskega mehanizma za stabilnost v letu 2013 moral biti rok za prenos 31. december 2012 in ne 31. december 2013. |
| --- | --- |

27.

Nadalje bi morala direktiva v zvezi z njeno učinkovitostjo izrecno navajati stroške, ki bodo nastali nacionalnim organom zaradi neupoštevanja numeričnih fiskalnih pravil, vključno z nefinančnimi ukrepi in finančnimi sankcijami na nacionalni ravni. Vključiti bi bilo treba obveznosti srednjeročnega odplačila dolga, ki presega zneske, dovoljene v fiskalnem okviru. Posebne okoliščine, v katerih je dovoljeno začasno neupoštevanje pravil, bi bilo treba strogo opredeliti, če so sploh potrebne. Poleg tega ECB meni, da bi zaradi predvidenega začetka veljavnosti Evropskega mehanizma za stabilnost v letu 2013 moral biti rok za prenos 31. december 2012 in ne 31. december 2013.

| 28. | V zvezi s statističnimi podatki kot delom direktive ECB podpira večjo pravočasnost in zanesljivost letnih in četrtletnih državnih računov, ki se sporočajo Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (9). Direktiva lahko prispeva k sočasnemu povečanju pravočasnosti in zanesljivosti računov sektorja država s tem, ko podpira izvajanje sistemov javnega računovodstva po obračunskem načelu, ki so medsebojno povezani z nacionalnimi računi, osnovanimi na ESR 95. Računovodski sistemi bi morali temeljiti na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor, da bi se zagotovilo usklajeno prepoznavanje in merjenje državnih transakcij. |
| --- | --- |

28.

V zvezi s statističnimi podatki kot delom direktive ECB podpira večjo pravočasnost in zanesljivost letnih in četrtletnih državnih računov, ki se sporočajo Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (9). Direktiva lahko prispeva k sočasnemu povečanju pravočasnosti in zanesljivosti računov sektorja država s tem, ko podpira izvajanje sistemov javnega računovodstva po obračunskem načelu, ki so medsebojno povezani z nacionalnimi računi, osnovanimi na ESR 95. Računovodski sistemi bi morali temeljiti na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor, da bi se zagotovilo usklajeno prepoznavanje in merjenje državnih transakcij.

| 29. | V zvezi s statističnimi podatki v bodoči zakonodaji ECB ugotavlja, da je, kot navaja poročilo projektne skupine, potrebno zakonodajno ukrepanje EU, da bi „Evropski statistični kodeks ravnanja“ postal pravno zavezujoč, v vmesnem času pa naj se pospeši celovito izvajanje kodeksa, zlasti v zvezi s kakovostjo in pooblastili za zbiranje podatkov. Poleg tega bi bilo treba še bolj okrepiti pristojnosti Eurostata pri ocenjevanju in spremljanju uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, s poudarkom na proaktivnih ukrepih za zvišanje kakovosti državnih statistik. |
| --- | --- |

29.

V zvezi s statističnimi podatki v bodoči zakonodaji ECB ugotavlja, da je, kot navaja poročilo projektne skupine, potrebno zakonodajno ukrepanje EU, da bi „Evropski statistični kodeks ravnanja“ postal pravno zavezujoč, v vmesnem času pa naj se pospeši celovito izvajanje kodeksa, zlasti v zvezi s kakovostjo in pooblastili za zbiranje podatkov. Poleg tega bi bilo treba še bolj okrepiti pristojnosti Eurostata pri ocenjevanju in spremljanju uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, s poudarkom na proaktivnih ukrepih za zvišanje kakovosti državnih statistik.

| 30. | Končno, ECB opozarja, da bodo predlogi Komisije in zlasti reforme, ki se nanašajo na euroobmočje, pomenili povečane delovne zahteve tako na ravni EU kot na nacionalni ravni, kar terja posledično dodelitev človeških in materialnih virov. |
| --- | --- |

30.

Končno, ECB opozarja, da bodo predlogi Komisije in zlasti reforme, ki se nanašajo na euroobmočje, pomenili povečane delovne zahteve tako na ravni EU kot na nacionalni ravni, kar terja posledično dodelitev človeških in materialnih virov.

Predlagane spremembe besedila

Kadar ECB priporoča spremembe predlogov Komisije, so konkretni predlogi za spremembe besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

Po sprejetju bodo morala sklicevanja predlaganih uredb in direktive izkazovati predložitev tega mnenja.

V Frankfurtu na Majni, 16. februarja 2011

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2010) 522.

1

(2)  COM(2010) 523.

2

(3)  COM(2010) 524.

3

(4)  COM(2010) 525.

4

(5)  COM(2010) 526.

5

(6)  COM(2010) 527.

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1055/2005 z dne 27. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 174, 7.7.2005, str. 1) ter Uredba Sveta (ES) št. 1056/2005 z dne 27. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

7

(8)  „Podrobne določbe o izvajanju Pakta za stabilnost in rast ter Smernice o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergence“, ki jih je Svet ECOFIN potrdil 7. septembra 2010.

8

(9)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1.

9

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem

(COM(2010) 522)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Nove uvodne izjave |
| „(7) | Ugotavljanje obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila dolga in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, ne sme temeljiti samo na neizpolnjevanju številčnega merila, temveč je treba pri tem upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu Komisije na podlagi člena 126(3) Pogodbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Nove uvodne izjave

„(7)

Ugotavljanje obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila dolga in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, ne sme temeljiti samo na neizpolnjevanju številčnega merila, temveč je treba pri tem upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu Komisije na podlagi člena 126(3) Pogodbe.

| (8) | Če javni dolg v primerjavi z bruto domačim proizvodom ne presega referenčne vrednosti, je treba pri ugotavljanju obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila primanjkljaja in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu na podlagi člena 126(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(8)

Če javni dolg v primerjavi z bruto domačim proizvodom ne presega referenčne vrednosti, je treba pri ugotavljanju obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila primanjkljaja in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu na podlagi člena 126(3) Pogodbe.

| (9) | Komisija mora v poročilu na podlagi člena 126(3) Pogodbe ustrezno obravnavati kakovost nacionalnega fiskalnega okvira, saj ima ključno vlogo pri podpiranju fiskalne konsolidacije in vzdržnih javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Komisija mora v poročilu na podlagi člena 126(3) Pogodbe ustrezno obravnavati kakovost nacionalnega fiskalnega okvira, saj ima ključno vlogo pri podpiranju fiskalne konsolidacije in vzdržnih javnih financ.

| (10) | Da bi olajšali spremljanje upoštevanja priporočil in pozivov Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je treba v teh priporočilih in pozivih navesti letne proračunske cilje, ki ustrezajo zahtevanemu fiskalnemu izboljšanju, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(10)

Da bi olajšali spremljanje upoštevanja priporočil in pozivov Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je treba v teh priporočilih in pozivih navesti letne proračunske cilje, ki ustrezajo zahtevanemu fiskalnemu izboljšanju, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.

| (11) | Oceni učinkovitih ukrepov bo v pomoč, če se izpolnjevanje ciljev za javnofinančne odhodke uporabi kot referenčna vrednost v povezavi z izvajanjem načrtovanih ukrepov na strani prihodkov. |
| --- | --- |

(11)

Oceni učinkovitih ukrepov bo v pomoč, če se izpolnjevanje ciljev za javnofinančne odhodke uporabi kot referenčna vrednost v povezavi z izvajanjem načrtovanih ukrepov na strani prihodkov.

| (12) | Pri ocenjevanju, ali naj se rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja podaljša, je treba posebno pozornost nameniti resnim splošnim gospodarskim upadom.“ |
| --- | --- |

(12)

Pri ocenjevanju, ali naj se rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja podaljša, je treba posebno pozornost nameniti resnim splošnim gospodarskim upadom.“

| „(7) | Ugotavljanje obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila dolga in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, bi moralo temeljiti na neizpolnjevanju številčnega merila, in upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu Komisije na podlagi člena 126(3) Pogodbe, samo kadar se delež javnega dolga v obdobju treh let zmanjšuje v skladu z napovedmi Komisije. |
| --- | --- |

„(7)

Ugotavljanje obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila dolga in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, bi moralo temeljiti na neizpolnjevanju številčnega merila, in upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu Komisije na podlagi člena 126(3) Pogodbe, samo kadar se delež javnega dolga v obdobju treh let zmanjšuje v skladu z napovedmi Komisije.

| (8) | Samo če je delež dolga blizu referenčni vrednosti in je referenčna vrednost presežena začasno, je treba pri ugotavljanju obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila primanjkljaja in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu na podlagi člena 126(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(8)

Samo če je delež dolga blizu referenčni vrednosti in je referenčna vrednost presežena začasno, je treba pri ugotavljanju obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila primanjkljaja in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu na podlagi člena 126(3) Pogodbe.

| | |
| --- | --- |

(9)

| (9) | Da bi olajšali spremljanje upoštevanja priporočil in pozivov Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, bi lahko letne proračunske cilje, za zahtevano fiskalno izboljšanje, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, dopolnjevale nadaljnje specifikacije, ki ustrezajo tem strukturnim ciljem. |
| --- | --- |

Da bi olajšali spremljanje upoštevanja priporočil in pozivov Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, bi lahko letne proračunske cilje, za zahtevano fiskalno izboljšanje, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, dopolnjevale nadaljnje specifikacije, ki ustrezajo tem strukturnim ciljem.

| (10) | Ocena učinkovitih ukrepov bi morala temeljiti na zahtevanih izboljšavah strukturnega ravnovesja in bi jo lahko dopolnjevalo izpolnjevanje ciljev za javnofinančne odhodke kot referenčna vrednost v povezavi z izvajanjem načrtovanih ukrepov na strani prihodkov. |
| --- | --- |

(10)

Ocena učinkovitih ukrepov bi morala temeljiti na zahtevanih izboljšavah strukturnega ravnovesja in bi jo lahko dopolnjevalo izpolnjevanje ciljev za javnofinančne odhodke kot referenčna vrednost v povezavi z izvajanjem načrtovanih ukrepov na strani prihodkov.

| | “ |
| --- | --- |

“

Pojasnilo

Pojasnilo

Že uvodne izjave bi morale razjasniti, da je treba zavrniti povečanje manevrskega prostora v okrepljenem Paktu za stabilnost in rast. Uvedene spremembe so podrobno pojasnjene med splošnimi pripombami tega mnenja in v nadaljevanju.

Že uvodne izjave bi morale razjasniti, da je treba zavrniti povečanje manevrskega prostora v okrepljenem Paktu za stabilnost in rast. Uvedene spremembe so podrobno pojasnjene med splošnimi pripombami tega mnenja in v nadaljevanju.

Sprememba 1a

Sprememba 1a

Člen 1(2)(b) predlagane uredbe

(Člen 2(1a) (novo) Uredbe (ES) št. 1467/97)

„1a.   V primeru preseganja referenčne vrednosti velja, da se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom (BDP) zadosti znižuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti v skladu s členom 126(2)(b) Pogodbe, če se je odstopanje od referenčne vrednosti v prejšnjih treh letih zmanjšalo za eno dvajsetino na leto. Pri uporabi tega kazalnika je treba v obdobju treh let od [začetka veljavnosti te uredbe – se vstavi] upoštevati njegov retrospektiven značaj.“

„1a.   V primeru preseganja referenčne vrednosti velja, da se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom (BDP) zadosti znižuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti v skladu s členom 126(2)(b) Pogodbe, če se je odstopanje od referenčne vrednosti v prejšnjih treh letih zmanjšalo za eno dvajsetino na leto. “

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB podpira uporabo numeričnega merila za ocenjevanje spremembe v deležu dolga nemudoma po datumu začetka veljavnosti Uredbe.

ECB podpira uporabo numeričnega merila za ocenjevanje spremembe v deležu dolga nemudoma po datumu začetka veljavnosti Uredbe.

Sprememba 2

Sprememba 2

Člen 1(2)(c) predlagane uredbe

(Člen 2(3) in (3a) (novo) Uredbe (ES) št. 1467/97)

„3.   Pri pripravi poročila iz člena 126(3) Pogodbe Komisija upošteva vse pomembne dejavnike, navedene v zadevnem členu. V poročilu se ustrezno upoštevata razvoj srednjeročnega gospodarskega položaja (zlasti potencialna rast, obstoječi konjunkturni pogoji, inflacija, čezmerna makroekonomska neravnovesja) in razvoj srednjeročnega proračunskega stanja (zlasti prizadevanja za fiskalno konsolidacijo v času dobrih gospodarskih razmer, javne naložbe, izvajanje ukrepov v okviru skupne strategije Unije za rasti in izboljšanja splošne kakovosti javnih financ, zlasti skladnost z Direktivo Sveta [...] o zahtevah za proračunske okvire držav članic). V poročilu se po potrebi analizira tudi razvoj srednjeročnega stanja dolga (zlasti se v njem ustrezno upoštevajo dejavniki tveganja, vključno s strukturo zapadlosti in valuto denominacije dolga, ukrepi za usklajevanje stanj in tokov, nakopičene rezerve in druga javna sredstva; jamstva, zlasti v povezavi s finančnim sektorjem; eksplicitne in implicitne obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva ter zasebni dolg, če lahko predstavlja pogojno implicitno obveznost vlade). Poleg tega Komisija ustrezno upošteva vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za izčrpno kvalitativno oceno preseganja referenčne vrednosti ter ki jih je Komisiji in Svetu posredovala država članica. V zvezi s tem se posebna pozornost nameni zlasti finančnim prispevkom za spodbujanje mednarodne solidarnosti in doseganje ciljev politike Unije, vključno s finančno stabilnostjo.

4.   Komisija in Svet opravita uravnoteženo splošno oceno vseh pomembnih dejavnikov in pri tem ocenita zlasti, v kolikšni meri ti dejavniki vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in/ali dolga kot oteževalni ali olajševalni dejavnik.

Če razmerje med javnim dolgom in BDP presega referenčno vrednost, se pri ocenjevanju izpolnjevanja na podlagi merila primanjkljaja ti dejavniki upoštevajo v korakih iz odstavkov 4, 5 in 6 člena 126 Pogodbe, ki vodijo do odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, samo če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj osnovnega načela – da ostaja javnofinančni primanjkljaj, preden se ti pomembni dejavniki upoštevajo, blizu referenčni vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno.“

„3.   Pri pripravi poročila iz člena 126(3) Pogodbe Komisija upošteva vse pomembne dejavnike, navedene v zadevnem členu. V poročilu se ustrezno upoštevata razvoj srednjeročnega gospodarskega položaja (zlasti potencialna rast, obstoječi konjunkturni pogoji, inflacija, ) in razvoj srednjeročnega proračunskega stanja (zlasti prizadevanja za fiskalno konsolidacijo v času dobrih gospodarskih razmer, javne naložbe, izvajanje ukrepov v okviru skupne strategije Unije za rasti in izboljšanja splošne kakovosti javnih financ, zlasti skladnost z Direktivo Sveta [...] o zahtevah za proračunske okvire držav članic). V poročilu se po potrebi analizira tudi razvoj srednjeročnega stanja dolga (zlasti se v njem ustrezno upoštevajo dejavniki tveganja, vključno s strukturo zapadlosti in valuto denominacije dolga, ukrepi za usklajevanje stanj in tokov, nakopičene rezerve in druga javna sredstva; jamstva, zlasti v povezavi s finančnim sektorjem; eksplicitne in implicitne obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva ter zasebni dolg, če lahko predstavlja pogojno implicitno obveznost vlade). Poleg tega Komisija ustrezno upošteva vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za izčrpno kvalitativno oceno preseganja referenčne vrednosti ter ki jih je Komisiji in Svetu posredovala država članica. V zvezi s tem se posebna pozornost nameni zlasti finančnim prispevkom za spodbujanje mednarodne solidarnosti in doseganje ciljev politike Unije, vključno s finančno stabilnostjo.

Pri pripravi poročila lahko Komisija od zadevne države članice zahteva dodatne informacije.

[...]

3a.   Pri ocenjevanju izpolnjevanja na podlagi merila dolga se ti pomembni dejavniki upoštevajo v korakih iz odstavkov 4, 5 in 6 člena 126 Pogodbe, ki vodijo do odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, samo kadar se delež javnega dolga v obdobju treh let zmanjšuje v skladu z napovedjo Komisije.

4.   Komisija in Svet opravita uravnoteženo splošno oceno vseh pomembnih dejavnikov in pri tem ocenita zlasti, v kolikšni meri ti dejavniki vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in/ali dolga kot oteževalni ali olajševalni dejavnik.

Pri ocenjevanju izpolnjevanja na podlagi merila primanjkljaja se ti dejavniki upoštevajo v korakih iz odstavkov 4, 5 in 6 člena 126 Pogodbe, ki vodijo do odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, samo če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj osnovnega načela – da ostaja javnofinančni primanjkljaj, preden se ti pomembni dejavniki upoštevajo, blizu referenčni vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Poročilo Komisije iz člena 2(3), ki se sklicuje na člen 126(3) Pogodbe, med drugim upošteva tudi „čezmerna makroekonomska neravnovesja“, ki so predmet drugega predloga (COM(2010) 525). ECB podpira logični in razumni soobstoj različnih postopkov. Sklicevanje na „čezmerna makroekonomska neravnovesja“ lahko vodi do nejasnosti z dajanjem vtisa, da COM(2010) 522 in COM(2010) 525 urejata v bistvu enako vsebino.

Poročilo Komisije iz člena 2(3), ki se sklicuje na člen 126(3) Pogodbe, med drugim upošteva tudi „čezmerna makroekonomska neravnovesja“, ki so predmet drugega predloga (COM(2010) 525). ECB podpira logični in razumni soobstoj različnih postopkov. Sklicevanje na „čezmerna makroekonomska neravnovesja“ lahko vodi do nejasnosti z dajanjem vtisa, da COM(2010) 522 in COM(2010) 525 urejata v bistvu enako vsebino.

Dodatna zahteva glede poročanja naj bi bila spodbuda za izpolnjevanje s strani države članice, saj mora Komisija pripraviti poročilo o obstoju čezmernega primanjkljaja ali čezmernega deleža dolga. V primeru skladnosti z referenčnimi vrednostmi dodatno poročanje ne bi bilo potrebno.

Dodatna zahteva glede poročanja naj bi bila spodbuda za izpolnjevanje s strani države članice, saj mora Komisija pripraviti poročilo o obstoju čezmernega primanjkljaja ali čezmernega deleža dolga. V primeru skladnosti z referenčnimi vrednostmi dodatno poročanje ne bi bilo potrebno.

Čeprav se bodo vsi pomembni faktorji preučili ob pripravi poročila Komisije o obstoju čezmernega deleža dolga, se preučijo, samo kadar se delež javnega dolga zmanjšuje. Noben pomembni olajševalni dejavnik ne bi smel nikoli voditi do ocene, da država članica nima čezmernega deleža dolga, kadar njen delež dolga preseže referenčno vrednost in se povečuje.

Čeprav se bodo vsi pomembni faktorji preučili ob pripravi poročila Komisije o obstoju čezmernega deleža dolga, se preučijo, samo kadar se delež javnega dolga zmanjšuje. Noben pomembni olajševalni dejavnik ne bi smel nikoli voditi do ocene, da država članica nima čezmernega deleža dolga, kadar njen delež dolga preseže referenčno vrednost in se povečuje.

Končno, načelo „blizu in začasno“ v zvezi z merilom dolga bi bilo treba spoštovati ne glede na delež dolga.

Končno, načelo „blizu in začasno“ v zvezi z merilom dolga bi bilo treba spoštovati ne glede na delež dolga.

Sprememba 3

Sprememba 3

Člen 1(3)(d) predlagane uredbe

(Člen 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97)

„4a.   Zadevna država članica predloži Komisiji in Svetu najpozneje v roku šestih mesecev iz odstavka 4 poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila sveta v skladu s členom 126(7) Pogodbe. Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in diskrecijske ukrepe na strani prihodkov v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe ter informacije o sprejetih ukrepih in naravi ukrepov, predvidenih za dosego ciljev. Poročilo se objavi.

5.   Če so bili v skladu s priporočilom na podlagi člena 126(7) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju priporočila nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe. Revidirano priporočilo lahko ob upoštevanju pomembnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja praviloma za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega priporočila oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. V primeru resnega splošnega gospodarskega upada se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe.“

„4a.   Zadevna država članica predloži Komisiji in Svetu najpozneje v roku šestih mesecev iz odstavka 4 poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila sveta v skladu s členom 126(7) Pogodbe. Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in diskrecijske ukrepe na strani prihodkov v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe ter informacije o sprejetih ukrepih in naravi ukrepov, predvidenih za dosego ciljev. Poročilo se objavi. Komisija lahko od države članice zahteva dodatno poročanje.

5.   Če so bili v skladu s priporočilom na podlagi člena 126(7) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju priporočila nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe. Revidirano priporočilo lahko ob upoštevanju pomembnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega priporočila oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. “

Pojasnilo

Pojasnilo

Dodatno poročanje je orodje Komisije za spodbujanje izpolnjevanja s strani držav članic. Potreba, da je treba izrecno predvideti sprejetje revidiranega priporočila na podlagi člena 126(7) Pogodbe, ni razvidna.

Dodatno poročanje je orodje Komisije za spodbujanje izpolnjevanja s strani držav članic. Potreba, da je treba izrecno predvideti sprejetje revidiranega priporočila na podlagi člena 126(7) Pogodbe, ni razvidna.

Sprememba 4

Sprememba 4

Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 1467/97

Ni besedila

„(1)   [...] Hkrati Svet na predlog Komisije nemudoma predloži formalno poročilo Evropskemu svetu.“

Pojasnilo

Pojasnilo

To je dodatni element postopka, ki bi moral spodbuditi izpolnjevanje s strani zadevne države članice.

To je dodatni element postopka, ki bi moral spodbuditi izpolnjevanje s strani zadevne države članice.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 1(5)(b) predlagane uredbe

(Člen 5(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97 )

„1a.   Po pozivu Sveta v skladu s členom 126(9) Pogodbe zadevna država članica predloži Komisiji in svetu poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi poziva Sveta. Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in diskrecijske ukrepe na strani prihodkov ter informacije o ukrepih, sprejetih na podlagi posebnih priporočil Sveta, da lahko Svet po potrebi sprejme sklep v skladu s členom 6(2) te uredbe. Poročilo se objavi.

2.   Če so bili v skladu s pozivom na podlagi člena 126(9) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju poziva nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidiran poziv na podlagi člena 126(9) Pogodbe. Revidiran poziv lahko ob upoštevanju pomembnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja praviloma za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega poziva oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. V primeru resnega splošnega gospodarskega upada se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidiran poziv na podlagi člena 126(9) Pogodbe.“

„1a.   Po pozivu Sveta v skladu s členom 126(9) Pogodbe zadevna država članica predloži Komisiji in svetu poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi poziva Sveta. Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in diskrecijske ukrepe na strani prihodkov ter informacije o ukrepih, sprejetih na podlagi posebnih priporočil Sveta, da lahko Svet po potrebi sprejme sklep v skladu s členom 6(2) te uredbe. Poročilo se objavi. Komisija spremlja in ovrednoti prilagoditvene ukrepe, sprejete za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, v okviru misije v zadevni državi članici, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar gre za sodelujoče države članice in države članice, ki sodelujejo v mehanizmu deviznih tečajev (ERM II), ter pripravi poročilo za Svet. To poročilo se lahko objavi.

2.   Če so bili v skladu s pozivom na podlagi člena 126(9) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju poziva nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidiran poziv na podlagi člena 126(9) Pogodbe. Revidiran poziv lahko ob upoštevanju pomembnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega poziva oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. “

Pojasnilo

Pojasnilo

Misije Komisije v zadevni državi članici, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar gre za euroobmočje in države članice, ki sodelujejo v ERM II, bi morale prispevati k doseganju ciljev predlagane uredbe in biti pomembno svarilo za državo članico, ki ne upošteva pravil.

Misije Komisije v zadevni državi članici, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar gre za euroobmočje in države članice, ki sodelujejo v ERM II, bi morale prispevati k doseganju ciljev predlagane uredbe in biti pomembno svarilo za državo članico, ki ne upošteva pravil.

Potreba, da je treba izrecno predvideti sprejetje revidiranega poziva na podlagi člena 126(9) Pogodbe, ni razvidna.

Potreba, da je treba izrecno predvideti sprejetje revidiranega poziva na podlagi člena 126(9) Pogodbe, ni razvidna.

Sprememba 6

Sprememba 6

Člen 1(14) predlagane uredbe

(Člen 16 Uredbe (ES) št. 1467/97)

„Globe iz člena 12 te uredbe pomenijo druge prihodke iz člena 311 Pogodbe in se porazdelijo med sodelujoče države članice, ki nimajo čezmernega primanjkljaja, kot ga določa člena 126(6) Pogodbe, in ki niso predmet postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem v smislu Uredbe (EU) št. [.../...], sorazmerno z njihovim deležem v skupnem bruto nacionalnem dohodku (BND) upravičenih držav članic.“

„Globe iz člena 12 te uredbe pripadejo Evropskemu mehanizmu za stabilnost.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Globe, ki jih plačajo države članice euroobmočja na podlagi nadzornega okvira, bi se morale pripisati bodočemu Evropskemu mehanizmu za stabilnost. Do vzpostavitve Evropskega mehanizma za stabilnost v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 16. in 17. decembra 2010 bo treba določiti ustrezne prehodne določbe (Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in/ali European Financial Stability Facility kot upravičenca glob).

Globe, ki jih plačajo države članice euroobmočja na podlagi nadzornega okvira, bi se morale pripisati bodočemu Evropskemu mehanizmu za stabilnost. Do vzpostavitve Evropskega mehanizma za stabilnost v skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 16. in 17. decembra 2010 bo treba določiti ustrezne prehodne določbe (Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in/ali European Financial Stability Facility kot upravičenca glob).

Razlog za pripis teh glob Evropskemu mehanizmu za stabilnost je, da obstaja povezava med neizpolnjevanjem obveznosti iz predlogov Komisije s strani držav članic in potrebo po vzpostavitvi Evropskega mehanizma za stabilnost. Zato bi bilo treba take globe, ki izvirajo iz paketa upravljanja, pripisati Evropskemu mehanizmu za stabilnost.

Razlog za pripis teh glob Evropskemu mehanizmu za stabilnost je, da obstaja povezava med neizpolnjevanjem obveznosti iz predlogov Komisije s strani držav članic in potrebo po vzpostavitvi Evropskega mehanizma za stabilnost. Zato bi bilo treba take globe, ki izvirajo iz paketa upravljanja, pripisati Evropskemu mehanizmu za stabilnost.

Kot je navedeno v tem mnenju, če bo upoštevano, bi bilo treba to rešitev smiselno enako razširiti na vse postopke, ki se s predlogi Komisije krepijo ali vzpostavljajo.

Kot je navedeno v tem mnenju, če bo upoštevano, bi bilo treba to rešitev smiselno enako razširiti na vse postopke, ki se s predlogi Komisije krepijo ali vzpostavljajo.

V vsaki od uredb, ki se s predlogi Komisije krepi ali vzpostavlja, bi morala uvodna izjava pojasniti razloge za pripad natečenih obresti in drugih finančnih sankcij Evropskemu mehanizmu za stabilnost, in sicer v skladu z zgoraj navedenim stališčem: med neizpolnjevanjem obveznosti v zvezi z gospodarskim upravljanjem s strani držav članic in potrebo po vzpostavitvi Evropskega mehanizma za stabilnost obstaja povezava.

V vsaki od uredb, ki se s predlogi Komisije krepi ali vzpostavlja, bi morala uvodna izjava pojasniti razloge za pripad natečenih obresti in drugih finančnih sankcij Evropskemu mehanizmu za stabilnost, in sicer v skladu z zgoraj navedenim stališčem: med neizpolnjevanjem obveznosti v zvezi z gospodarskim upravljanjem s strani držav članic in potrebo po vzpostavitvi Evropskega mehanizma za stabilnost obstaja povezava.

Predlagane spremembe besedila predloga direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic

Predlagane spremembe besedila predloga direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic

(COM(2010) 523)

(COM(2010) 523)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (2) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 7 predlagane direktive |
| „(7) | Pristranske in nerealne makroekonomske ter proračunske napovedi lahko znatno ovirajo učinkovitost fiskalnega načrtovanja in posledično onemogočijo zavezo k proračunski disciplini, medtem ko bi transparentnost in potrditev metodologij napovedovanja lahko občutno izboljšala kakovost makroekonomskih in proračunskih napovedi za fiskalno načrtovanje.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (2)

2

Sprememba 1

Sprememba 1

Uvodna izjava 7 predlagane direktive

„(7)

Pristranske in nerealne makroekonomske ter proračunske napovedi lahko znatno ovirajo učinkovitost fiskalnega načrtovanja in posledično onemogočijo zavezo k proračunski disciplini, medtem ko bi transparentnost in potrditev metodologij napovedovanja lahko občutno izboljšala kakovost makroekonomskih in proračunskih napovedi za fiskalno načrtovanje.“

| „(7) | Pristranske in nerealne makroekonomske ter proračunske napovedi lahko znatno ovirajo učinkovitost fiskalnega načrtovanja in posledično onemogočijo zavezo k proračunski disciplini, medtem ko bi transparentnost in potrditev metodologij napovedovanja morali občutno izboljšati kakovost makroekonomskih in proračunskih napovedi za fiskalno načrtovanje.“ |
| --- | --- |

„(7)

Pristranske in nerealne makroekonomske ter proračunske napovedi lahko znatno ovirajo učinkovitost fiskalnega načrtovanja in posledično onemogočijo zavezo k proračunski disciplini, medtem ko bi transparentnost in potrditev metodologij napovedovanja morali občutno izboljšati kakovost makroekonomskih in proračunskih napovedi za fiskalno načrtovanje.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Preglednost in potrditev metodologij napovedovanja sta ključni orodji za kakovost napovedovanja.

Preglednost in potrditev metodologij napovedovanja sta ključni orodji za kakovost napovedovanja.

Sprememba 2

Sprememba 2

Uvodna izjava 8 predlagane direktive

| „(8) | Eden izmed bistvenih elementov zagotavljanja uporabe realnih napovedi za vodenje proračunske politike je transparentnost, ki mora vključevati javno razpoložljivost metodologij, domnev in parametrov, na katerih so osnovane uradne makroekonomske in proračunske napovedi.“ |
| --- | --- |

„(8)

Eden izmed bistvenih elementov zagotavljanja uporabe realnih napovedi za vodenje proračunske politike je transparentnost, ki mora vključevati javno razpoložljivost metodologij, domnev in parametrov, na katerih so osnovane uradne makroekonomske in proračunske napovedi.“

| „(8) | Eden izmed bistvenih elementov zagotavljanja uporabe realnih napovedi za vodenje proračunske politike je transparentnost, ki mora vključevati objavo in torej javno razpoložljivost ne samo dovolj podrobnih uradnih makroekonomskih in proračunskih napovedi, temveč tudi metodologij, domnev in parametrov, na katerih so osnovane take napovedi.“ |
| --- | --- |

„(8)

Eden izmed bistvenih elementov zagotavljanja uporabe realnih napovedi za vodenje proračunske politike je transparentnost, ki mora vključevati objavo in torej javno razpoložljivost ne samo dovolj podrobnih uradnih makroekonomskih in proračunskih napovedi, temveč tudi metodologij, domnev in parametrov, na katerih so osnovane take napovedi.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana sprememba uveljavlja ključno vlogo, preglednost in podrobnost napovedi.

Predlagana sprememba uveljavlja ključno vlogo, preglednost in podrobnost napovedi.

Sprememba 3

Sprememba 3

Uvodna izjava 12 predlagane direktive

| „(12) | Sodeč po učinkovitosti, ki so jo pri spodbujanju proračunske discipline zabeležili na pravilih osnovani proračunski okviri držav članic, je treba okvir okrepljenega proračunskega nadzora osnovati na strogih nacionalnih fiskalnih pravilih, skladnih s cilji na ravni Unije. Stroga fiskalna pravila morajo biti opremljena z natančno izdelanimi ciljnimi opredelitvami, skupaj z mehanizmi za učinkovito in pravočasno spremljanje. Poleg tega pa je praksa te politike pokazala, da je za učinkovito delovanje numeričnih pravil treba predvideti tudi posledice za neupoštevanje teh pravil, pri čemer je lahko sankcija za neupoštevanje na primer zgolj okrnitev ugleda.“ |
| --- | --- |

„(12)

Sodeč po učinkovitosti, ki so jo pri spodbujanju proračunske discipline zabeležili na pravilih osnovani proračunski okviri držav članic, je treba okvir okrepljenega proračunskega nadzora osnovati na strogih nacionalnih fiskalnih pravilih, skladnih s cilji na ravni Unije. Stroga fiskalna pravila morajo biti opremljena z natančno izdelanimi ciljnimi opredelitvami, skupaj z mehanizmi za učinkovito in pravočasno spremljanje. Poleg tega pa je praksa te politike pokazala, da je za učinkovito delovanje numeričnih pravil treba predvideti tudi posledice za neupoštevanje teh pravil, pri čemer je lahko sankcija za neupoštevanje na primer zgolj okrnitev ugleda.“

| „(12) | Sodeč po učinkovitosti, ki so jo pri spodbujanju proračunske discipline zabeležili na pravilih osnovani proračunski okviri držav članic, je treba okvir okrepljenega proračunskega nadzora osnovati na strogih nacionalnih fiskalnih pravilih, skladnih s cilji na ravni Unije. Stroga fiskalna pravila morajo biti opremljena z natančno izdelanimi ciljnimi opredelitvami, skupaj z mehanizmi za učinkovito in pravočasno spremljanje. Poleg tega pa je praksa te politike pokazala, da je za učinkovito delovanje numeričnih fiskalnih pravil treba predvideti tudi posledice za neupoštevanje teh pravil, ki bi morale vključevati na ugled vezane, politične in finančne izgube. Pravočasno odplačilo dodatno nastalega dolga mora biti standardna posledica.“ |
| --- | --- |

„(12)

Sodeč po učinkovitosti, ki so jo pri spodbujanju proračunske discipline zabeležili na pravilih osnovani proračunski okviri držav članic, je treba okvir okrepljenega proračunskega nadzora osnovati na strogih nacionalnih fiskalnih pravilih, skladnih s cilji na ravni Unije. Stroga fiskalna pravila morajo biti opremljena z natančno izdelanimi ciljnimi opredelitvami, skupaj z mehanizmi za učinkovito in pravočasno spremljanje. Poleg tega pa je praksa te politike pokazala, da je za učinkovito delovanje numeričnih fiskalnih pravil treba predvideti tudi posledice za neupoštevanje teh pravil, ki bi morale vključevati na ugled vezane, politične in finančne izgube. Pravočasno odplačilo dodatno nastalega dolga mora biti standardna posledica.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Verodostojnost fiskalnega okvira se poveča, če se v predlagani direktivi in posledično v nacionalni zakonodaji opredelijo jasne posledice neupoštevanja, vključno z nefinančnimi in finančnimi izgubami. Obveznost pravočasnega odplačila dolga, nastalega preko dovoljenega fiskalnega okvira, je močan instrument preprečevanja kršitev pravil.

Verodostojnost fiskalnega okvira se poveča, če se v predlagani direktivi in posledično v nacionalni zakonodaji opredelijo jasne posledice neupoštevanja, vključno z nefinančnimi in finančnimi izgubami. Obveznost pravočasnega odplačila dolga, nastalega preko dovoljenega fiskalnega okvira, je močan instrument preprečevanja kršitev pravil.

Sprememba 4

Sprememba 4

Nova uvodna izjava 12a predlagane direktive

Ni besedila

| „(12a) | Število posebnih okoliščin, v katerih je dovoljeno začasno neupoštevanje numeričnih fiskalnih pravil, bi bilo treba omejiti. Treba bi bilo izpolnjevati stroga merila v zvezi s proračunskim vplivom neupoštevanja in posledično odgovornostjo. Odplačilo dodatnega dolga je treba zagotoviti v ustreznem časovnem obdobju.“ |
| --- | --- |

„(12a)

Število posebnih okoliščin, v katerih je dovoljeno začasno neupoštevanje numeričnih fiskalnih pravil, bi bilo treba omejiti. Treba bi bilo izpolnjevati stroga merila v zvezi s proračunskim vplivom neupoštevanja in posledično odgovornostjo. Odplačilo dodatnega dolga je treba zagotoviti v ustreznem časovnem obdobju.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Čeprav so jasne posledice neupoštevanja nujne za zagotovitev učinkovitosti, bi bilo treba vse posebne okoliščine, v katerih je dovoljeno začasno neupoštevanje numeričnih fiskalnih pravil, omejiti na določeno število in s tem okrepiti splošno uporabo posledic neupoštevanja. Predlagana nova uvodna izjava krepi omejeno naravo izjeme iz člena 6(d) predlagane direktive. Izjeme bi morale izpolnjevati stroga merila, odplačilo pa mora biti pogoj za izjemo.

Čeprav so jasne posledice neupoštevanja nujne za zagotovitev učinkovitosti, bi bilo treba vse posebne okoliščine, v katerih je dovoljeno začasno neupoštevanje numeričnih fiskalnih pravil, omejiti na določeno število in s tem okrepiti splošno uporabo posledic neupoštevanja. Predlagana nova uvodna izjava krepi omejeno naravo izjeme iz člena 6(d) predlagane direktive. Izjeme bi morale izpolnjevati stroga merila, odplačilo pa mora biti pogoj za izjemo.

Sprememba 5

Sprememba 5

Uvodna izjava 13 predlagane direktive

| „(13) | Države članice bi se morale izogibati procikličnim fiskalnim politikam, v ugodnih obdobjih pa vlagati več truda v fiskalno konsolidacijo. Do teh ciljev privedejo natančno opredeljena numerična pravila.“ |
| --- | --- |

„(13)

Države članice bi se morale izogibati procikličnim fiskalnim politikam, v ugodnih obdobjih pa vlagati več truda v fiskalno konsolidacijo. Do teh ciljev privedejo natančno opredeljena numerična pravila.“

| „(13) | Države članice bi se morale izogibati procikličnim fiskalnim politikam, v ugodnih obdobjih pa vlagati več truda v fiskalno konsolidacijo. Do teh ciljev privedejo natančno opredeljena numerična pravila. Ta numerična fiskalna merila bi morala vključevati cilj krepitve nadzora nad javno porabo in ministrstvom za finance zagotavljati instrumente za omejevanje porabe, da bi lahko obvladovala primanjkljaje.“ |
| --- | --- |

„(13)

Države članice bi se morale izogibati procikličnim fiskalnim politikam, v ugodnih obdobjih pa vlagati več truda v fiskalno konsolidacijo. Do teh ciljev privedejo natančno opredeljena numerična pravila. Ta numerična fiskalna merila bi morala vključevati cilj krepitve nadzora nad javno porabo in ministrstvom za finance zagotavljati instrumente za omejevanje porabe, da bi lahko obvladovala primanjkljaje.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Namen uvedbe numeričnih fiskalnih pravil, tj. krepitve nadzora nad javno porabo, bi moral biti jasno izražen že v samih pravilih, ministrstvom za finance pa bi bilo treba zagotoviti ustrezne instrumente.

Namen uvedbe numeričnih fiskalnih pravil, tj. krepitve nadzora nad javno porabo, bi moral biti jasno izražen že v samih pravilih, ministrstvom za finance pa bi bilo treba zagotoviti ustrezne instrumente.

Sprememba 6

Sprememba 6

Uvodna izjava 18 predlagane direktive

| „(18) | Da bi proračunski okviri učinkovito spodbujali proračunsko disciplino in trajnost javnih financ, morajo javne finance pokrivati v celoti. Iz tega razloga je treba nameniti posebno pozornost transakcijam izvenproračunskih sredstev in organom, ki imajo neposredne ali srednjeročne posledice za proračunsko stanje držav članic.“ |
| --- | --- |

„(18)

Da bi proračunski okviri učinkovito spodbujali proračunsko disciplino in trajnost javnih financ, morajo javne finance pokrivati v celoti. Iz tega razloga je treba nameniti posebno pozornost transakcijam izvenproračunskih sredstev in organom, ki imajo neposredne ali srednjeročne posledice za proračunsko stanje držav članic.“

| „(18) | Da bi proračunski okviri učinkovito spodbujali proračunsko disciplino in trajnost javnih financ, morajo javne finance pokrivati v celoti. Iz tega razloga je treba transakcije izvenproračunskih skladov in organov, ki bodo verjetno imele neposredne ali srednjeročne posledice za proračunsko stanje držav članic, sporočati na pregleden način. Njihov pričakovani ali potencialni vpliv na javnofinančni saldo in dolg bi bilo treba izrecno obravnavati v srednjeročnih proračunskih okvirih.“ |
| --- | --- |

„(18)

Da bi proračunski okviri učinkovito spodbujali proračunsko disciplino in trajnost javnih financ, morajo javne finance pokrivati v celoti. Iz tega razloga je treba transakcije izvenproračunskih skladov in organov, ki bodo verjetno imele neposredne ali srednjeročne posledice za proračunsko stanje držav članic, sporočati na pregleden način. Njihov pričakovani ali potencialni vpliv na javnofinančni saldo in dolg bi bilo treba izrecno obravnavati v srednjeročnih proračunskih okvirih.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana sprememba krepi učinkovitost prek vezanosti na srednjeročni proračunski okvir in zagotavlja večje spremljanje institucij zunaj državnega sektorja, ki bi lahko potrebovale dodatni kapital.

Predlagana sprememba krepi učinkovitost prek vezanosti na srednjeročni proračunski okvir in zagotavlja večje spremljanje institucij zunaj državnega sektorja, ki bi lahko potrebovale dodatni kapital.

Sprememba 7

Sprememba 7

Nova uvodna izjava (18a) predlagane direktive

Ni besedila

| „(18a) | Namen in elementi direktive terjajo, da je nacionalni prenos največji možni približek besedila direktive. Čeprav to velja za vse države članice, še toliko bolj velja za države članice, katerih valuta je euro. [Upoštevan je dogovor Euroskupine z dne ... [da vse države članice, katerih valuta je euro, izvedejo nacionalni prenos v skladu z navedenim]].“ |
| --- | --- |

„(18a)

Namen in elementi direktive terjajo, da je nacionalni prenos največji možni približek besedila direktive. Čeprav to velja za vse države članice, še toliko bolj velja za države članice, katerih valuta je euro. [Upoštevan je dogovor Euroskupine z dne ... [da vse države članice, katerih valuta je euro, izvedejo nacionalni prenos v skladu z navedenim]].“

Pojasnilo

Pojasnilo

Obveznost prenosa, ki tesno sledi direktivi, zlasti v državah članicah euroobmočja, bo prispevala k večji učinkovitosti direktive.

Obveznost prenosa, ki tesno sledi direktivi, zlasti v državah članicah euroobmočja, bo prispevala k večji učinkovitosti direktive.

Sprememba 8

Sprememba 8

Nova uvodna izjava (18b) predlagane direktive

Ni besedila.

| „(18b) | Potrebno je, da države članice, katerih valuta je euro, poleg elementov, ki so v direktivi vsebovani za vse države članice, v svojih nacionalnih proračunskih okvirih implementirajo tudi druge elemente. Poglavje s posebnimi določbami za države članice, katerih valuta je euro, določa ta dva elementa: eden je oblikovanje neodvisnih fiskalnih svetov z nalogo zagotavljanja neodvisnega spremljanja, analize, ocen in napovedi, drugi pa je uporaba proračunskih postopkov od zgoraj navzdol. Medtem ko bi prvi element moral biti obvezen, bi morale drugi element države članice ustrezno upoštevati. Države članice, katerih valuta ni euro, lahko prostovoljno vključijo več ali vse te dodatne elemente v svoje nacionalne proračunske okvire. Predvsem bi morale preučiti vključitev neodvisnih fiskalnih svetov v nacionalne proračunske okvire.“ |
| --- | --- |

„(18b)

Potrebno je, da države članice, katerih valuta je euro, poleg elementov, ki so v direktivi vsebovani za vse države članice, v svojih nacionalnih proračunskih okvirih implementirajo tudi druge elemente. Poglavje s posebnimi določbami za države članice, katerih valuta je euro, določa ta dva elementa: eden je oblikovanje neodvisnih fiskalnih svetov z nalogo zagotavljanja neodvisnega spremljanja, analize, ocen in napovedi, drugi pa je uporaba proračunskih postopkov od zgoraj navzdol. Medtem ko bi prvi element moral biti obvezen, bi morale drugi element države članice ustrezno upoštevati. Države članice, katerih valuta ni euro, lahko prostovoljno vključijo več ali vse te dodatne elemente v svoje nacionalne proračunske okvire. Predvsem bi morale preučiti vključitev neodvisnih fiskalnih svetov v nacionalne proračunske okvire.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Elementi, ki so v tozadevnih sklepih Sveta iz maja 2010 in v poročilu projektne skupine navedeni kot zaželeni, bi morali biti za države članice euroobmočja obvezni.

Elementi, ki so v tozadevnih sklepih Sveta iz maja 2010 in v poročilu projektne skupine navedeni kot zaželeni, bi morali biti za države članice euroobmočja obvezni.

Sprememba 9

Sprememba 9

Člen 1 predlagane direktive

„Ta direktiva določa podrobna pravila v zvezi z značilnostmi proračunskih okvirov držav članic, ki so potrebni za zagotavljanje učinkovitosti postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.“

„Ta direktiva določa podrobna pravila v zvezi z značilnostmi proračunskih okvirov držav članic, ki so potrebni za zagotavljanje izpolnjevanja
  obveznosti držav članic, da se izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju, kot je navedeno v členu 126(1) Pogodbe.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana direktiva se ne bi smela izrecno sklicevati na postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, temveč na potrebo po izogibanju čezmernemu primanjkljaju, saj bo direktiva po implementaciji v državah članicah postala instrument za krepitev njihovega izpolnjevanja obveznosti po členih 121 in 126 Pogodbe.

Predlagana direktiva se ne bi smela izrecno sklicevati na postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, temveč na potrebo po izogibanju čezmernemu primanjkljaju, saj bo direktiva po implementaciji v državah članicah postala instrument za krepitev njihovega izpolnjevanja obveznosti po členih 121 in 126 Pogodbe.

Sprememba 10

Sprememba 10

Člen 2(f) predlagane direktive

| „(f) | dogovorov v zvezi z analizo za izboljšavo transparentnosti elementov proračunskega postopka, med drugim tudi mandata neodvisnih nacionalnih proračunskih organov ali institucij, ki delujejo na področju proračunske politike;“ |
| --- | --- |

„(f)

dogovorov v zvezi z analizo za izboljšavo transparentnosti elementov proračunskega postopka, med drugim tudi mandata neodvisnih nacionalnih proračunskih organov ali institucij, ki delujejo na področju proračunske politike;“

| „(f) | dogovorov v zvezi z neodvisnim spremljanjem, analizo, ocenami in potrditvijo za izboljšavo transparentnosti elementov proračunskega postopka, med drugim tudi mandata neodvisnih nacionalnih proračunskih organov ali institucij, ki delujejo na področju proračunske politike;“ |
| --- | --- |

„(f)

dogovorov v zvezi z neodvisnim spremljanjem, analizo, ocenami in potrditvijo za izboljšavo transparentnosti elementov proračunskega postopka, med drugim tudi mandata neodvisnih nacionalnih proračunskih organov ali institucij, ki delujejo na področju proračunske politike;“

neodvisnim spremljanjem

ocenami in potrditvijo

Pojasnilo

Pojasnilo

Dogovori se ne bi smeli nanašati le na analizo, temveč tudi na spremljanje, oceno in potrditev proračunskega postopka, in bi morali zagotavljati neodvisno izvedbo teh nalog.

Dogovori se ne bi smeli nanašati le na analizo, temveč tudi na spremljanje, oceno in potrditev proračunskega postopka, in bi morali zagotavljati neodvisno izvedbo teh nalog.

Sprememba 11

Sprememba 11

Člen 3(1) predlagane direktive

„1.   Države članice imajo uveljavljene sisteme javnega računovodstva, ki v celoti in dosledno pokrivajo vse podsektorje države, kot jih opredeljuje Uredba (ES) št. 2223/96 (ESA 95), in razpolagajo z vsemi potrebnimi informacijami za sestavo podatkov, osnovanih na ESA 95. Za te sisteme javnega računovodstva se izvajata notranji nadzor in revizija.“

„1.   Za zagotovitev pravočasnega in točnega sporočanja letnih in četrtletnih državnih podatkov, osnovanih na ESR, kot to zahteva program posredovanja podatkov po ESR, imajo države članice uveljavljene sisteme javnega računovodstva, ki uporabljajo mednarodno sprejete računovodske standarde za javni sektor po obračunskem načelu, ki v celoti in dosledno pokrivajo vse podsektorje države, kot jih opredeljuje Uredba (ES) št. 2223/96 (ESR 95), . Za te sisteme se izvajata neodvisni nadzor in revizija.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Zaradi boljše pravočasnosti in točnosti državnih podatkov, ki se sporočajo Komisiji, je zaželeno, da države članice pospešijo izvajanje sistemov javnega računovodstva za subjekte državnega sektorja, ki sporočajo podatke po obračunskem načelu v skladu z mednarodno sprejetimi računovodskimi standardi za javni sektor. To bi omogočilo enostavno prevedbo teh podatkov v nacionalne račune, osnovane na ESR 95. Sistemi javnega računovodstva bi morali biti podvrženi neodvisnemu nadzoru in reviziji.

Zaradi boljše pravočasnosti in točnosti državnih podatkov, ki se sporočajo Komisiji, je zaželeno, da države članice pospešijo izvajanje sistemov javnega računovodstva za subjekte državnega sektorja, ki sporočajo podatke po obračunskem načelu v skladu z mednarodno sprejetimi računovodskimi standardi za javni sektor. To bi omogočilo enostavno prevedbo teh podatkov v nacionalne račune, osnovane na ESR 95. Sistemi javnega računovodstva bi morali biti podvrženi neodvisnemu nadzoru in reviziji.

Sprememba 12

Sprememba 12

Člen 3(2) predlagane direktive

„2.   Države članice zagotavljajo pravočasno in redno javno razpoložljivost fiskalnih podatkov za vse podsektorje države. Države članice zlasti:

| (a) | do konca vsakega meseca objavijo fiskalne podatke po plačilih za predhodni mesec, ti podatki pa pokrivajo vse podsektorje države, ki so obravnavani ločeno, |
| --- | --- |

(a)

do konca vsakega meseca objavijo fiskalne podatke po plačilih za predhodni mesec, ti podatki pa pokrivajo vse podsektorje države, ki so obravnavani ločeno,

| (b) | objavijo podrobno prehodno tabelo z elementi preračunavanja podatkov, osnovanih na plačilih, v podatke, osnovane na ESA 95.“ |
| --- | --- |

(b)

objavijo podrobno prehodno tabelo z elementi preračunavanja podatkov, osnovanih na plačilih, v podatke, osnovane na ESA 95.“

„

| | |
| --- | --- |

“

| | “ |
| --- | --- |

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB se strinja s potrebo po pravočasnih fiskalnih podatkih in zato podpira skrajšanje rokov za sporočanje četrtletnih državnih računov, osnovanih na ESR, v skladu z novim programom za posredovanje podatkov po ESR. Naložitev obveznosti vsem državam članicam, da sporočajo dodatne mesečne podatke o plačilih in podrobne uskladitvene tabele, bi neupravičeno povečala breme poročanja, zlasti ker uskladitev med podatki o plačilih in podatki, osnovanih na ESR 95, ni enostavna. Ker člen 3(2) ne določa niti vsebine fiskalnih podatkov niti pravil vrednotenja, je breme dodatnega poročanja nesorazmerno z dodano vrednostjo evropskega upravljanja in celo prinaša tveganje za odvrnitev virov od izboljšanja kakovosti evropskih statističnih podatkov o sektorju država.

ECB se strinja s potrebo po pravočasnih fiskalnih podatkih in zato podpira skrajšanje rokov za sporočanje četrtletnih državnih računov, osnovanih na ESR, v skladu z novim programom za posredovanje podatkov po ESR. Naložitev obveznosti vsem državam članicam, da sporočajo dodatne mesečne podatke o plačilih in podrobne uskladitvene tabele, bi neupravičeno povečala breme poročanja, zlasti ker uskladitev med podatki o plačilih in podatki, osnovanih na ESR 95, ni enostavna. Ker člen 3(2) ne določa niti vsebine fiskalnih podatkov niti pravil vrednotenja, je breme dodatnega poročanja nesorazmerno z dodano vrednostjo evropskega upravljanja in celo prinaša tveganje za odvrnitev virov od izboljšanja kakovosti evropskih statističnih podatkov o sektorju država.

Sprememba 13

Sprememba 13

Člen 4(1) predlagane direktive

„1.   Države članice zagotovijo, da je fiskalno načrtovanje osnovano na realnih makroekonomskih in proračunskih napovedih, pri čemer se uporabljajo najaktualnejše informacije. Proračunsko načrtovanje temelji na najverjetnejšem makrofiskalnem scenariju ali na preudarnejšem scenariju, ki podrobno poudarja odstopanja od najverjetnejšega makrofiskalnega scenarija. Makroekonomske in proračunske napovedi se pripravijo ob ustreznem upoštevanju napovedi Komisije. Razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije je treba razložiti.“

„1.   Države članice zagotovijo, da je fiskalno načrtovanje osnovano na realnih makroekonomskih in proračunskih napovedih, pri čemer se uporabljajo najaktualnejše informacije. Proračunsko načrtovanje temelji na najverjetnejšem makrofiskalnem scenariju ali na preudarnejšem scenariju, ki podrobno poudarja odstopanja od najverjetnejšega makrofiskalnega scenarija. Makroekonomske in proračunske napovedi se primerjajo z napovedmi Komisije. Razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije je treba razložiti.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana sprememba zmanjšuje negotovost pri obveznosti upoštevanja napovedi Komisije.

Predlagana sprememba zmanjšuje negotovost pri obveznosti upoštevanja napovedi Komisije.

Sprememba 14

Sprememba 14

Člen 4(4) predlagane direktive

„4.   Makroekonomske in proračunske napovedi za fiskalno načrtovanje držav članic so redno revidirane in tudi naknadno ocenjene. Rezultati te revizije so dostopni javnosti.“

„4.   Makroekonomske in proračunske napovedi za fiskalno načrtovanje držav članic so redno revidirane in tudi naknadno ocenjene. Rezultati te neodvisne revizije so dostopni javnosti.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Revizija bi morala biti neodvisna.

Revizija bi morala biti neodvisna.

Sprememba 15

Sprememba 15

Člen 6 predlagane direktive

„Brez poseganja v določbe okvira proračunskega nadzora Unije iz Pogodbe, numerična fiskalna pravila vsebujejo podrobno razlago naslednjih elementov:

| (a) | opredelitev cilja in obseg pravil; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev cilja in obseg pravil;

| (b) | učinkovito in pravočasno spremljanje skladnosti s pravili pri na primer neodvisnih nacionalnih proračunskih organih ali institucijah, ki delujejo na področju proračunske politike; |
| --- | --- |

(b)

učinkovito in pravočasno spremljanje skladnosti s pravili pri na primer neodvisnih nacionalnih proračunskih organih ali institucijah, ki delujejo na področju proračunske politike;

| (c) | posledice v primeru neupoštevanja teh pravil; |
| --- | --- |

(c)

posledice v primeru neupoštevanja teh pravil;

| (d) | odstopne klavzule, ki določajo omejeno število posebnih okoliščin, v katerih se dopušča začasno neupoštevanje pravil.“ |
| --- | --- |

(d)

odstopne klavzule, ki določajo omejeno število posebnih okoliščin, v katerih se dopušča začasno neupoštevanje pravil.“

„Brez poseganja v določbe okvira proračunskega nadzora Unije iz Pogodbe, numerična fiskalna pravila vsebujejo podrobno razlago naslednjih elementov:

| (a) | opredelitev cilja in obseg pravil; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev cilja in obseg pravil;

| (b) | učinkovito in pravočasno spremljanje skladnosti s pravili pri na primer neodvisnih nacionalnih proračunskih organih ali institucijah, ki delujejo na področju proračunske politike; |
| --- | --- |

(b)

učinkovito in pravočasno spremljanje skladnosti s pravili pri na primer neodvisnih nacionalnih proračunskih organih ali institucijah, ki delujejo na področju proračunske politike;

| (c) | posledice v primeru neupoštevanja teh pravil, ki vključujejo jasne politične in finančne izgube za organe, ki so odgovorni za to neupoštevanje, med drugim naložitev pravočasnega odplačila dodatno nastalega dolga; |
| --- | --- |

(c)

posledice v primeru neupoštevanja teh pravil, ki vključujejo jasne politične in finančne izgube za organe, ki so odgovorni za to neupoštevanje, med drugim naložitev pravočasnega odplačila dodatno nastalega dolga;

| (d) | morebitne odstopne klavzule, ki določajo omejeno število posebnih okoliščin, v katerih se dopušča začasno neupoštevanje pravil.“ |
| --- | --- |

(d)

morebitne odstopne klavzule, ki določajo omejeno število posebnih okoliščin, v katerih se dopušča začasno neupoštevanje pravil.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Verodostojnost fiskalnega okvira se poveča, če se v direktivi in posledično v nacionalni zakonodaji opredelijo jasne posledice neupoštevanja, vključno z nefinančnimi in finančnimi izgubami. Odstopne klavzule se ne bi smele zahtevati; kadar so določene, bi morale biti omejene po obsegu in trajanju. Odplačilo dodatnega dolga bi moralo biti obvezno orodje, dodatno k vsem drugim posledicam.

Verodostojnost fiskalnega okvira se poveča, če se v direktivi in posledično v nacionalni zakonodaji opredelijo jasne posledice neupoštevanja, vključno z nefinančnimi in finančnimi izgubami. Odstopne klavzule se ne bi smele zahtevati; kadar so določene, bi morale biti omejene po obsegu in trajanju. Odplačilo dodatnega dolga bi moralo biti obvezno orodje, dodatno k vsem drugim posledicam.

Sprememba 16

Sprememba 16

Člen 8(2)(a) predlagane direktive

| „(a) | celovitih in transparentnih večletnih proračunskih ciljev v smislu državnega primanjkljaja, dolga in kakršnega koli drugega skupnega fiskalnega kazalnika, pri čemer se zagotovi njihova skladnost z vsemi fiskalnimi pravili, kot jih navaja veljavno poglavje IV,“ |
| --- | --- |

„(a)

celovitih in transparentnih večletnih proračunskih ciljev v smislu državnega primanjkljaja, dolga in kakršnega koli drugega skupnega fiskalnega kazalnika, pri čemer se zagotovi njihova skladnost z vsemi fiskalnimi pravili, kot jih navaja veljavno poglavje IV,“

| „(a) | celovitih in transparentnih večletnih proračunskih ciljev v smislu državnega primanjkljaja, dolga, porabe in kakršnega koli drugega skupnega fiskalnega kazalnika, pri čemer se zagotovi njihova skladnost z vsemi fiskalnimi pravili, kot jih navaja veljavno poglavje IV,“ |
| --- | --- |

„(a)

celovitih in transparentnih večletnih proračunskih ciljev v smislu državnega primanjkljaja, dolga, porabe in kakršnega koli drugega skupnega fiskalnega kazalnika, pri čemer se zagotovi njihova skladnost z vsemi fiskalnimi pravili, kot jih navaja veljavno poglavje IV,“

porabe

Pojasnilo

Pojasnilo

Ker bo rast porabe obravnavana v spremenjeni Uredbi (EU) št. 1466/97, bi bilo treba porabo izrecno omeniti kot proračunski cilj na nacionalni ravni.

Ker bo rast porabe obravnavana v spremenjeni Uredbi (EU) št. 1466/97, bi bilo treba porabo izrecno omeniti kot proračunski cilj na nacionalni ravni.

Sprememba 17

Sprememba 17

Člen 12(1) predlagane direktive

„1.   Numerična fiskalna pravila pokrivajo vse podsektorje države.“

„1.   Numerična fiskalna pravila se oblikujejo in izvajajo tako, da se zagotovi, da fiskalni cilji pokrijejo vse podsektorje države in da so v skladu z obveznostmi držav članic po Paktu za stabilnost in rast.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana sprememba razjasni, da bi morala numerična fiskalna pravila pokriti vse podsektorje države in biti v skladu s Paktom za stabilnost in rast.

Predlagana sprememba razjasni, da bi morala numerična fiskalna pravila pokriti vse podsektorje države in biti v skladu s Paktom za stabilnost in rast.

Sprememba 18

Sprememba 18

Novo poglavje VIA „Posebne določbe za države članice, katerih valuta je euro“

Novi člen 13b predlagane direktive

Ni besedila

„1.   Države članice, katerih valuta je euro, poleg svojih obveznosti po tej direktivi in brez poseganja vanje oblikujejo v svojih proračunskih okvirih neodvisen fiskalni svet, katerega naloga je zagotavljati neodvisno spremljanje, analizo, ocene in napovedi na vseh področjih domače fiskalne politike, ki bi lahko vplivala na izpolnjevanje obveznosti držav članic, katerih valuta je euro, ki izhajajo iz členov 121 in 126 Pogodbe in iz katere koli druge zakonodaje in ukrepov, sprejetih na podlagi katerega od teh členov ali na podlagi člena 136 Pogodbe.

Ustrezno morajo upoštevati uporabo pristopa od zgoraj navzdol, to pomeni proračunskega pristopa, ki se začne z dogovorom o skupni ravni porabe, ki se nato razporedi po deležih porabe za različna ministrstva ali vladne agencije, in s tem prispeva k upoštevanju omejitev porabe.

2.   Tudi države članice, katerih valuta ni euro, lahko poleg njihovih obveznosti po tej direktivi in brez poseganja vanje v svojih proračunskih okvirih prostovoljno vključijo kateri koli ali vse zgoraj navedene elemente, zlasti oblikovanje neodvisnih fiskalnih svetov.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Poleg minimalnih zahtev za nacionalne proračunske okvire bi morali biti elementi, ki so bili v sklepih Sveta z dne 17. maja 2010 in v poročilu projektne skupine navedeni kot zaželeni, obvezni za države članice euroobmočja; izrecno bi morala biti navedena možnost, da tudi države članice zunaj euroobmočja vključijo take želene elemente.

Poleg minimalnih zahtev za nacionalne proračunske okvire bi morali biti elementi, ki so bili v sklepih Sveta z dne 17. maja 2010 in v poročilu projektne skupine navedeni kot zaželeni, obvezni za države članice euroobmočja; izrecno bi morala biti navedena možnost, da tudi države članice zunaj euroobmočja vključijo take želene elemente.

Sprememba 19

Sprememba 19

Prvi pododstavek člena 14(1) predlagane direktive

„1.   Države članice sprejmejo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2013. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.“

„1.   Države članice sprejmejo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2012. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov ter korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Ker bi se morali nacionalni postopki za odobritev Evropskega mehanizma za stabilnost zaključiti 1. januarja 2013, je treba to direktivo implementirati do tega datuma.

Ker bi se morali nacionalni postopki za odobritev Evropskega mehanizma za stabilnost zaključiti 1. januarja 2013, je treba to direktivo implementirati do tega datuma.

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju

(COM(2010) 524)

(COM(2010) 524)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (3) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 5 |
| „(5) | Sankcije za države članice, katerih valuta je euro, morajo v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast določati spodbude za preudarno sprejemanje fiskalne politike. Pri takšnem oblikovanju politike je treba zagotoviti, da stopnja rasti državne porabe v običajnih okoliščinah ne presega razumne srednjeročne stopnje rasti bruto domačega proizvoda (BDP), razen če se takšen presežek izravna s povečanjem državnih prihodkov ali se diskrecijsko zmanjšanje prihodkov nadomesti z zmanjšanjem v porabi.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (3)

3

Sprememba 1

Sprememba 1

Uvodna izjava 5

„(5)

Sankcije za države članice, katerih valuta je euro, morajo v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast določati spodbude za preudarno sprejemanje fiskalne politike. Pri takšnem oblikovanju politike je treba zagotoviti, da stopnja rasti državne porabe v običajnih okoliščinah ne presega razumne srednjeročne stopnje rasti bruto domačega proizvoda (BDP), razen če se takšen presežek izravna s povečanjem državnih prihodkov ali se diskrecijsko zmanjšanje prihodkov nadomesti z zmanjšanjem v porabi.“

| „(5) | Sankcije za države članice, katerih valuta je euro, morajo v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast določati spodbude za spoštovanje prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja.“ |
| --- | --- |

„(5)

Sankcije za države članice, katerih valuta je euro, morajo v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast določati spodbude za spoštovanje prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Jasno sklicevanje na prilagoditveno pot v smeri srednjeročnega cilja je bolj zaželeno kot sklicevanje na preudarno sprejemanje fiskalne politike.

Jasno sklicevanje na prilagoditveno pot v smeri srednjeročnega cilja je bolj zaželeno kot sklicevanje na preudarno sprejemanje fiskalne politike.

Sprememba 2

Sprememba 2

Uvodna izjava 11 predlagane uredbe

| „(11) | Svet mora imeti možnost, da zmanjša ali prekliče sankcije, naložene državam članicam, katerih valuta je euro, in sicer na podlagi predloga Komisije po prejemu utemeljene prošnje zadevne države članice. V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast mora tudi Komisija imeti možnost, da predlaga zmanjšanje sankcije ali da jo prekliče v izjemnih gospodarskih okoliščinah.“ |
| --- | --- |

„(11)

Svet mora imeti možnost, da zmanjša ali prekliče sankcije, naložene državam članicam, katerih valuta je euro, in sicer na podlagi predloga Komisije po prejemu utemeljene prošnje zadevne države članice. V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast mora tudi Komisija imeti možnost, da predlaga zmanjšanje sankcije ali da jo prekliče v izjemnih gospodarskih okoliščinah.“

| „ | “ |
| --- | --- |

„

“

Pojasnilo

Pojasnilo

Kot je navedeno v odstavku 10 tega mnenja, ECB priporoča črtanje teh omejitev avtomatizma.

Kot je navedeno v odstavku 10 tega mnenja, ECB priporoča črtanje teh omejitev avtomatizma.

Sprememba 3

Sprememba 3

Uvodna izjava 12 predlagane uredbe

| „(12) | Brezobrestni depozit se mora izplačati na podlagi zmanjšanega čezmernega primanjkljaja, medtem ko je treba obresti iz teh depozitov in glob porazdeliti med države članice, katerih valuta je euro, ki nimajo čezmernega primanjkljaja in ki niso predmet postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem.“ |
| --- | --- |

„(12)

Brezobrestni depozit se mora izplačati na podlagi zmanjšanega čezmernega primanjkljaja, medtem ko je treba obresti iz teh depozitov in glob porazdeliti med države članice, katerih valuta je euro, ki nimajo čezmernega primanjkljaja in ki niso predmet postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem.“

| „(12) | Brezobrestni depozit se mora izplačati na podlagi zmanjšanega čezmernega primanjkljaja, medtem ko obresti iz teh depozitov in globe pripadejo Evropskemu mehanizmu za stabilnost.“ |
| --- | --- |

„(12)

Brezobrestni depozit se mora izplačati na podlagi zmanjšanega čezmernega primanjkljaja, medtem ko obresti iz teh depozitov in globe pripadejo Evropskemu mehanizmu za stabilnost.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej predlagano spremembo k členu 7 spodaj.

Glej predlagano spremembo k členu 7 spodaj.

Sprememba 4

Sprememba 4

Člen 3(1) in (4) predlagane uredbe

| „1. | Če Svet na državo članico v skladu s členom 121(4) Pogodbe naslovi priporočilo, da mora sprejeti potrebne prilagoditvene ukrepe v primeru trajnih ali posebej resnih in velikih odstopanj od preudarnega sprejemanja fiskalne politike, kot je določeno v členu 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97, položitev obrestnega depozita odredi Svet, ki ravna v skladu s predlogom Komisije. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za zavrnitev predloga v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Svet lahko predlog popravi v skladu s členom 293(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

„1.

Če Svet na državo članico v skladu s členom 121(4) Pogodbe naslovi priporočilo, da mora sprejeti potrebne prilagoditvene ukrepe v primeru trajnih ali posebej resnih in velikih odstopanj od preudarnega sprejemanja fiskalne politike, kot je določeno v členu 6(3) Uredbe (ES) št. 1466/97, položitev obrestnega depozita odredi Svet, ki ravna v skladu s predlogom Komisije. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za zavrnitev predloga v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Svet lahko predlog popravi v skladu s členom 293(1) Pogodbe.

[...]

| 4. | Z odstopanjem od odstavka 2 lahko Komisija na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, ki jo slednja naslovi na Komisijo v desetih dneh po sprejetju priporočila Sveta iz odstavka 1, predlaga znižanje višine obrestnega depozita ali njegov preklic.“ |
| --- | --- |

4.

Z odstopanjem od odstavka 2 lahko Komisija na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, ki jo slednja naslovi na Komisijo v desetih dneh po sprejetju priporočila Sveta iz odstavka 1, predlaga znižanje višine obrestnega depozita ali njegov preklic.“

| „1. | Če Svet na državo članico v skladu s členom 121(4) Pogodbe naslovi priporočilo, da mora sprejeti potrebne prilagoditvene ukrepe v primeru velikega opaženega odstopanja od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja, kot je določeno v členu 6(2) Uredbe (ES) št. 1466/97, položitev obrestnega depozita odredi Svet, ki ravna v skladu s predlogom Komisije. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za zavrnitev predloga v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Svet lahko predlog popravi v skladu s členom 293(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

„1.

Če Svet na državo članico v skladu s členom 121(4) Pogodbe naslovi priporočilo, da mora sprejeti potrebne prilagoditvene ukrepe v primeru velikega opaženega odstopanja od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja, kot je določeno v členu 6(2) Uredbe (ES) št. 1466/97, položitev obrestnega depozita odredi Svet, ki ravna v skladu s predlogom Komisije. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za zavrnitev predloga v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Svet lahko predlog popravi v skladu s členom 293(1) Pogodbe.

[...]

| | “ |
| --- | --- |

“









  Pojasnilo

Pojasnilo

ECB priporoča, da se abstraktni koncepti nadomestijo z jasno merljivimi koncepti.

ECB priporoča, da se abstraktni koncepti nadomestijo z jasno merljivimi koncepti.

ECB priporoča črtanje dodatnih postopkovnih ukrepov, s katerimi se ponovno preverjajo po zadostni razpravi že sprejeti ukrepi, saj omejujejo stopnjo avtomatizma.

ECB priporoča črtanje dodatnih postopkovnih ukrepov, s katerimi se ponovno preverjajo po zadostni razpravi že sprejeti ukrepi, saj omejujejo stopnjo avtomatizma.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 4(4) predlagane uredbe

„4.   Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena lahko Komisija v izjemnih gospodarskih okoliščinah ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo v desetih dneh po sprejetju odločitve Sveta v skladu s členom 126(6) Pogodbe, predlaga znižanje zneska brezobrestnega depozita ali njegov preklic.“

„   “

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB predlaga črtanje tega odstavka, saj zmanjšuje avtomatizem.

ECB predlaga črtanje tega odstavka, saj zmanjšuje avtomatizem.

Sprememba 6

Sprememba 6

Člen 5(4) predlagane uredbe

„4.   Z odstopanjem od odstavka 2 tega člena lahko Komisija v izjemnih gospodarskih okoliščinah ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo v desetih dneh po sprejetju odločitve Sveta v skladu s členom 126(8) Pogodbe, predlaga znižanje zneska globe ali njen preklic.“

„   “

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k prejšnji spremembi.

Glej pojasnilo k prejšnji spremembi.

Sprememba 7

Sprememba 7

Člen 7 predlagane uredbe

„Obresti, ki jih Komisija zbere iz depozitov, položenih v skladu s členom 4, in globe, zaračunane v skladu s členom 5, tvorijo drug prihodek iz člena 311 Pogodbe, in se porazdelijo med države članice, katerih valuta je euro in ki nimajo čezmernega primanjkljaja, kot ga določa člen 126(6) Pogodbe, ter niso predmet postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem v skladu z Uredbo (EU) št. [.../...], sorazmerno z njihovim deležem v bruto nacionalnem prihodku upravičenih držav članic.“

„Obresti, ki jih Komisija zbere iz depozitov, položenih v skladu s členom 4, in globe, zaračunane v skladu s členom 5, tvorijo drug prihodek iz člena 311 Pogodbe in pripadejo Evropskemu mehanizmu za stabilnost.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo v zvezi s spremembo 6 k predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97.

Glej pojasnilo v zvezi s spremembo 6 k predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97.

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju

(COM(2010) 525)

(COM(2010) 525)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (4) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Nova uvodna izjava (6a) predlagane uredbe |
| Ni besedila | „(6a) | Uvesti bi bilo treba stopnjevanje sankcij, kar bi Svetu omogočilo, da naloži obrestni depozit že po neupoštevanju priporočil v prvem zadevnem roku, ki ga določi, po neupoštevanju priporočil v drugem zadevnem roku pa globo.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (4)

4

Sprememba 1

Sprememba 1

Nova uvodna izjava (6a) predlagane uredbe

Ni besedila

„(6a)

Uvesti bi bilo treba stopnjevanje sankcij, kar bi Svetu omogočilo, da naloži obrestni depozit že po neupoštevanju priporočil v prvem zadevnem roku, ki ga določi, po neupoštevanju priporočil v drugem zadevnem roku pa globo.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Naložitev obrestnega depozita že po prvem zadevnem neupoštevanju priporočil s strani države članice bi morala olajšati naložitev glob, kadar gre za ponovno neupoštevanje priporočil v zadevnih rokih.

Naložitev obrestnega depozita že po prvem zadevnem neupoštevanju priporočil s strani države članice bi morala olajšati naložitev glob, kadar gre za ponovno neupoštevanje priporočil v zadevnih rokih.

Sprememba 2

Sprememba 2

Uvodna izjava (12) predlagane uredbe

| „(12) | Zbrane globe je treba porazdeliti med države članice, katerih valuta je euro ter ki niso predmet postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem in nimajo čezmernega primanjkljaja.“ |
| --- | --- |

„(12)

Zbrane globe je treba porazdeliti med države članice, katerih valuta je euro ter ki niso predmet postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem in nimajo čezmernega primanjkljaja.“

| „(12) | Zbrane globe pripadejo Evropskemu mehanizmu za stabilnost.“ |
| --- | --- |

„(12)

Zbrane globe pripadejo Evropskemu mehanizmu za stabilnost.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo v zvezi s spremembo 6 k predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97.

Glej pojasnilo v zvezi s spremembo 6 k predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97.

Sprememba 3

Sprememba 3

Člen 1(1) predlagane uredbe

„1.   Ta uredba določa sistem glob za učinkovito odpravljanje makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju.“

„1.   Ta uredba določa sistem sankcij za učinkovito odpravljanje makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Da bi predlagana uredba poleg glob zajemala tudi obrestne depozite, bi morala določati sistem sankcij.

Da bi predlagana uredba poleg glob zajemala tudi obrestne depozite, bi morala določati sistem sankcij.

Sprememba 4

Sprememba 4

Člen 2 predlagane uredbe

„Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (EU) št. [.../...].

Poleg tega se uporablja naslednja opredelitev:

‚izredne gospodarske razmere‘ so razmere, v katerih se presežek javnofinančnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo šteje za izjemnega v smislu druge alinee člena 126(2)(a) Pogodbe in v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 (5).

„Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (EU) št. [.../...].

‚ (6).

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej predloge ECB pri spremembi 5 v zvezi s členom 3 predlagane uredbe in pojasnilo. Zaradi predlaganih sprememb člena 3 opredelitev „izrednih gospodarskih razmer“ ni potrebna.

Glej predloge ECB pri spremembi 5 v zvezi s členom 3 predlagane uredbe in pojasnilo. Zaradi predlaganih sprememb člena 3 opredelitev „izrednih gospodarskih razmer“ ni potrebna.

Sprememba 5

Sprememba 5

Člen 3 predlagane uredbe

„1.   Svet na predlog Komisije naloži letno globo, če:

| (1) | sta bila določena dva zaporedna roka v skladu s členoma 7(2) in 10(4) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 10(4) navedene uredbe ugotovi, da zadevna država članica še vedno ni sprejela priporočenih korektivnih ukrepov, ali če |
| --- | --- |

(1)

sta bila določena dva zaporedna roka v skladu s členoma 7(2) in 10(4) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 10(4) navedene uredbe ugotovi, da zadevna država članica še vedno ni sprejela priporočenih korektivnih ukrepov, ali če

| (2) | sta bila določena dva zaporedna roka v skladu s členoma 8(1) in 8(2) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 8(2) navedene uredbe ugotovi, da je zadevna država članica ponovno predložila neprimeren načrt korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

sta bila določena dva zaporedna roka v skladu s členoma 8(1) in 8(2) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 8(2) navedene uredbe ugotovi, da je zadevna država članica ponovno predložila neprimeren načrt korektivnih ukrepov.

Šteje se, da je Svet sklep sprejel, razen če se s kvalificirano večino v desetih dneh od dneva, ko je Komisija sprejela predlog, odloči za njegovo zavrnitev. Svet lahko v skladu s členom 293(1) Pogodbe spremeni predlog.

2.   Letna globa, ki jo predlaga Komisija, znaša 0,1 % BDP zadevne države članice v prejšnjem letu.

3.   Komisija lahko z odstopanjem od odstavka 2 zaradi izrednih gospodarskih razmer ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo, v desetih dneh od sprejetja sklepov Sveta iz odstavka 1, predlaga zmanjšanje zneska globe ali njen preklic.

4.   Če je država članica plačala letno globo za določeno koledarsko leto in Svet pozneje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. [.../...] ugotovi, da je država članica v zadevnem letu sprejela priporočene korektivne ukrepe, se globa, plačana za zadevno leto, vrne državi članici sorazmerno glede na čas.“

„1.   Svet na predlog Komisije naloži obrestni depozit, če:

| (1) | je bil določen rok v skladu s členoma 7(2) ali 10(4) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 10(1) navedene uredbe ugotovi, da zadevna država članica še vedno ni sprejela priporočenih korektivnih ukrepov, ali če |
| --- | --- |

(1)

je bil določen rok v skladu s členoma 7(2) ali 10(4) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 10(1) navedene uredbe ugotovi, da zadevna država članica še vedno ni sprejela priporočenih korektivnih ukrepov, ali če

| (2) | je bil določen rok v skladu s členoma 8(1) ali 8(2) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 8(2) navedene uredbe ugotovi, da je zadevna država članica ponovno predložila neprimeren načrt korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

je bil določen rok v skladu s členoma 8(1) ali 8(2) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 8(2) navedene uredbe ugotovi, da je zadevna država članica ponovno predložila neprimeren načrt korektivnih ukrepov.

Šteje se, da je Svet sklep sprejel, razen če se s kvalificirano večino v desetih dneh od dneva, ko je Komisija sprejela predlog, odloči za njegovo zavrnitev. Svet lahko v skladu s členom 293(1) Pogodbe spremeni predlog.

2.   Obrestni depozit, ki ga predlaga Komisija, znaša 0,2 % BDP zadevne države članice v prejšnjem letu.

4.   Če je država članica položila brezobrestni depozit za določeno koledarsko leto in Svet pozneje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. [.../...] ugotovi, da je država članica v zadevnem letu sprejela priporočene korektivne ukrepe, se depozit, plačan za zadevno leto, skupaj z natečenimi obrestmi, vrne državi članici .

5.   Svet na predlog Komisije naloži letno globo, če:

| (1) | sta bila določena dva zaporedna roka v skladu s členoma 7(2) ali 10(4) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 10(1) navedene uredbe ugotovi, da zadevna država članica še vedno ni sprejela priporočenih korektivnih ukrepov; ali če |
| --- | --- |

(1)

sta bila določena dva zaporedna roka v skladu s členoma 7(2) ali 10(4) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 10(1) navedene uredbe ugotovi, da zadevna država članica še vedno ni sprejela priporočenih korektivnih ukrepov; ali če

| (2) | sta bila določena dva zaporedna roka v skladu s členoma 8(1) ali 8(2) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 8(2) navedene uredbe ugotovi, da je zadevna država članica ponovno predložila neprimeren načrt korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

sta bila določena dva zaporedna roka v skladu s členoma 8(1) ali 8(2) Uredbe (EU) št. [.../...] in Svet nato v skladu s členom 8(2) navedene uredbe ugotovi, da je zadevna država članica ponovno predložila neprimeren načrt korektivnih ukrepov.

6.   Če je država članica plačala letno globo za določeno koledarsko leto in Svet pozneje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. [.../...] ugotovi, da je država članica v zadevnem letu sprejela priporočene korektivne ukrepe, se globa, plačana za zadevno leto, vrne državi članici sorazmerno glede na čas.

7.   Letna globa znaša 0,2 % BDP zadevne države članice v prejšnjem letu.“

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB priporoča, da bi lahko neupoštevanje enega roka zadostovalo za naložitev depozita, kar bi omogočilo bolj stopnjevit režim sankcij, saj bi se lahko globe nato naložile na podlagi ponavljajočega neupoštevanja. Poleg tega ECB predlaga črtanje ponovnega preverjanja, ki podaljšuje postopek in zmanjšuje avtomatizem.

ECB priporoča, da bi lahko neupoštevanje enega roka zadostovalo za naložitev depozita, kar bi omogočilo bolj stopnjevit režim sankcij, saj bi se lahko globe nato naložile na podlagi ponavljajočega neupoštevanja. Poleg tega ECB predlaga črtanje ponovnega preverjanja, ki podaljšuje postopek in zmanjšuje avtomatizem.

Sprememba 6

Sprememba 6

Člen 4 predlagane uredbe

„Globe, zbrane v skladu s členom 3 te uredbe, pomenijo druge prihodke iz člena 311 Pogodbe in se porazdelijo med države članice, katerih valuta je euro ter ki niso predmet postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem v smislu Uredbe (EU) št. [.../...] in nimajo čezmernega primanjkljaja, kot ga določa člen 126(6) Pogodbe, sorazmerno z njihovim deležem v skupnem bruto nacionalnem dohodku (BND) upravičenih držav članic.“

„Globe, zbrane v skladu s členom 3 te uredbe, pomenijo druge prihodke iz člena 311 Pogodbe in pripadejo Evropskemu mehanizmu za stabilnost.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo v zvezi s spremembo 6 k predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97.

Glej pojasnilo v zvezi s spremembo 6 k predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97.

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskih stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskih stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik

(COM(2010) 526)

(COM(2010) 526)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (7) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 7 |
| „(7) | Treba je začeti izvajati obveznost doseganja in ohranjanja srednjeročnega proračunskega cilja z natančno določitvijo načel oblikovanja preudarne fiskalne politike.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (7)

7

Sprememba 1

Sprememba 1

Uvodna izjava 7

„(7)

Treba je začeti izvajati obveznost doseganja in ohranjanja srednjeročnega proračunskega cilja z natančno določitvijo načel oblikovanja preudarne fiskalne politike.“

| | |
| --- | --- |

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB ne vidi potrebe po uporabi koncepta oblikovanja preudarne fiskalne politike.

ECB ne vidi potrebe po uporabi koncepta oblikovanja preudarne fiskalne politike.

Sprememba 2

Sprememba 2

Uvodna izjava 9 predlagane uredbe

| „(9) | Oblikovanje preudarne fiskalne politike predpostavlja, da stopnja rasti državne porabe v običajnih okoliščinah ne presega razumne srednjeročne stopnje rasti BDP; presežki te norme se izravnavajo z diskrecijskim povečanjem državnih prihodkov, diskrecijsko zmanjšanje prihodkov pa se nadomesti z zmanjšanjem porabe.“ |
| --- | --- |

„(9)

Oblikovanje preudarne fiskalne politike predpostavlja, da stopnja rasti državne porabe v običajnih okoliščinah ne presega razumne srednjeročne stopnje rasti BDP; presežki te norme se izravnavajo z diskrecijskim povečanjem državnih prihodkov, diskrecijsko zmanjšanje prihodkov pa se nadomesti z zmanjšanjem porabe.“

| „(9) | Doseganje zadostnega napredka v smeri srednjeročnega cilja bi bilo treba ovrednotiti na podlagi celotne ocene s strukturnim ravnovesjem kot referenco, vključno z analizo porabe, iz katere so izločeni diskrecijski ukrepi glede prihodkov. V tej zvezi in dokler je dosežen srednjeročni cilj, stopnja rasti državne porabe v običajnih okoliščinah ne bi smela preseči referenčne srednjeročne stopnje potencialne rasti BDP; presežki porabe nad to normo bi se morali izravnati z diskrecijskim povečanjem državnih prihodkov, diskrecijsko zmanjšanje prihodkov pa bi se moralo nadomestiti z zmanjšanjem porabe. Načrtovana srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP bi se morala izračunati v skladu z enotno metodologijo, ki jo uporablja Komisija. Vpliv strukture rasti na rast prihodkov bi bilo treba obravnavati kot sredstvo, s katerim bi se izognilo opiranju na rast prihodkov, ki je odvisna od nekaterih struktur rasti v državah članicah, ki se lahko spremenijo.“ |
| --- | --- |

„(9)

Doseganje zadostnega napredka v smeri srednjeročnega cilja bi bilo treba ovrednotiti na podlagi celotne ocene s strukturnim ravnovesjem kot referenco, vključno z analizo porabe, iz katere so izločeni diskrecijski ukrepi glede prihodkov. V tej zvezi in dokler je dosežen srednjeročni cilj, stopnja rasti državne porabe v običajnih okoliščinah ne bi smela preseči referenčne srednjeročne stopnje potencialne rasti BDP; presežki porabe nad to normo bi se morali izravnati z diskrecijskim povečanjem državnih prihodkov, diskrecijsko zmanjšanje prihodkov pa bi se moralo nadomestiti z zmanjšanjem porabe. Načrtovana srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP bi se morala izračunati v skladu z enotno metodologijo, ki jo uporablja Komisija. Vpliv strukture rasti na rast prihodkov bi bilo treba obravnavati kot sredstvo, s katerim bi se izognilo opiranju na rast prihodkov, ki je odvisna od nekaterih struktur rasti v državah članicah, ki se lahko spremenijo.“

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB priporoča, da se namesto abstraktnih konceptov uporabijo jasna merila. Struktura rasti ima lahko pomemben vpliv na rast državnih prihodkov, kar bi bilo treba upoštevati v pravilu.

ECB priporoča, da se namesto abstraktnih konceptov uporabijo jasna merila. Struktura rasti ima lahko pomemben vpliv na rast državnih prihodkov, kar bi bilo treba upoštevati v pravilu.

Sprememba 3

Sprememba 3

Uvodna izjava 10 predlagane uredbe

| „(10) | Začasen odklon od preudarnega oblikovanja fiskalne politike je treba dovoliti v primeru resnega splošnega gospodarskega upada, da se omogoči oživitev gospodarstva.“ |
| --- | --- |

„(10)

Začasen odklon od preudarnega oblikovanja fiskalne politike je treba dovoliti v primeru resnega splošnega gospodarskega upada, da se omogoči oživitev gospodarstva.“

| | |
| --- | --- |

Pojasnilo

Pojasnilo

Zaradi vseobsegajoče pomembnosti fiskalne vzdržnosti ECB priporoča črtanje te odprte odstopne klavzule.

Zaradi vseobsegajoče pomembnosti fiskalne vzdržnosti ECB priporoča črtanje te odprte odstopne klavzule.

Sprememba 4

Sprememba 4

Uvodna izjava 11 predlagane uredbe

| „(11) | V primeru znatnega odstopanja od preudarnega oblikovanja fiskalne politike bi bilo treba zadevni državi članici poslati opozorilo, če pa znatno odstopanje vztraja ali je še zlasti zaskrbljujoče, bi bilo treba zadevni državi članici poslati priporočilo, naj sprejme potrebne popravljalne ukrepe.“ |
| --- | --- |

„(11)

V primeru znatnega odstopanja od preudarnega oblikovanja fiskalne politike bi bilo treba zadevni državi članici poslati opozorilo, če pa znatno odstopanje vztraja ali je še zlasti zaskrbljujoče, bi bilo treba zadevni državi članici poslati priporočilo, naj sprejme potrebne popravljalne ukrepe.“

| „(11) | V primeru znatnega odstopanja od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja, lahko Komisija od države članice zahteva dodatno poročanje, zadevni državi članici bi bilo treba poslati opozorilo in , priporočilo Sveta, ki določa rok
  za sprejetje potrebnih popravljalnih ukrepov.

  Zadevna država članica bi morala Svetu poročati o sprejetih ukrepih. Če zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet, ne sprejme ustreznih ukrepov, bi moral Svet sprejeti priporočilo in poročati Evropskemu svetu.“ |
| --- | --- |

„(11)

V primeru znatnega odstopanja od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja, lahko Komisija od države članice zahteva dodatno poročanje, zadevni državi članici bi bilo treba poslati opozorilo in , priporočilo Sveta, ki določa rok
  za sprejetje potrebnih popravljalnih ukrepov.

Zadevna država članica bi morala Svetu poročati o sprejetih ukrepih. Če zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet, ne sprejme ustreznih ukrepov, bi moral Svet sprejeti priporočilo in poročati Evropskemu svetu.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Poročanje, predvideno v predlagani spremembi, bi stopnjevalo pritisk na države članice, ki ne upoštevajo priporočil.

Poročanje, predvideno v predlagani spremembi, bi stopnjevalo pritisk na države članice, ki ne upoštevajo priporočil.

Sprememba 5

Sprememba 5

Nova uvodna izjava (11a) predlagane uredbe

Ni besedila

| „(11a) | Treba bi bilo ustanoviti svetovalni organ, sestavljen iz oseb s priznanimi sposobnostmi v gospodarskih in fiskalnih zadevah, ki bi letno pripravil na institucije Unije naslovljeno neodvisno poročilo, kako Komisija in Svet izpolnjujeta njune obveznosti po členih 121 in 126 Pogodbe ter po Uredbi (ES) št. 1466/97, [po Uredbi (ES) št. 1467/97 in po naslednjih uredbah: Uredbi (EU) št. [.../...] o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju; Uredbi (EU) št. [.../...] o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju; Uredbi (EU) št. [.../...] o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij]. Če bi zmožnosti tega organa to dopuščale in na zahtevo Komisije, Sveta ali Evropskega sveta, bi moral ta organ analizirati tudi posebna gospodarska ali proračunska vprašanja. Ta organ ne bi smel kršiti pristojnosti Komisije. Člani tega svetovalnega organa bi morali biti popolnoma neodvisni.“ |
| --- | --- |

„(11a)

Treba bi bilo ustanoviti svetovalni organ, sestavljen iz oseb s priznanimi sposobnostmi v gospodarskih in fiskalnih zadevah, ki bi letno pripravil na institucije Unije naslovljeno neodvisno poročilo, kako Komisija in Svet izpolnjujeta njune obveznosti po členih 121 in 126 Pogodbe ter po Uredbi (ES) št. 1466/97, [po Uredbi (ES) št. 1467/97 in po naslednjih uredbah: Uredbi (EU) št. [.../...] o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju; Uredbi (EU) št. [.../...] o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju; Uredbi (EU) št. [.../...] o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij]. Če bi zmožnosti tega organa to dopuščale in na zahtevo Komisije, Sveta ali Evropskega sveta, bi moral ta organ analizirati tudi posebna gospodarska ali proračunska vprašanja. Ta organ ne bi smel kršiti pristojnosti Komisije. Člani tega svetovalnega organa bi morali biti popolnoma neodvisni.“

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB meni, da bi ta svetovalni organ prispeval k temu, da bi Svet in Komisija izpolnjevala svoje obveznosti po Pogodbi in po postopkih, obravnavanih v predlogih Komisije. Organ bi bilo treba ustanoviti s to uredbo, druge uredbe, obravnavane v predlogih Komisije, pa bi se morale sklicevati nanj. Brez poseganja v njegovo glavno vlogo in če bi njegovi viri to dopuščali, bi lahko Evropski svet, Svet ali Evropska komisija od njega zahtevali posebne analize. Treba bi bilo dodati, da naloge tega organa ne posegajo v pristojnosti Komisije.

ECB meni, da bi ta svetovalni organ prispeval k temu, da bi Svet in Komisija izpolnjevala svoje obveznosti po Pogodbi in po postopkih, obravnavanih v predlogih Komisije. Organ bi bilo treba ustanoviti s to uredbo, druge uredbe, obravnavane v predlogih Komisije, pa bi se morale sklicevati nanj. Brez poseganja v njegovo glavno vlogo in če bi njegovi viri to dopuščali, bi lahko Evropski svet, Svet ali Evropska komisija od njega zahtevali posebne analize. Treba bi bilo dodati, da naloge tega organa ne posegajo v pristojnosti Komisije.

Sprememba 6

Sprememba 6

Uvodna izjava 12 predlagane uredbe

| „(12) | Za zagotovitev, da sodelujoče države članice upoštevajo okvir Unije za fiskalni nadzor, bi bilo treba vzpostaviti poseben izvedbeni mehanizem na podlagi člena 136 Pogodbe za primere, v katerih še naprej obstaja vztrajno in znatno odstopanje od preudarnega oblikovanja fiskalne politike.“ |
| --- | --- |

„(12)

Za zagotovitev, da sodelujoče države članice upoštevajo okvir Unije za fiskalni nadzor, bi bilo treba vzpostaviti poseben izvedbeni mehanizem na podlagi člena 136 Pogodbe za primere, v katerih še naprej obstaja vztrajno in znatno odstopanje od preudarnega oblikovanja fiskalne politike.“

| „(12) | Za zagotovitev, da sodelujoče države članice upoštevajo okvir Unije za fiskalni nadzor, bi bilo treba vzpostaviti poseben izvedbeni mehanizem na podlagi člena 136 Pogodbe za primere, v katerih še naprej obstaja vztrajno in znatno odstopanje od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja.“ |
| --- | --- |

„(12)

Za zagotovitev, da sodelujoče države članice upoštevajo okvir Unije za fiskalni nadzor, bi bilo treba vzpostaviti poseben izvedbeni mehanizem na podlagi člena 136 Pogodbe za primere, v katerih še naprej obstaja vztrajno in znatno odstopanje od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Jasno sklicevanje na znatno odstopanje od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja je bolj zaželeno kot sklicevanje na koncept preudarnega oblikovanja fiskalne politike.

Jasno sklicevanje na znatno odstopanje od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja je bolj zaželeno kot sklicevanje na koncept preudarnega oblikovanja fiskalne politike.

Sprememba 7

Sprememba 7

Člen 1(2)(c) predlagane uredbe

(Člen 3(3) Uredbe (ES) št. 1466/97)

„3.   Podatki o prilagajanju splošnega javnofinančnega salda in javnega zadolževanja, rasti državne porabe in predvidenem poteku rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter načrtovani diskrecijski ukrepi glede prihodkov in temeljne ekonomske predpostavke iz odstavkov 2(a) in (b) so prikazani na letni osnovi za minulo in tekoče leto ter še za prihodnja tri leta.“

„3.   Podatki o prilagajanju splošnega javnofinančnega salda in javnega zadolževanja, rasti državne porabe in predvidenem poteku rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter načrtovani diskrecijski ukrepi glede prihodkov, ki so ustrezno količinsko opredeljeni, in temeljne ekonomske predpostavke iz odstavkov 2(a) in (b) so prikazani na letni osnovi za minulo in tekoče leto ter še za prihodnja tri leta.“

Pojasnilo

Pojasnilo

V zvezi z diskrecijskimi ukrepi glede prihodkov je potrebna strožja zahteva po količinski opredelitvi.

V zvezi z diskrecijskimi ukrepi glede prihodkov je potrebna strožja zahteva po količinski opredelitvi.

Sprememba 8

Sprememba 8

Člen 1(4) predlagane uredbe

(Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1466/97)

„1.   [ ...]

Svet pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja preuči, ali si zadevna država članica prizadeva za ustrezno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP. Za države članice z višjo ravnjo dolga ali čezmernimi makroekonomskimi neravnovesji ali obojim Svet preuči, ali je letno izboljšanje proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov, višje od 0,5 % BDP. Svet upošteva, ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša.

[...]

Razumna srednjeročna stopnja rasti se oceni na osnovi napovedi za desetletno obdobje, ki se redno posodabljajo.

[...]

Svet poleg tega preveri, ali vsebine programa za stabilnost prispevajo k doseganju trajnostne konvergence v euroobmočju in k tesnejšemu usklajevanju gospodarskih politik ter ali je gospodarska politika zadevne države članice skladna s temeljnimi smernicami gospodarske politike držav članic in Unije.

V obdobjih resnega splošnega gospodarskega upada se lahko državam članicam dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti, ki jo predvideva oblikovanje preudarne fiskalne politike, kot je opredeljeno v četrtem pododstavku.“

„1.   [...]

Svet pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja preuči, ali si zadevna država članica prizadeva za ustrezno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP. Za države članice z eno ali več od naslednjih okoliščin: (i) raven javnega dolga, ki presega 60 % referenčne vrednosti BDP, (ii) izrazita tveganja za fiskalno vzdržnost, (iii) čezmerna makroekonomska neravnovesja, Svet preuči, ali je letno izboljšanje proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov, znatno višje od 0,5 % BDP. Svet upošteva, ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša. Upošteva se vpliv strukture rasti na rast prihodkov.

[...]

Referenčna srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP se oceni na osnovi napovedi za desetletno obdobje, ki se redno posodabljajo.

[...]

Svet poleg tega preveri, ali vsebine programa za stabilnost prispevajo k ohranjanju trajnostne konvergence v euroobmočju in k tesnejšemu usklajevanju gospodarskih politik ter ali je gospodarska politika zadevne države članice skladna s temeljnimi smernicami gospodarske politike držav članic in Unije.

“

Pojasnilo

Pojasnilo

Poleg tehničnih pripomb, ki so razumljive same po sebi, možnost odklona od prilagoditvene poti na podlagi „resnega splošnega gospodarskega upada“ pomeni, da bi za prilagoditveno pot, ki že temelji na abstraktnem konceptu „preudarnega oblikovanja fiskalne politike“, veljala dodatna odstopna klavzula, ki bi spodkopala fiskalno vzdržnost.

Poleg tehničnih pripomb, ki so razumljive same po sebi, možnost odklona od prilagoditvene poti na podlagi „resnega splošnega gospodarskega upada“ pomeni, da bi za prilagoditveno pot, ki že temelji na abstraktnem konceptu „preudarnega oblikovanja fiskalne politike“, veljala dodatna odstopna klavzula, ki bi spodkopala fiskalno vzdržnost.

Sprememba 9

Sprememba 9

Člen 1(5) predlagane uredbe

(Člen 6(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1466/97)

„2.   V primeru znatnih odstopanj od oblikovanja preudarne fiskalne politike, kot je navedeno v četrtem pododstavku člena 5(1) te uredbe, in da bi preprečili nastanek čezmernega primanjkljaja, lahko Komisija v skladu s členom 121(4) Pogodbe zadevni državi članici pošlje opozorilo.

Odstopanje od oblikovanja preudarne fiskalne politike se šteje za znatno, če so izpolnjeni naslednji pogoji: presežek rasti porabe, skladen z oblikovanjem preudarne fiskalne politike, ki ni izravnan z diskrecijskimi ukrepi za povečanje prihodkov, ali diskrecijski ukrepi, ki zmanjšujejo prihodke in niso izravnani z zmanjšanji porabe, ter skupni učinek odstopanja na državni saldo v višini najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali najmanj 0,25 % BDP na povprečni letni ravni v dveh zaporednih letih.

[...]

3.   Če je znatno odstopanje od oblikovanja preudarne fiskalne politike vztrajno ali je še zlasti zaskrbljujoče, Svet na priporočilo Komisije zadevni državi članici pošlje priporočilo, naj sprejme potrebne prilagoditvene ukrepe. Svet na predlog Komisije priporočilo objavi.“

[obrnjen vrstni red prvega in drugega pododstavka člena 6(2)]

„2.   Opaženo odstopanje od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja se šteje za znatno, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) letno izboljšanje strukturnega ravnovesja ne izpolnjuje zahteve po drugem pododstavku člena 5(1) ali (b) presežek rasti porabe nad referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP, , ki ni izravnan z diskrecijskimi ukrepi za povečanje prihodkov, ali diskrecijski ukrepi, ki zmanjšujejo prihodke in niso izravnani z zmanjšanji porabe, ter skupni negativni učinek odstopanja na državni saldo v višini najmanj 0,25 % BDP v posameznem letu . Upošteva se vpliv strukture rasti na rast prihodkov.

V primeru znatnih opaženih odstopanj od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, kot je navedeno v četrtem pododstavku člena 5(1) te uredbe, , lahko Komisija od zadevne države članice zahteva dodatno poročanje in v skladu s členom 121(4) Pogodbe zadevni državi članici pošlje opozorilo.

Svet v enem mesecu od dneva sprejetja opozorila Komisije na priporočilo slednje sprejme priporočilo za politične ukrepe, ki določa rok za odpravo odstopanja, na podlagi člena 121(4) Pogodbe.

Zadevna država članica mora v roku, ki ga Svet določi v priporočilu po členu 121(4) Pogodbe, poročati Svetu o ukrepih, sprejetih kot odziv na navedeno priporočilo.

Če zadevna država članica ne sprejme ustreznih ukrepov v petih mesecih od dneva sprejetja priporočila Sveta po členu 121(4) Pogodbe, Svet na priporočilo Komisije na podlagi člena 121(4) Pogodbe nemudoma sprejme priporočilo in poroča Evropskemu svetu. Po sprejetju zadnje navedenega priporočila Sveta lahko Komisija, v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, izvede opazovalno misijo. Komisija poroča Svetu o rezultatih misije, lahko pa se odloči tudi za objavo svojih ugotovitev.

Rok petih mesecev se skrajša na tri mesece, če Komisija v svojem priporočilu Svetu iz drugega pododstavka tega odstavka meni, da so razmere posebej resne in terjajo takojšnje ukrepanje.

[...]

“

Pojasnilo

Pojasnilo

Za večjo učinkovitost postopka bi ga bilo treba natančno pregledati in uvesti nove ukrepe, vključno z možnostjo misij.

Za večjo učinkovitost postopka bi ga bilo treba natančno pregledati in uvesti nove ukrepe, vključno z možnostjo misij.

Sprememba 10

Sprememba 10

Člen 1(8) predlagane uredbe

(Člen 9(1) Uredbe (ES) št. 1466/97)

„1.   [...]

Svet pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja upošteva, ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša. Za države članice z višjo ravnjo dolga ali čezmernimi makroekonomskimi neravnovesji ali obojim Svet preuči, ali je letno izboljšanje proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov, višje od 0,5 % BDP. Svet za države članice MMT2 preuči, ali si zadevna država članica prizadeva za primerno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP.

[...]

Razumna srednjeročna stopnja rasti se oceni na osnovi napovedi za desetletno obdobje, ki se redno posodabljajo.

[...]

Svet poleg tega preveri, ali vsebine konvergenčnega programa prispevajo k tesnejšemu usklajevanju gospodarskih politik ter ali je gospodarska politika zadevne države članice skladna s temeljnimi smernicami gospodarske politike držav članic in Unije. Poleg tega Svet za države MMT2 preveri, ali vsebina konvergenčnega programa zagotavlja nemoteno sodelovanje v mehanizmu za določanje menjalnih tečajev.

V obdobjih resnega splošnega gospodarskega upada se lahko državam članicam dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti, ki jo predvideva oblikovanje preudarne fiskalne politike, kot je opredeljeno v četrtem pododstavku.“

„1.   [...]

Svet pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja upošteva, ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša. Za države članice z ravnjo javnega dolga, ki presega 60 % referenčne vrednosti BDP, ali z izrazitimi tveganji za fiskalno vzdržnost Svet preuči, ali je letno izboljšanje proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov, znatno višje od 0,5 % BDP. Svet za države članice MMT2 preuči, ali si zadevna država članica prizadeva za primerno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP. Upošteva se vpliv strukture rasti na rast prihodkov.

[...]

Referenčna srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP se oceni na osnovi napovedi za desetletno obdobje, ki se redno posodabljajo.

[...]

Svet poleg tega preveri, ali vsebine konvergenčnega programa prispevajo k doseganju trajnostne konvergence, tesnejšemu usklajevanju gospodarskih politik ter ali je gospodarska politika zadevne države članice skladna s temeljnimi smernicami gospodarske politike držav članic in Unije. Poleg tega Svet za države MMT2 preveri, ali vsebina konvergenčnega programa zagotavlja nemoteno sodelovanje v mehanizmu za določanje menjalnih tečajev.

“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnila k predhodnim predlaganim spremembam te predlagane uredbe.

Glej pojasnila k predhodnim predlaganim spremembam te predlagane uredbe.

Sprememba 11

Sprememba 11

Člen 1(9) predlagane uredbe

(Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 1466/97)

„2.   [...]

Odstopanje od oblikovanja preudarne fiskalne politike se šteje za znatno, če so izpolnjeni naslednji pogoji: presežek rasti porabe, skladen z oblikovanjem preudarne fiskalne politike, ki ni izravnan z diskrecijskimi ukrepi za povečanje prihodkov, ali diskrecijski ukrepi, ki zmanjšujejo prihodke in niso izravnani z zmanjšanji porabe, ter skupni učinek odstopanja na državni saldo v višini najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali najmanj 0,25 % BDP na povprečni letni ravni v dveh zaporednih letih.

[...]

Odstopanje se prav tako lahko ne upošteva v primeru resnega splošnega gospodarskega upada.“

„2.   [...]

Opaženo odstopanje od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega cilja se šteje za znatno, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) letno izboljšanje strukturnega ravnovesja ne izpolnjuje zahteve po drugem pododstavku člena 9(1) ali (b) presežek rasti porabe nad referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP, , ki ni izravnan z diskrecijskimi ukrepi za povečanje prihodkov, ali diskrecijski ukrepi, ki zmanjšujejo prihodke in niso izravnani z zmanjšanji porabe, ter skupni negativni učinek odstopanja na državni saldo v višini najmanj 0,25 % BDP v posameznem letu . Upošteva se vpliv strukture rasti na rast prihodkov.

[...]

V primeru znatnih opaženih odstopanj od prilagoditvene poti v smeri srednjeročnega proračunskega cilja, kot je navedeno v četrtem pododstavku člena 9(1) te uredbe, lahko Komisija od zadevne države članice zahteva dodatno poročanje in v skladu s členom 121(4) Pogodbe zadevni državi članici pošlje opozorilo.

Svet v enem mesecu od dneva sprejetja opozorila Komisije na priporočilo slednje sprejme priporočilo za politične ukrepe, ki določa rok za odpravo odstopanja, na podlagi člena 121(4) Pogodbe.

Zadevna država članica mora v roku, ki ga Svet določi v priporočilu po členu 121(4) Pogodbe, poročati Svetu o ukrepih, sprejetih kot odziv na priporočilo Sveta.

Če zadevna država članica ne sprejme ustreznih ukrepov v petih mesecih od dneva sprejetja priporočila Sveta po členu 121(4) Pogodbe, Svet na priporočilo Komisije na podlagi člena 121(4) Pogodbe nemudoma sprejme priporočilo in poroča Evropskemu svetu. Po sprejetju zadnje navedenega priporočila Sveta lahko Komisija, v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar gre za države članice, ki sodelujejo v ERM2, izvede opazovalno misijo. Komisija bo poročala Svetu o rezultatih misije, lahko pa se odloči tudi za objavo svojih ugotovitev.

Rok petih mesecev se skrajša na tri mesece, če Komisija v svojem priporočilu Svetu iz drugega pododstavka tega odstavka meni, da so razmere posebej resne in terjajo takojšnje ukrepanje.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana sprememba pojasnjuje odstopanje in določa postopkovne ukrepe.

Predlagana sprememba pojasnjuje odstopanje in določa postopkovne ukrepe.

Sprememba 12

Sprememba 12

Člen 11 Uredbe (ES) št. 1466/97 – nov odstavek 2

Ni besedila

„2.   Ustanovi se svetovalni organ, sestavljen iz oseb s priznanimi sposobnostmi v gospodarskih in fiskalnih zadevah.

Svetovalni organ pripravi letno javno poročilo, kako Komisija in Svet izpolnjujeta njune obveznosti po členih 121 in 126 Pogodbe ter po Uredbi (ES) št. 1466/97, po Uredbi (ES) št. 1467/97 in po naslednjih uredbah: Uredbi (EU) št. [.../...] o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju; Uredbi (EU) št. [.../...] o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju; Uredbi (EU) št. [.../...] o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij.

Na zahtevo Komisije, Sveta ali Evropskega sveta ta svetovalni organ analizira tudi posebna gospodarska ali proračunska vprašanja. Člani tega svetovalnega organa so pri opravljanju svojih nalog neodvisni.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 5 zgoraj v zvezi s predlagano novo uvodno izjavo 11a.

Glej pojasnilo k spremembi 5 zgoraj v zvezi s predlagano novo uvodno izjavo 11a.

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij

Predlagane spremembe besedila predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij

(COM(2010) 527)

(COM(2010) 527)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (8) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Uvodna izjava 3 predlagane uredbe |
| „(3) | Zlasti je treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora, da se preprečijo čezmerna makroekonomska neravnovesja, prizadetim državam članicam pa pomaga, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo. Razširjanje okvira gospodarskega nadzora mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (8)

8

Sprememba 1

Sprememba 1

Uvodna izjava 3 predlagane uredbe

„(3)

Zlasti je treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora, da se preprečijo čezmerna makroekonomska neravnovesja, prizadetim državam članicam pa pomaga, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo. Razširjanje okvira gospodarskega nadzora mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora.“

| „(3) | Zlasti je treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora, da se preprečijo čezmerna makroekonomska neravnovesja in tudi ranljivosti, prizadetim državam članicam pa pomaga, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo. Razširjanje okvira gospodarskega nadzora mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora.“ |
| --- | --- |

„(3)

Zlasti je treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora, da se preprečijo čezmerna makroekonomska neravnovesja in tudi ranljivosti, prizadetim državam članicam pa pomaga, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo. Razširjanje okvira gospodarskega nadzora mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Če bi poleg pojma „neravnovesij“ vključili tudi pojem „ranljivosti“, bi to okrepilo preventivno naravo postopka, saj bo stabilno makroekonomsko upravljanje moralo v tem postopku pokriti številne situacije, ki pa ne bodo nujno spadale v okvir trenutnega razumevanja pojma „neravnovesij“.

Če bi poleg pojma „neravnovesij“ vključili tudi pojem „ranljivosti“, bi to okrepilo preventivno naravo postopka, saj bo stabilno makroekonomsko upravljanje moralo v tem postopku pokriti številne situacije, ki pa ne bodo nujno spadale v okvir trenutnega razumevanja pojma „neravnovesij“.

Sprememba 2

Sprememba 2

Uvodna izjava 4 predlagane uredbe

| „(4) | Za odpravo takih neravnovesij je treba oblikovati postopek, ki je podrobno določen v zakonodaji.“ |
| --- | --- |

„(4)

Za odpravo takih neravnovesij je treba oblikovati postopek, ki je podrobno določen v zakonodaji.“

| „(4) | Za odpravo takih neravnovesij in ranljivosti je treba oblikovati postopek, ki je podrobno določen v zakonodaji.“ |
| --- | --- |

„(4)

Za odpravo takih neravnovesij in ranljivosti je treba oblikovati postopek, ki je podrobno določen v zakonodaji.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 3

Sprememba 3

Uvodna izjava 5 predlagane uredbe

| „(5) | Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4) Pogodbe je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij.“ |
| --- | --- |

„(5)

Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4) Pogodbe je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij.“

| „(5) | Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4) Pogodbe je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij. Makroekonomska neravnovesja obstajajo, kadar se država članica sooča s situacijami, kot so veliki primanjkljaji tekočega računa, znatne izgube konkurenčnosti, velika in neobičajna zvišanja cen premoženja, visoka raven ali znatno poslabšanje zunanje zadolženosti javnega ali zasebnega sektorja ali veliko tveganje zanjo. Makroekonomske ranljivosti obstajajo, kadar se država članica sooča s situacijo, ki bi jo stabilen makroekonomski nadzor razumno pokril.“ |
| --- | --- |

„(5)

Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4) Pogodbe je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij. Makroekonomska neravnovesja obstajajo, kadar se država članica sooča s situacijami, kot so veliki primanjkljaji tekočega računa, znatne izgube konkurenčnosti, velika in neobičajna zvišanja cen premoženja, visoka raven ali znatno poslabšanje zunanje zadolženosti javnega ali zasebnega sektorja ali veliko tveganje zanjo. Makroekonomske ranljivosti obstajajo, kadar se država članica sooča s situacijo, ki bi jo stabilen makroekonomski nadzor razumno pokril.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana uvodna izjava bi morala prispevati k razjasniti opredelitve razmer, ki jih ta postopek pokriva.

Predlagana uvodna izjava bi morala prispevati k razjasniti opredelitve razmer, ki jih ta postopek pokriva.

Sprememba 4

Sprememba 4

Uvodna izjava 6 predlagane uredbe

| „(6) | Ta postopek mora temeljiti na opozorilnem mehanizmu za zgodnje odkrivanje nastajajočih makroekonomskih neravnovesij. Njegova podlaga mora biti okvirna in transparentna preglednica v kombinaciji z ekonomsko presojo.“ |
| --- | --- |

„(6)

Ta postopek mora temeljiti na opozorilnem mehanizmu za zgodnje odkrivanje nastajajočih makroekonomskih neravnovesij. Njegova podlaga mora biti okvirna in transparentna preglednica v kombinaciji z ekonomsko presojo.“

| „(6) | Ta postopek mora temeljiti na opozorilnem mehanizmu za zgodnje odkrivanje nastajajočih makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti. Njegova podlaga mora biti okvirna in transparentna preglednica v kombinaciji z ekonomsko presojo.“ |
| --- | --- |

„(6)

Ta postopek mora temeljiti na opozorilnem mehanizmu za zgodnje odkrivanje nastajajočih makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti. Njegova podlaga mora biti okvirna in transparentna preglednica v kombinaciji z ekonomsko presojo.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 5

Sprememba 5

Uvodna izjava 7 predlagane uredbe

| „(7) | Preglednica mora biti sestavljena iz omejenega sklopa ekonomskih in finančnih kazalnikov, bistvenih za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij, in ustreznih okvirnih pragov. Sestava preglednice se lahko spreminja s časom, med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov.“ |
| --- | --- |

„(7)

Preglednica mora biti sestavljena iz omejenega sklopa ekonomskih in finančnih kazalnikov, bistvenih za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij, in ustreznih okvirnih pragov. Sestava preglednice se lahko spreminja s časom, med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov.“

| „(7) | Preglednica mora biti sestavljena iz omejenega sklopa ekonomskih in finančnih kazalnikov, bistvenih za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti, in ustreznih okvirnih pragov. Sestava preglednice se lahko spreminja s časom, med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov. Preglednica kazalnikov bi se morala razlikovati za države članice, katerih valuta je euro, in za države članice, katerih valuta ni euro, da bi se upoštevale posebne značilnosti monetarne unije in odrazile ustrezne gospodarske okoliščine. Tako razlikovanje je lahko primerno tudi zaradi upoštevanja primerov, v katerih imajo vse države članice, katerih valuta je euro, boljše ali bolj pravočasne statistične podatke.“ |
| --- | --- |

„(7)

Preglednica mora biti sestavljena iz omejenega sklopa ekonomskih in finančnih kazalnikov, bistvenih za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti, in ustreznih okvirnih pragov. Sestava preglednice se lahko spreminja s časom, med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov. Preglednica kazalnikov bi se morala razlikovati za države članice, katerih valuta je euro, in za države članice, katerih valuta ni euro, da bi se upoštevale posebne značilnosti monetarne unije in odrazile ustrezne gospodarske okoliščine. Tako razlikovanje je lahko primerno tudi zaradi upoštevanja primerov, v katerih imajo vse države članice, katerih valuta je euro, boljše ali bolj pravočasne statistične podatke.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Uvodne izjave bi morale razjasniti razlikovanje med državami članicami euroobmočja in državami članicami zunaj euroobmočja v zvezi s tem postopkom.

Uvodne izjave bi morale razjasniti razlikovanje med državami članicami euroobmočja in državami članicami zunaj euroobmočja v zvezi s tem postopkom.

Sprememba 6

Sprememba 6

Uvodna izjava 8 predlagane uredbe

| „(8) | Prekoračitev enega ali več okvirnih pragov ne pomeni nujno, da nastajajo makroekonomska neravnovesja, saj mora gospodarska politika upoštevati medsebojne povezave med makroekonomskimi spremenljivkami. Z ekonomsko presojo je treba zagotoviti, da se vse informacije – bodisi iz preglednice bodisi ne – obravnavajo v kontekstu in da postanejo del celovite analize.“ |
| --- | --- |

„(8)

Prekoračitev enega ali več okvirnih pragov ne pomeni nujno, da nastajajo makroekonomska neravnovesja, saj mora gospodarska politika upoštevati medsebojne povezave med makroekonomskimi spremenljivkami. Z ekonomsko presojo je treba zagotoviti, da se vse informacije – bodisi iz preglednice bodisi ne – obravnavajo v kontekstu in da postanejo del celovite analize.“

| „(8) | Prekoračitev enega ali več okvirnih pragov ne pomeni nujno, da nastajajo makroekonomska neravnovesja in ranljivosti, saj mora gospodarska politika upoštevati medsebojne povezave med makroekonomskimi spremenljivkami. Z ekonomsko presojo je treba zagotoviti, da se vse informacije – bodisi iz preglednice bodisi ne – obravnavajo v kontekstu in da postanejo del celovite analize.“ |
| --- | --- |

„(8)

Prekoračitev enega ali več okvirnih pragov ne pomeni nujno, da nastajajo makroekonomska neravnovesja in ranljivosti, saj mora gospodarska politika upoštevati medsebojne povezave med makroekonomskimi spremenljivkami. Z ekonomsko presojo je treba zagotoviti, da se vse informacije – bodisi iz preglednice bodisi ne – obravnavajo v kontekstu in da postanejo del celovite analize.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 7

Sprememba 7

Uvodna izjava 9 predlagane uredbe

| „(9) | Komisija mora na podlagi postopka večstranskega nadzora in opozorilnega mehanizma določiti, pri katerih državah članicah je treba opraviti poglobljen pregled. Poglobljen pregled mora zajemati temeljito analizo vzrokov neravnovesij v zadevni državi članici. O njem mora razpravljati Svet in v primeru držav članic, katerih valuta je euro, Euroskupina.“ |
| --- | --- |

„(9)

Komisija mora na podlagi postopka večstranskega nadzora in opozorilnega mehanizma določiti, pri katerih državah članicah je treba opraviti poglobljen pregled. Poglobljen pregled mora zajemati temeljito analizo vzrokov neravnovesij v zadevni državi članici. O njem mora razpravljati Svet in v primeru držav članic, katerih valuta je euro, Euroskupina.“

| „(9) | Komisija mora na podlagi postopka večstranskega nadzora in opozorilnega mehanizma določiti, pri katerih državah članicah je treba opraviti poglobljen pregled. Poglobljen pregled mora zajemati temeljito analizo vzrokov neravnovesij in ranljivosti v zadevni državi članici. Vključevati mora nadzorno misijo Komisije v zadevni državi članici, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar te misije zadevajo države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v mehanizmu deviznih tečajev (ERM II). O njem mora razpravljati Svet in v primeru držav članic, katerih valuta je euro, Euroskupina.“ |
| --- | --- |

„(9)

Komisija mora na podlagi postopka večstranskega nadzora in opozorilnega mehanizma določiti, pri katerih državah članicah je treba opraviti poglobljen pregled. Poglobljen pregled mora zajemati temeljito analizo vzrokov neravnovesij in ranljivosti v zadevni državi članici. Vključevati mora nadzorno misijo Komisije v zadevni državi članici, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar te misije zadevajo države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v mehanizmu deviznih tečajev (ERM II). O njem mora razpravljati Svet in v primeru držav članic, katerih valuta je euro, Euroskupina.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Misije v državah članicah bi morale biti zaradi njihove pomembnosti omenjene že v uvodnih izjavah.

Misije v državah članicah bi morale biti zaradi njihove pomembnosti omenjene že v uvodnih izjavah.

Sprememba 8

Sprememba 8

Uvodna izjava 10 predlagane uredbe

| „(10) | Postopek za spremljanje in odpravljanje škodljivih makroekonomskih neravnovesij s preprečevalnimi in korektivnimi elementi zahteva izboljšana orodja za nadzor, ki temeljijo na orodjih, ki se uporabljajo v postopku večstranskega nadzora. To lahko v primeru resnih neravnovesij, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, vključuje okrepljene nadzorne misije Komisije v države članice in dodatna poročila držav članic.“ |
| --- | --- |

„(10)

Postopek za spremljanje in odpravljanje škodljivih makroekonomskih neravnovesij s preprečevalnimi in korektivnimi elementi zahteva izboljšana orodja za nadzor, ki temeljijo na orodjih, ki se uporabljajo v postopku večstranskega nadzora. To lahko v primeru resnih neravnovesij, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, vključuje okrepljene nadzorne misije Komisije v države članice in dodatna poročila držav članic.“

| „(10) | Postopek za spremljanje in odpravljanje škodljivih makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti s preprečevalnimi in korektivnimi elementi zahteva izboljšana orodja za nadzor, ki temeljijo na orodjih, ki se uporabljajo v postopku večstranskega nadzora. To bi moralo v primeru resnih neravnovesij ali ranljivosti, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, ali ranljivostmi, ki bi ga lahko ogrozile, vključevati okrepljene nadzorne misije Komisije v države članice, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar te misije zadevajo države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v ERM II, in dodatna poročila držav članic.“ |
| --- | --- |

„(10)

Postopek za spremljanje in odpravljanje škodljivih makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti s preprečevalnimi in korektivnimi elementi zahteva izboljšana orodja za nadzor, ki temeljijo na orodjih, ki se uporabljajo v postopku večstranskega nadzora. To bi moralo v primeru resnih neravnovesij ali ranljivosti, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, ali ranljivostmi, ki bi ga lahko ogrozile, vključevati okrepljene nadzorne misije Komisije v države članice, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar te misije zadevajo države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v ERM II, in dodatna poročila držav članic.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana sprememba odraža potrebo, da se Komisija poveže z ECB, če je po njenem mnenju to primerno.

Predlagana sprememba odraža potrebo, da se Komisija poveže z ECB, če je po njenem mnenju to primerno.

Sprememba 9

Sprememba 9

Uvodna izjava 11 predlagane uredbe

| „(11) | Pri ocenjevanju neravnovesij je treba upoštevati njihovo resnost, v kolikšni meri se lahko štejejo za netrajna ter kateri morebitni negativni ekonomski in finančni učinki se lahko prelijejo na druge države članice. Upoštevati je treba tudi zmožnost zadevnih držav članic za gospodarsko prilagajanje ter njihove rezultate pri spoštovanju prejšnjih priporočil na podlagi te uredbe in drugih priporočil na podlagi člena 121 Pogodbe v okviru večstranskega nadzora, zlasti širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije.“ |
| --- | --- |

„(11)

Pri ocenjevanju neravnovesij je treba upoštevati njihovo resnost, v kolikšni meri se lahko štejejo za netrajna ter kateri morebitni negativni ekonomski in finančni učinki se lahko prelijejo na druge države članice. Upoštevati je treba tudi zmožnost zadevnih držav članic za gospodarsko prilagajanje ter njihove rezultate pri spoštovanju prejšnjih priporočil na podlagi te uredbe in drugih priporočil na podlagi člena 121 Pogodbe v okviru večstranskega nadzora, zlasti širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije.“

| „(11) | Pri ocenjevanju neravnovesij in ranljivosti je treba upoštevati njihovo resnost, v kolikšni meri se lahko štejejo za netrajna ter kateri morebitni negativni ekonomski in finančni učinki se lahko prelijejo na druge države članice. Glede na neravnovesja in ranljivosti ter na obseg potrebne prilagoditve je nujnost političnega ukrepanja zlasti pereča v državah članicah, v katerih se vztrajno pojavljajo veliki primanjkljaji tekočega računa in znatne izgube konkurenčnosti. Upoštevati je treba tudi zmožnost zadevnih držav članic za gospodarsko prilagajanje ter njihove rezultate pri spoštovanju prejšnjih priporočil na podlagi te uredbe in drugih priporočil na podlagi člena 121 Pogodbe v okviru večstranskega nadzora, zlasti širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije.“ |
| --- | --- |

„(11)

Pri ocenjevanju neravnovesij in ranljivosti je treba upoštevati njihovo resnost, v kolikšni meri se lahko štejejo za netrajna ter kateri morebitni negativni ekonomski in finančni učinki se lahko prelijejo na druge države članice. Glede na neravnovesja in ranljivosti ter na obseg potrebne prilagoditve je nujnost političnega ukrepanja zlasti pereča v državah članicah, v katerih se vztrajno pojavljajo veliki primanjkljaji tekočega računa in znatne izgube konkurenčnosti. Upoštevati je treba tudi zmožnost zadevnih držav članic za gospodarsko prilagajanje ter njihove rezultate pri spoštovanju prejšnjih priporočil na podlagi te uredbe in drugih priporočil na podlagi člena 121 Pogodbe v okviru večstranskega nadzora, zlasti širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Uvodne izjave bi morale nakazovati cilj postopka in obseg prizadevanj, ki bodo potrebna v zvezi z ugotovitvami postopka.

Uvodne izjave bi morale nakazovati cilj postopka in obseg prizadevanj, ki bodo potrebna v zvezi z ugotovitvami postopka.

Sprememba 10

Sprememba 10

Uvodna izjava 12 predlagane uredbe

| „(12) | Če se ugotovijo makroekonomska neravnovesja, je na zadevno državo članico treba nasloviti priporočila, ki bodo služila kot smernice glede ustreznih odzivov politike. Odziv politike zadevne države članice na neravnovesja mora biti pravočasen, pri tem pa je treba uporabiti vse razpoložljive instrumente politike, ki so pod nadzorom javnih organov. Prilagojen mora biti posebnemu okolju in okoliščinam zadevne države članice ter zajemati glavna področja gospodarske politike, po možnosti tudi fiskalno in plačno politiko ter trge dela, trg proizvodov in storitev ter ureditev finančnega sektorja.“ |
| --- | --- |

„(12)

Če se ugotovijo makroekonomska neravnovesja, je na zadevno državo članico treba nasloviti priporočila, ki bodo služila kot smernice glede ustreznih odzivov politike. Odziv politike zadevne države članice na neravnovesja mora biti pravočasen, pri tem pa je treba uporabiti vse razpoložljive instrumente politike, ki so pod nadzorom javnih organov. Prilagojen mora biti posebnemu okolju in okoliščinam zadevne države članice ter zajemati glavna področja gospodarske politike, po možnosti tudi fiskalno in plačno politiko ter trge dela, trg proizvodov in storitev ter ureditev finančnega sektorja.“

| „(12) | Če se ugotovijo makroekonomska neravnovesja ali ranljivosti, je na zadevno državo članico treba nasloviti priporočila, ki bodo služila kot smernice glede ustreznih odzivov politike. Odziv politike zadevne države članice na neravnovesja in ranljivosti mora biti pravočasen, pri tem pa je treba uporabiti vse razpoložljive instrumente politike, ki so pod nadzorom javnih organov. Prilagojen mora biti posebnemu okolju in okoliščinam zadevne države članice ter zajemati glavna področja gospodarske politike, po možnosti tudi fiskalno in plačno politiko ter trge dela, trg proizvodov in storitev ter ureditev finančnega sektorja.“ |
| --- | --- |

„(12)

Če se ugotovijo makroekonomska neravnovesja ali ranljivosti, je na zadevno državo članico treba nasloviti priporočila, ki bodo služila kot smernice glede ustreznih odzivov politike. Odziv politike zadevne države članice na neravnovesja in ranljivosti mora biti pravočasen, pri tem pa je treba uporabiti vse razpoložljive instrumente politike, ki so pod nadzorom javnih organov. Prilagojen mora biti posebnemu okolju in okoliščinam zadevne države članice ter zajemati glavna področja gospodarske politike, po možnosti tudi fiskalno in plačno politiko ter trge dela, trg proizvodov in storitev ter ureditev finančnega sektorja.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 11

Sprememba 11

Nova uvodna izjava (12a) predlagane uredbe

Ni besedila

| „(12a) | Treba je zagotoviti usklajenost s priporočili in obveznostmi po katerih koli drugih postopkih, vzpostavljenih po členih 121, 126 ali 136 Pogodbe. Vsaka uporaba te uredbe bi morala upoštevati obveznosti iz sporazumov v okviru ERM II.“ |
| --- | --- |

„(12a)

Treba je zagotoviti usklajenost s priporočili in obveznostmi po katerih koli drugih postopkih, vzpostavljenih po členih 121, 126 ali 136 Pogodbe. Vsaka uporaba te uredbe bi morala upoštevati obveznosti iz sporazumov v okviru ERM II.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Bistveno je, da se različni postopki iz predlogov Komisije izvajajo na logičen, razumen in usklajen način. Zlasti bi moral biti postopek makroekonomskega nadzora usklajen z rezultati drugih postopkov. Vodenje tega postopka bi moralo upoštevati obveznosti iz sporazumov v okviru ERM II. Zlasti so vsi elementi, ki so del postopka ERM II, zaupni, s čimer se varuje integriteta postopka in lajša doseganje soglasja, zato ne morejo biti del postopka nadzora.

Bistveno je, da se različni postopki iz predlogov Komisije izvajajo na logičen, razumen in usklajen način. Zlasti bi moral biti postopek makroekonomskega nadzora usklajen z rezultati drugih postopkov. Vodenje tega postopka bi moralo upoštevati obveznosti iz sporazumov v okviru ERM II. Zlasti so vsi elementi, ki so del postopka ERM II, zaupni, s čimer se varuje integriteta postopka in lajša doseganje soglasja, zato ne morejo biti del postopka nadzora.

Sprememba 12

Sprememba 12

Uvodna izjava 13 predlagane uredbe

| „(13) | Zgodnja opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, naslovljena na države članice ali Unijo, zadevajo makrofinančna tveganja. Lahko tudi upravičujejo ustrezne nadaljnje ukrepe v okviru nadzora neravnovesij.“ |
| --- | --- |

„(13)

Zgodnja opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, naslovljena na države članice ali Unijo, zadevajo makrofinančna tveganja. Lahko tudi upravičujejo ustrezne nadaljnje ukrepe v okviru nadzora neravnovesij.“

| „(13) | Opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, naslovljena na države članice ali Unijo, zadevajo makrofinančna tveganja. Lahko tudi upravičujejo ustrezne nadaljnje ukrepe v okviru nadzora neravnovesij in ranljivosti. Pri upoštevanju takih opozoril in priporočil za namen te uredbe bi bilo treba dosledno spoštovati režim zaupnosti v Evropskem odboru za sistemska tveganja.“ |
| --- | --- |

„(13)

Opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, naslovljena na države članice ali Unijo, zadevajo makrofinančna tveganja. Lahko tudi upravičujejo ustrezne nadaljnje ukrepe v okviru nadzora neravnovesij in ranljivosti. Pri upoštevanju takih opozoril in priporočil za namen te uredbe bi bilo treba dosledno spoštovati režim zaupnosti v Evropskem odboru za sistemska tveganja.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Čeprav uporaba opozoril in priporočil ESRB v zvezi s to predlagano uredbo nikakor ne bi smela postaviti pod vprašaj neodvisnosti ESRB, je pomembno poudariti, da je taka uporaba mogoča samo ob doslednem spoštovanju režima zaupnosti v ESRB. To se odraža v besedilu predlagane spremembe člena 5 (glej spremembo 20). ESRB izdaja „opozorila“ in ne „zgodnja opozorila“.

Čeprav uporaba opozoril in priporočil ESRB v zvezi s to predlagano uredbo nikakor ne bi smela postaviti pod vprašaj neodvisnosti ESRB, je pomembno poudariti, da je taka uporaba mogoča samo ob doslednem spoštovanju režima zaupnosti v ESRB. To se odraža v besedilu predlagane spremembe člena 5 (glej spremembo 20). ESRB izdaja „opozorila“ in ne „zgodnja opozorila“.

Sprememba 13

Sprememba 13

Uvodna izjava 14 predlagane uredbe

| „(14) | Če se ugotovijo resna makroekonomska neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, je treba začeti postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, ki lahko vključuje izdajo priporočil državam članicam, zahteve v zvezi z okrepljenim nadzorom in spremljanjem ter pri državah članicah, katerih valuta je euro, v primeru, da večkrat zaporedoma ne sprejmejo korektivnih ukrepov, možnost ukrepanja proti njim v skladu z Uredbo (EU) št. [.../...] (9). |
| --- | --- |

„(14)

Če se ugotovijo resna makroekonomska neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, je treba začeti postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, ki lahko vključuje izdajo priporočil državam članicam, zahteve v zvezi z okrepljenim nadzorom in spremljanjem ter pri državah članicah, katerih valuta je euro, v primeru, da večkrat zaporedoma ne sprejmejo korektivnih ukrepov, možnost ukrepanja proti njim v skladu z Uredbo (EU) št. [.../...] (9).

| „(14) | Če se ugotovijo resna makroekonomska neravnovesja ali ranljivosti, , ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, je treba začeti postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, ki lahko vključuje izdajo priporočil državam članicam, zahteve v zvezi z okrepljenim nadzorom in spremljanjem ter pri državah članicah, katerih valuta je euro, v primeru, da večkrat zaporedoma ne sprejmejo korektivnih ukrepov, možnost ukrepanja proti njim v skladu z Uredbo (EU) št. [.../...] (10). |
| --- | --- |

„(14)

Če se ugotovijo resna makroekonomska neravnovesja ali ranljivosti, , ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, je treba začeti postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, ki lahko vključuje izdajo priporočil državam članicam, zahteve v zvezi z okrepljenim nadzorom in spremljanjem ter pri državah članicah, katerih valuta je euro, v primeru, da večkrat zaporedoma ne sprejmejo korektivnih ukrepov, možnost ukrepanja proti njim v skladu z Uredbo (EU) št. [.../...] (10).

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 1. Ogrožanje ekonomske in monetarne unije je že del opredelitve neravnovesij.

Glej pojasnilo k spremembi 1. Ogrožanje ekonomske in monetarne unije je že del opredelitve neravnovesij.

Sprememba 14

Sprememba 14

Uvodna izjava 16 predlagane uredbe

| „(16) | Ker zaradi tesnih trgovinskih in finančnih medsebojnih povezav med državami članicami ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na Unijo in euroobmočje kot celoto države članice ne morejo zadovoljivo ustvariti učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in se lahko ta okvir bolje ustvari na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –“ |
| --- | --- |

„(16)

Ker zaradi tesnih trgovinskih in finančnih medsebojnih povezav med državami članicami ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na Unijo in euroobmočje kot celoto države članice ne morejo zadovoljivo ustvariti učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in se lahko ta okvir bolje ustvari na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –“

| „(16) | Ker zaradi tesnih trgovinskih in finančnih medsebojnih povezav med državami članicami ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na Unijo in euroobmočje kot celoto države članice ne morejo zadovoljivo ustvariti učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti in se lahko ta okvir bolje ustvari na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –“ |
| --- | --- |

„(16)

Ker zaradi tesnih trgovinskih in finančnih medsebojnih povezav med državami članicami ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na Unijo in euroobmočje kot celoto države članice ne morejo zadovoljivo ustvariti učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti in se lahko ta okvir bolje ustvari na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 15

Sprememba 15

Člen 1 predlagane uredbe

„Ta uredba določa podrobna pravila za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij v Uniji.“

„Ta uredba določa podrobna pravila za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij in ranljivosti v Uniji.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 16

Sprememba 16

Člen 2 predlagane uredbe

„V tej uredbi:

| (a) | ‚neravnovesja‘ pomenijo makroekonomski razvoj, ki negativno vpliva ali lahko negativno vpliva na pravilno delovanje gospodarstva države članice ali ekonomske in monetarne unije ali celotne Unije; |
| --- | --- |

(a)

‚neravnovesja‘ pomenijo makroekonomski razvoj, ki negativno vpliva ali lahko negativno vpliva na pravilno delovanje gospodarstva države članice ali ekonomske in monetarne unije ali celotne Unije;

| (b) | ‚čezmerna neravnovesja‘ pomenijo resna neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije.“ |
| --- | --- |

(b)

‚čezmerna neravnovesja‘ pomenijo resna neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije.“

„V tej uredbi:

| (a) | ‚neravnovesja‘ pomenijo makroekonomski razvoj, ki negativno vpliva ali lahko negativno vpliva na pravilno delovanje gospodarstva države članice ali ekonomske in monetarne unije ali celotne Unije zaradi nastanka situacij, kot so veliki primanjkljaji tekočega računa, znatne izgube konkurenčnosti, pregrevanje cen premoženja, visoka raven zunanje zadolženosti javnega ali zasebnega sektorja, poslabšanje te zadolženosti ali veliko tveganje za nastanek katere od teh situacij; |
| --- | --- |

(a)

‚neravnovesja‘ pomenijo makroekonomski razvoj, ki negativno vpliva ali lahko negativno vpliva na pravilno delovanje gospodarstva države članice ali ekonomske in monetarne unije ali celotne Unije zaradi nastanka situacij, kot so veliki primanjkljaji tekočega računa, znatne izgube konkurenčnosti, pregrevanje cen premoženja, visoka raven zunanje zadolženosti javnega ali zasebnega sektorja, poslabšanje te zadolženosti ali veliko tveganje za nastanek katere od teh situacij;

| (aa) | ‚ranljivosti‘ pomenijo situacije, v katerih bi lahko država članica zašla v težave, ki bi jih stabilen makroekonomski nadzor ekonomske in monetarne unije razumno pokril; |
| --- | --- |

(aa)

‚ranljivosti‘ pomenijo situacije, v katerih bi lahko država članica zašla v težave, ki bi jih stabilen makroekonomski nadzor ekonomske in monetarne unije razumno pokril;

| (b) | ‚čezmerna neravnovesja‘ pomenijo neravnovesja, , ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije.“ |
| --- | --- |

(b)

‚čezmerna neravnovesja‘ pomenijo neravnovesja, , ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Vključitev dejanskih situacij v okvir postopka vnaša v postopek jasnost in pravno varnost. Tveganje za nastanek katere od teh situacij bi moralo biti sprožilni dejavnik postopka.

Vključitev dejanskih situacij v okvir postopka vnaša v postopek jasnost in pravno varnost. Tveganje za nastanek katere od teh situacij bi moralo biti sprožilni dejavnik postopka.

Sprememba 17

Sprememba 17

Naslov poglavja II predlagane uredbe

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 18

Člen 3 predlagane uredbe

„1.   Komisija po posvetovanju z državami članicami izdela okvirno preglednico kot orodje za olajšanje zgodnjega odkrivanja neravnovesij in njihovega spremljanja.

2.   Preglednico sestavlja vrsta makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice. Komisija lahko za te kazalnike določi okvirne spodnje ali zgornje prage kot opozorilne stopnje. Pragi, ki se uporabljajo za države članice, katerih valuta je euro, se lahko razlikujejo od pragov, ki se uporabljajo za druge države članice.

3.   Seznam kazalnikov, ki bodo vključeni v preglednico, in pragi za te kazalnike se objavijo.

4.   Komisija redno ocenjuje ustreznost preglednice, vključno s sestavo kazalnikov, določenimi pragi in uporabljeno metodologijo, ter jo prilagodi, če je to potrebno za ohranitev ali povečanje zmožnosti odkrivanja nastajajočih neravnovesij in spremljanje njihovega razvoja. Spremembe metodologije in sestave preglednice ter povezanih pragov se objavijo.“

„1.   Komisija po posvetovanju z državami članicami izdela okvirno preglednico kot orodje za olajšanje zgodnjega odkrivanja neravnovesij in ranljivosti in njihovega spremljanja.

2.   Preglednico sestavlja vrsta makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice. Komisija lahko za te kazalnike določi okvirne prage kot opozorilne stopnje. Pragi in kazalniki, vključeni v preglednico, ki se uporabljajo za države članice, katerih valuta je euro, se lahko razlikujejo od tistih, ki se uporabljajo za druge države članice.

3.   Kazalniki se izberejo za ugotavljanje napredka na področju kratkoročne in dolgoročne konkurenčnosti ter zadolženosti države članice. Podrobnosti glede teh kazalnikov, vključitev drugih kazalnikov in uporabljeni pragi se določijo v skladu z odstavkom 1. Seznam kazalnikov, ki bodo vključeni v preglednico, in pragi za te kazalnike se objavijo.

4.   Komisija redno ocenjuje ustreznost preglednice, vključno s sestavo kazalnikov, določenimi pragi in uporabljeno metodologijo, ter jo prilagodi, če je to potrebno za ohranitev ali povečanje zmožnosti odkrivanja nastajajočih neravnovesij in ranljivosti in spremljanje njihovega razvoja. Spremembe metodologije in sestave preglednice ter povezanih pragov se objavijo.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagana sprememba ima dvojni cilj doseganja večje zanesljivosti in prožnosti.

Predlagana sprememba ima dvojni cilj doseganja večje zanesljivosti in prožnosti.

Sprememba 19

Sprememba 19

Člen 4(2) in (3) predlagane uredbe

„2.   Objavo posodobljene preglednice spremlja poročilo Komisije, ki vsebuje ekonomsko in finančno oceno, obravnava gibanje kazalnikov, pri čemer se po potrebi opira na druge ekonomske in finančne kazalnike, ki so pomembni za odkrivanje neravnovesij. V poročilu se navede tudi, ali prekoračitev spodnjih ali zgornjih pragov v eni državi članici ali več državah članicah pomeni možnost nastanka neravnovesij.

3.   Komisija v poročilu navede države članice, za katere meni, da v njih obstajajo neravnovesja ali tveganje zanje.“

„2.   Objavo posodobljene preglednice spremlja poročilo Komisije, ki vsebuje ekonomsko in finančno oceno, obravnava gibanje kazalnikov, pri čemer se po potrebi opira na druge ekonomske in finančne kazalnike, ki so pomembni za odkrivanje neravnovesij in ranljivosti. V poročilu se navede tudi, ali prekoračitev pragov v eni državi članici ali več državah članicah pomeni možnost nastanka neravnovesij in ranljivosti.

3.   Komisija v poročilu navede države članice, za katere meni, da v njih obstajajo neravnovesja in ranljivosti ali tveganje zanje.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Glej pojasnilo k spremembi 1.

Sprememba 20

Sprememba 20

Člen 5 predlagane uredbe

„1.   Komisija ob upoštevanju razprav Sveta in Euroskupine, kot je določeno v členu 4(4), opravi poglobljen pregled za vsako državo članico, za katero meni, da v njej obstajajo neravnovesja ali tveganje zanje. Ta presoja vključuje oceno, ali v zadevni državi članici obstajajo neravnovesja in ali so ta neravnovesja čezmerna.

2.   Poglobljen pregled se objavi. V njem se upošteva zlasti:

| (a) | ali je država članica, ki je predmet pregleda, sprejela ustrezne ukrepe kot odgovor na priporočila Sveta ali pozive, sprejete v skladu s členoma 121 in 126 Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

ali je država članica, ki je predmet pregleda, sprejela ustrezne ukrepe kot odgovor na priporočila Sveta ali pozive, sprejete v skladu s členoma 121 in 126 Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, kot je ustrezno;

| (b) | predvidene politike države članice, ki je predmet pregleda, kot so predstavljene v njenem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu in nacionalnem programu reforme; |
| --- | --- |

(b)

predvidene politike države članice, ki je predmet pregleda, kot so predstavljene v njenem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu in nacionalnem programu reforme;

| (c) | zgodnja opozorila ali priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, ki zadevajo državo članico, ki je predmet pregleda.“ |
| --- | --- |

(c)

zgodnja opozorila ali priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, ki zadevajo državo članico, ki je predmet pregleda.“

„1.   Komisija ob upoštevanju razprav Sveta in Euroskupine, kot je določeno v členu 4(4), opravi poglobljen pregled za vsako državo članico, za katero meni, da v njej obstajajo neravnovesja in ranljivosti ali tveganje zanje. Ta presoja vključuje oceno, ali v zadevni državi članici obstajajo neravnovesja in ranljivosti in ali so ta neravnovesja in ranljivosti čezmerna. Poglobljen pregled vključuje nadzorno misijo Komisije v zadevni državi članici, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar je zadevna država članica država članica, katere valuta je euro, ali država članica, ki sodeluje v ERM II.

2.   Poglobljen pregled se objavi. V njem se upošteva zlasti:

| (a) | ali je država članica, ki je predmet pregleda, sprejela ustrezne ukrepe kot odgovor na priporočila Sveta ali pozive, sprejete v skladu s členoma 121 in 126 Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

ali je država članica, ki je predmet pregleda, sprejela ustrezne ukrepe kot odgovor na priporočila Sveta ali pozive, sprejete v skladu s členoma 121 in 126 Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, kot je ustrezno;

| (b) | predvidene politike države članice, ki je predmet pregleda, kot so predstavljene v njenem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu in nacionalnem programu reforme; |
| --- | --- |

(b)

predvidene politike države članice, ki je predmet pregleda, kot so predstavljene v njenem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu in nacionalnem programu reforme;

| (c) | opozorila ali priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja o sistemskih tveganjih, ki se nanašajo ali zadevajo državo članico, ki je predmet pregleda, pod pogojem, da se spoštuje režim zaupnosti v Evropskem odboru za sistemska tveganja.“ |
| --- | --- |

(c)

opozorila ali priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja o sistemskih tveganjih, ki se nanašajo ali zadevajo državo članico, ki je predmet pregleda, pod pogojem, da se spoštuje režim zaupnosti v Evropskem odboru za sistemska tveganja.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Treba bi bilo predvideti potrebnost dejanskih misij in njihovo sestavo.

Treba bi bilo predvideti potrebnost dejanskih misij in njihovo sestavo.

Glej pojasnilo v zvezi s potrebnostjo predlagane spremembe v povezavi z režimom zaupnosti v ESRB pri spremembi 12. Točka (c) bi morala navajati „opozorila“ ESRB in ne „zgodnja opozorila“.

Glej pojasnilo v zvezi s potrebnostjo predlagane spremembe v povezavi z režimom zaupnosti v ESRB pri spremembi 12. Točka (c) bi morala navajati „opozorila“ ESRB in ne „zgodnja opozorila“.

Sprememba 21

Sprememba 21

Člen 6(1) in (3) predlagane uredbe

| „1. | Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 te uredbe meni, da v državi članici obstajajo neravnovesja, o tem obvesti Svet. Svet lahko na priporočilo Komisije na zadevno državo članico naslovi potrebna priporočila v skladu s postopkom iz člena 121(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

„1.

Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 te uredbe meni, da v državi članici obstajajo neravnovesja, o tem obvesti Svet. Svet lahko na priporočilo Komisije na zadevno državo članico naslovi potrebna priporočila v skladu s postopkom iz člena 121(2) Pogodbe.

[...]

| 3. | Svet enkrat na leto pregleda ta priporočila in jih lahko po potrebi spremeni v skladu z odstavkom 1.“ |
| --- | --- |

3.

Svet enkrat na leto pregleda ta priporočila in jih lahko po potrebi spremeni v skladu z odstavkom 1.“

| „1. | Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 te uredbe meni, da v državi članici obstajajo neravnovesja ali ranljivosti, o tem obvesti Svet in po potrebi Euroskupino. Svet lahko na priporočilo Komisije na zadevno državo članico naslovi potrebna priporočila v skladu s postopkom iz člena 121(2) Pogodbe. Priporočila morajo biti usklajena s priporočili Sveta in z vsemi veljavnimi obveznostmi zadevnih držav članic po drugih postopkih nadzora, ki se vodijo po členih 121 in 126 Pogodbe, ali po postopkih, vzpostavljenih po členu 136 Pogodbe. Upoštevajo se obveznosti iz sporazumov v okviru ERM II. |
| --- | --- |

„1.

Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 te uredbe meni, da v državi članici obstajajo neravnovesja ali ranljivosti, o tem obvesti Svet in po potrebi Euroskupino. Svet lahko na priporočilo Komisije na zadevno državo članico naslovi potrebna priporočila v skladu s postopkom iz člena 121(2) Pogodbe. Priporočila morajo biti usklajena s priporočili Sveta in z vsemi veljavnimi obveznostmi zadevnih držav članic po drugih postopkih nadzora, ki se vodijo po členih 121 in 126 Pogodbe, ali po postopkih, vzpostavljenih po členu 136 Pogodbe. Upoštevajo se obveznosti iz sporazumov v okviru ERM II.

[...]

| 3. | Svet najmanj enkrat na leto pregleda ta priporočila in jih lahko po potrebi spremeni v skladu z odstavkom 1. Pregled bo temeljil na poglobljenem pregledu Komisije, kot je določen v členu 5.“ |
| --- | --- |

3.

Svet najmanj enkrat na leto pregleda ta priporočila in jih lahko po potrebi spremeni v skladu z odstavkom 1. Pregled bo temeljil na poglobljenem pregledu Komisije, kot je določen v členu 5.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Postopki iz predlogov Komisije morajo biti medsebojno usklajeni. Pogostost misij mora biti prožna. Poglobljeni pregled Komisije je nujen za pregled Sveta.

Postopki iz predlogov Komisije morajo biti medsebojno usklajeni. Pogostost misij mora biti prožna. Poglobljeni pregled Komisije je nujen za pregled Sveta.

Sprememba 22

Sprememba 22

Člen 7 predlagane uredbe

„1.   Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 meni, da v zadevni državi članici obstajajo čezmerna neravnovesja, o tem obvesti Svet.

2.   Svet lahko na priporočilo Komisije sprejme priporočila v skladu s členom 121(4) Pogodbe, v katerih razglasi obstoj čezmernega neravnovesja in zadevni državi članici priporoči sprejetje korektivnih ukrepov. V priporočilih navede vrsto neravnovesij in podrobno opredeli korektivne ukrepe, ki jih je treba sprejeti, ter rok, v katerem mora zadevna država članica sprejeti te korektivne ukrepe. Svet lahko, kot je določeno v členu 121(4) Pogodbe, priporočila objavi.“

„1.   Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 meni, da v zadevni državi članici obstajajo čezmerna neravnovesja ali ranljivosti, o tem obvesti Svet in po potrebi Euroskupino.

2.   Svet lahko na priporočilo Komisije sprejme priporočila v skladu s členom 121(4) Pogodbe, v katerih razglasi obstoj čezmernega neravnovesja in zadevni državi članici priporoči sprejetje korektivnih ukrepov. V priporočilih navede vrsto neravnovesij ali ranljivosti in podrobno opredeli korektivne ukrepe, ki jih je treba sprejeti, ter rok, v katerem mora zadevna država članica sprejeti te korektivne ukrepe. Svet lahko, kot je določeno v členu 121(4) Pogodbe, priporočila objavi.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej spremembo 1.

Glej spremembo 1.

Sprememba 23

Sprememba 23

Člen 8(1) in (2) predlagane uredbe

„1.   Vsaka država članica, proti kateri se uvede postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, predloži Svetu in Komisiji načrt korektivnih ukrepov v roku, ki se določi v priporočilih v skladu s členom 7. V načrtu korektivnih ukrepov se navedejo posebni in konkretni ukrepi politike, ki jih je zadevna država članica izvedla ali namerava izvesti, ter časovni razpored za njihovo izvajanje.

2.   Svet v dveh mesecih po predložitvi načrta korektivnih ukrepov in na podlagi poročila Komisije oceni načrt korektivih ukrepov. Če na podlagi predloga Komisije meni, da je primeren, sprejme mnenje, v katerem ga potrdi. Če meni, da sprejeti ali predvideni ukrepi iz načrta korektivnih ukrepov ali njihov časovni razpored za izvajanje niso primerni za izpolnitev priporočil, Svet na podlagi predloga Komisije pozove državo članico, naj v novem roku spremeni načrt korektivnih ukrepov. Spremenjeni načrt korektivnih ukrepov se preuči v skladu s postopkom iz tega odstavka.“

„1.   Vsaka država članica, proti kateri se uvede postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, predloži Svetu in Komisiji načrt korektivnih ukrepov v roku, ki se določi v priporočilih v skladu s členom 7, vendar najpozneje v dveh mesecih po sprejetju priporočila. V načrtu korektivnih ukrepov se navedejo posebni in konkretni ukrepi politike, ki jih je zadevna država članica izvedla ali namerava izvesti, ter časovni razpored za njihovo izvajanje.

2.   Svet v dveh mesecih po predložitvi načrta korektivnih ukrepov in na podlagi poročila Komisije oceni načrt korektivih ukrepov. Če na podlagi predloga Komisije meni, da je primeren, sprejme mnenje, v katerem ga potrdi. Če meni, da sprejeti ali predvideni ukrepi iz načrta korektivnih ukrepov ali njihov časovni razpored za izvajanje niso primerni za izpolnitev priporočil, Svet na podlagi predloga Komisije pozove državo članico, naj v novem roku, ki ne sme biti daljši od dveh mesecev, spremeni načrt korektivnih ukrepov. Spremenjeni načrt korektivnih ukrepov se preuči v skladu s postopkom iz tega odstavka.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Čeprav se ECB zaveda časovne omejitve roka, ki jo predlaga, meni, da si je treba prizadevati za ohranitev zagona postopka in da je potrebno nadaljevanje postopkov, ne da bi to vplivalo na kakovost in izvedljivost ukrepov iz akcijskega načrta, ki jih je treba zagotoviti.

Čeprav se ECB zaveda časovne omejitve roka, ki jo predlaga, meni, da si je treba prizadevati za ohranitev zagona postopka in da je potrebno nadaljevanje postopkov, ne da bi to vplivalo na kakovost in izvedljivost ukrepov iz akcijskega načrta, ki jih je treba zagotoviti.

Sprememba 24

Sprememba 24

Člen 9(3) predlagane uredbe

„3.   Komisija lahko izvede nadzorne misije v zadevni državi članici, da spremlja izvajanje načrta korektivnih ukrepov.“

„3.   Komisija izvede nadzorne misije v zadevni državi članici, da spremlja izvajanje načrta korektivnih ukrepov, in sicer v sodelovanju z ECB, če je po njenem mnenju to primerno, kadar te misije zadevajo države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v ERM II.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Treba je uvesti sodelovanje Komisije z ECB, če je po njenem mnenju to primerno.

Treba je uvesti sodelovanje Komisije z ECB, če je po njenem mnenju to primerno.

Sprememba 25

Sprememba 25

Člen 10(4) predlagane uredbe

„(4)   Kadar odloči, da država članica ni sprejela priporočenega korektivnega ukrepa, Svet na podlagi priporočila Komisije sprejme spremenjena priporočila v skladu s členom 7 in na podlagi priporočila Komisije določi nov rok za korektivni ukrep, v katerem se izvede nova ocena v skladu s tem členom.“

„(4)   Kadar odloči, da država članica ni sprejela priporočenega korektivnega ukrepa, Svet na podlagi priporočila Komisije sprejme spremenjena priporočila v skladu s členom 7 in na podlagi priporočila Komisije določi nov rok za korektivni ukrep, v katerem se izvede nova ocena v skladu s tem členom. Svet in po potrebi Euroskupina formalno poročilo naslovita tudi na Evropski svet in Evropski parlament.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Ta poročila bodo izboljšala postopek.

Ta poročila bodo izboljšala postopek.

Sprememba 26

Sprememba 26

Člen 11 predlagane uredbe

„Postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem se konča, ko Svet na priporočilo Komisije sklene, da v državi članici čezmerno neravnovesje ne obstaja več.“

„Postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem se konča, ko Svet na priporočilo Komisije odloči, da v državi članici čezmerno neravnovesje ali ranljivost ne obstaja več.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Kadar Svet začne postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem z izdajo priporočil, bi se moral postopek končati s podobnim pravnim aktom, npr. s priporočilom ali sklepom, ki je v celoti zavezujoč/ki zavezuje njegove naslovnike.

Kadar Svet začne postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem z izdajo priporočil, bi se moral postopek končati s podobnim pravnim aktom, npr. s priporočilom ali sklepom, ki je v celoti zavezujoč/ki zavezuje njegove naslovnike.

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

(2)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

2

(3)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

3

(4)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

4

(5)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.“

5

(6)  .“

6

(7)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

7

(8)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

8

(9)  UL L [...], [...], [...].“

9

(10)  UL L [...], [...], [...].“

10

---