# Az Európai Unió C 188/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.188.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 188 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. június 28. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.188.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 188

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. június 28.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | OLAF |
| 2011/C 188/01 | Az OLAF Felügyelő Bizottság tevékenységi jelentése (2009. június – 2010. december) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

OLAF

2011/C 188/01

Az OLAF Felügyelő Bizottság tevékenységi jelentése (2009. június – 2010. december)

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

OLAF

| 28.6.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 188/1

---

Az OLAF Felügyelő Bizottság tevékenységi jelentése

2009. június – 2010. december

2011/C 188/01

Az OLAF Felügyelő Bizottság tagjai

| | Peter STRÖMBERG

  elnök
  a könyvvizsgálók felügyeleti testületének igazgatója, Svédország |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

elnök

a könyvvizsgálók felügyeleti testületének igazgatója, Svédország

| | GYÖRGYI Kálmán

  a Magyar Köztársaság korábbi (nyugalmazott) legfőbb ügyésze, Magyarország |
| --- | --- |

GYÖRGYI Kálmán

a Magyar Köztársaság korábbi (nyugalmazott) legfőbb ügyésze, Magyarország

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  a Legfelsőbb Bíróság ügyésze, Spanyolország |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

a Legfelsőbb Bíróság ügyésze, Spanyolország

| | Diemut R. THEATO

  volt európai parlamenti képviselő
  a Költségvetési Ellenőrző Bizottság egykori elnöke, Németország |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

volt európai parlamenti képviselő

a Költségvetési Ellenőrző Bizottság egykori elnöke, Németország

| | Rosalind WRIGHT

  a csalásügyi tanácsadó testület elnöke, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

a csalásügyi tanácsadó testület elnöke, Egyesült Királyság

TARTALOM

AZ ELNÖK ELŐSZAVA A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSÉHEZ

| 1. | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

1.

| 2. | A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG MUNKAMÓDSZEREI |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Ülések |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Előadók és vélemények |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A titkárság |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRE |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomon követése |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Az OLAF főigazgatója függetlenségének biztosítása |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Az OLAF által végzett vizsgálatok hosszának nyomon követése |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ajánlások az intézmények számára |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Olyan ügyek, amelyekben információkat kell továbbítani a nemzeti igazságügyi hatóságok számára: az Elsőfokú Bíróság T-48/05. sz. ügyben hozott ítéletének hatása |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Új munkamódszerek |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.2. | Az FB 5/2008. számú, az OLAF „de minimis” politikájának végrehajtásáról szóló véleményének nyomon követése |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rendszeres ellenőrzés az FB kezdeményezésére |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | A vizsgálatok tervezése és stratégiai irányítása |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Az alapvető jogok és eljárási garanciák érvényesítése az OLAF vizsgálataiban |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Az OLAF vizsgálati eljárási szabályai és a műveleti eljárásokról szóló OLAF-kézikönyv |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Adminisztratív szervezet, költségvetés és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Adminisztratív szervezet és személyzeti politika |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Költségvetés |
| --- | --- |

3.5.2.

| 4. | AZ OLAF-FAL, AZ UNIÓS INTÉZMÉNYEKKEL, VALAMINT AZ OLAF PARTNEREIVEL, ILLETVE AZ OLAF VONATKOZÁSÁBAN ÉRDEKELT FELEKKEL FENNTARTOTT KAPCSOLATOK |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Az OLAF-fal fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az uniós intézményekkel fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és az Európai Unió Tanácsával fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Az Európai Számvevőszékkel fenntartott kapcsolatok |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Hozzájárulás az OLAF reformjának mérlegeléséhez |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Az OLAF főigazgatójának kiválasztási eljárása |
| --- | --- |

4.3.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 1. MELLÉKLET | Az OLAF 2011. évi előzetes költségvetés-tervezete |
| --- | --- |

1. MELLÉKLET

| 2. MELLÉKLET | 1/2010 sz. vélemény az OLAF 2011. évi előzetes költségvetés-tervezetéről |
| --- | --- |

2. MELLÉKLET

| 3. MELLÉKLET | 2/2010 sz. vélemény az OLAF főigazgatójának kinevezéséről |
| --- | --- |

3. MELLÉKLET

| 4. MELLÉKLET | 3/2010 sz. vélemény az OLAF reformjáról szóló vitaanyagról |
| --- | --- |

4. MELLÉKLET

| 5. MELLÉKLET | 4/2010. sz. vélemény – A vizsgálatok tervezése |
| --- | --- |

5. MELLÉKLET

| 6. MELLÉKLET | 5/2010. sz. vélemény – Az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak az OLAF által folytatott vizsgálatok során való tiszteletben tartása |
| --- | --- |

6. MELLÉKLET

AZ ELNÖK ELŐSZAVA A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSÉHEZ

Ez a tevékenységi jelentés, amely e bizottság negyedik jelentése, a 2009 júniusa és 2010 decembere közötti időszakot tárgyalja, amelyre Franz-Hermann Brüner 2010. január elején bekövetkezett halála erősen rányomta bélyegét. Ha egy intézmény váratlanul, ilyen szomorú körülmények között veszíti el a vezetőjét, az minden szinten nagy hatást gyakorol a munkájára. Elégedetten nyugtáztuk, hogy az OLAF tevékenységei a szokásos rendben folytak; ez volt a legjobb módja, hogy tisztelegjünk Brüner úr emléke előtt.

Ebben az időszakban az OLAF több különböző, változásra irányuló kezdeményezés központi szereplője volt. Ezek egyike az OLAF új főigazgatójának kinevezésére irányuló eljárás volt, amelyet idén áprilisban, a hivatalos álláshirdetés közzétételekor indítottak el. A Felügyelő Bizottság (a továbbiakban: FB) szorosan csatlakozott ehhez az eljáráshoz, és 2010. szeptember 23-án megfogalmazta véleményét. Giovanni Kesslert végül december 14-én nevezte ki a Bizottság. Az FB örömmel fogadja Giovanni Kessler kinevezését, és várakozással tekint a vele való szoros és gyümölcsöző együttműködés elé.

A másik, változást célzó projekt az 1073/1999/EK rendelet javasolt reformja. Az FB számos alkalommal nyilvánított véleményt az idők során változó javaslat különböző vonatkozásairól, legutóbb a Šemeta biztos által pár hónapja kiadott vitaanyagról szóló véleményben. A Felügyelő Bizottság intenzíven részt vesz a vitában, különösen, mivel a vita kimenetele közvetlenül érinteni fogja a bizottság munkáját és helyzetét; de legfőképpen azért is, mert az azonnali hatással lesz az OLAF működésére. A bizottság legfőbb prioritása mindig is az OLAF vizsgálati hatáskörének és vizsgálati függetlenségének megerősítése volt, és továbbra is az marad.

A Felügyelő Bizottság az OLAF vizsgálati feladatkörének rendszeres ellenőrzésével és a főigazgató számára feladatai ellátásához nyújtott segítség révén biztosítja az OLAF függetlenségét. Ez a bizottság már több mint öt éve ennek a feladatnak szenteli magát. A bizottság a bűnügyi és igazgatási vizsgálatok vezetése, irányítása és lefolytatása terén az állami hatóságok és politikai szervek kollektív vezetési tapasztalatát képviseli. E tapasztalatból merítve a Felügyelő Bizottság hivatalos véleményeit és nézeteit három egyenlő fontosságú, alapvető szabályra alapozza.

Az első, hogy mindig az információforrásra kell támaszkodni, vagyis magukra az ügyiratokra, az ügyviteli rendszerre, az OLAF által a vizsgálatok megindítása előtt készített különféle jelentésekre, valamint az OLAF által az FB részére készített jelentésekre (pl. a kilenc hónapos jelentésekre).

A második szabály az FB és az egyes FB-tagok teljes függetlensége.

A harmadik szabály, amely a tagok saját tapasztalatából ered, az OLAF függetlenségének tiszteletben tartása, valamint erős elkötelezettség amellett, hogy a folyamatban lévő vizsgálatokat nem befolyásolják, még az azokhoz kapcsolódó ügyiratok és anyagok tanulmányozása esetén sem.

Szeretnék mind a magam, mind az FB nevében hálás köszönetet mondani a Felügyelő Bizottság titkárságának, amelynek kiváló munkája a bizottság valamennyi tevékenységéhez nélkülözhetetlen segítséget jelentett.

1.   BEVEZETÉS

Az 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) megállapítja, hogy az OLAF Felügyelő Bizottságának (FB) szerepe az, hogy megerősítse és garantálja az OLAF függetlenségét, valamint segítse a főigazgatót feladatai ellátásában. Az FB-nek évente jelentést kell tennie a tevékenységeiről az intézményeknek. Az e jelentés által tárgyalt időszak során az FB öt véleményt fogadott el, amelyeket megküldtek az intézményeknek és az OLAF főigazgatójának, és amelyek a jelentés mellékletét képezik.

A jelentés tárgyát képező időszakban az FB elnöke 2009 novemberéig Luis López Sanz-Aranguez volt, majd Peter Strömberg vette át a helyét. 2010 novemberében Strömberg úr megbízatását további egy évre meghosszabbították.

Nem szabad elfeledkezni arról, hogy Brüner úr 2010. január 9-én bekövetkezett halála óta az OLAF úgy működött, hogy nem volt az 1073/1999/EK rendeletben meghatározott ad hoc eljárással összhangban kinevezett főigazgatója.

2010 során, az új főigazgató kinevezését megelőző időszakban az FB jelenléte és támogatása különösen fontos volt az OLAF munkájának folytonosságához.

2010 áprilisában az Európai Bizottság megindította a Hivatal új főigazgatójának felvételére irányuló eljárást. Ez az eljárás 2010. december 14-én, Giovanni Kessler jelölésével zárult le. Az FB várakozással tekint az OLAF jövőbeli főigazgatójával való szoros és gyümölcsöző együttműködés elé.

Az FB reméli, hogy ez a jelentés, amellett, hogy összefoglalja a múlt év tevékenységeit, segítséget is fog nyújtani a hivatalba lépő főigazgatónak mind az intézmény előtt álló jelenlegi kihívások elemzéséhez, mind pedig ahhoz, hogy meghatározza az OLAF az EU pénzügyi érdekei védelmére irányuló politikájának fő irányát.

A hivatalba lépő főigazgatónak sok kihívással kell majd szembenéznie azon törekvések során, melyek célja az OLAF hatékonyságának megerősítése és annak biztosítása, hogy a Hivatal minden erőfeszítését a csalás elleni célzottabb fellépésre összpontosíthassa. Az OLAF új főigazgatója előtt álló kihívások közül az FB külön hangsúlyozni kívánja, hogy le kell rövidíteni az OLAF-vizsgálatok hosszát, valamint be kell vezetni a szervezeten belül a szükséges változtatásokat annak érdekében, hogy a rendelkezésre álló korlátozott erőforrásokat a lehető legjobban használják fel, és azokat az OLAF alapvető vizsgálati feladataira fordítsák. E jelentés egyik célja, hogy a hivatalba lépő főigazgató számára javaslatokat nyújtson a vizsgálatok összpontosítottabbá tételére és időtartamuk lerövidítésére.

2.   A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG MUNKAMÓDSZEREI

2.1.   
  Ülések

Az FB 16 plenáris ülést tartott Brüsszelben (2). Ezen ülések jegyzőkönyveit az átláthatóság érdekében, valamint hogy rendszeres tájékoztatást nyújtsanak az FB tevékenységeiről, elérhetővé teszik az OLAF és az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa számára.

A korábbi jelentéstételi időszakhoz hasonlóan az FB továbbra is folytatta azt a gyakorlatot, hogy az OLAF főigazgatóját vagy a megbízott főigazgatót, valamint az OLAF személyzetének több tagját meghívja az üléseire. Az OLAF ezen ülések alkalmával tájékoztatta az FB-t az FB munkáját érintő kérdésekről, az FB pedig ekkor tájékoztatta az OLAF-ot a saját munkájáról. Az OLAF igazságügyi és jogi tanácsadási csoportja rendszeresen látogatta az FB-üléseket, hogy bemutassa a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyeket, emellett a jelentés tárgyát képező időszakban az FB ülésein több nagyobb területről folyt aktív vita az OLAF főigazgatójával és vezetőségével is. Az FB különösen az OLAF munkájának operatív vonatkozásaira összpontosított, elsősorban az FB véleményeinek az OLAF éves irányítási tervében szereplő területeken való nyomon követésével, a költségvetési tervezetekkel, az OLAF kilenc hónapos jelentéseivel és az OLAF személyzeti politikájával kapcsolatban. Az OLAF főigazgatójával, Brüner úrral az OLAF függetlenítésére irányuló bizottsági javaslatról folytak megbeszélések, valamint az OLAF és a nemzetközi szervezetek közötti koordináció tárgyában sor került egy informális véleménycserére is. Ezenkívül az OLAF munkájának mindennapi elemeiről – például az OLAF-dokumentumok bizottsági szolgálatok általi nyilvántartásba vételére és tárolására szolgáló eljárásról, továbbá az OLAF-nak az uniós intézmények birtokában lévő adatokhoz való hozzáféréséről – is tartottak prezentációkat és vitákat. Az FB elégedetten fogadta az OLAF részletekbe menő előadását egy különösen összetett és fontos, határokon átnyúló csalási ügyről, és örömmel nyugtázta, hogy gyakorlati lépéseket tettek az OLAF vizsgálati módszereinek a levont tanulságok fényében történő átalakítására (lásd a 3.1.5. pontot).

2.2.   
  Előadók és vélemények

A tárgyalt időszakban az FB öt véleményt fogadott el (lásd a mellékleteket). Annak érdekében, hogy javuljon az FB különös érdeklődésére számot tartó kérdések előkészítésének és nyomon követésének hatékonysága, az előadók kinevezésének gyakorlatát (3) fenntartották. Az FB ezen időszakban végzett munkájának fő területe a költségvetésről szóló vélemény, az 1073/1999/EK rendelet reformjáról szóló vitaanyagra vonatkozó vélemény, a vizsgálatok tervezéséről szóló vélemény, az alapvető jogok és eljárási garanciák OLAF-vizsgálatokban való megvalósításáról szóló vélemény, valamint az OLAF főigazgatójának jelöléséről szóló vélemény elkészítése volt.

2.3.   
  A titkárság

Az FB titkárságának feladatait az FB eljárási szabályzata (4) tartalmazza, amely szerint a titkárság szerepe az FB által felvállalt valamennyi feladat ellátásának megkönnyítése illetve az azokhoz való hozzájárulás, valamint annak biztosítása, hogy az FB képes legyen jogi megbízatását teljes függetlenséggel ellátni.

A tárgyalt időszakban – a 2009 júliusában megüresedett titkárságvezetői állásra vonatkozó pályázat kiírása után – Brüner úrral megállapodás született arról, hogy az FB jóváhagyása nélkül senkit nem neveznek ki a pozícióra. A kiválasztási eljárást követően az OLAF megbízott főigazgatója – mint kinevezésre jogosult hatóság – az FB-vel egyetértésben Isabelle Jegouzót nevezte ki az FB titkárságának vezetőjévé. Jegouzo asszony 2010. június 16-án lépett hivatalba.

2009 novemberében egy tag kilépett az FB titkárságából, 2010 februárjában pedig egy új hivatalnok csatlakozott a csapathoz. Jelenleg egy állás továbbra is betöltetlen, amelyet a lehető leghamarabb be kell tölteni.

Ahogyan eddig is történt, az FB titkárságának alkalmazottait mindig az FB-vel egyetértésben kell kinevezni, biztosítva ezáltal az FB teljes függetlenségét a feladatainak elvégzésében. Az OLAF és a Bizottság elfogadta, hogy az FB-nek szerepet kell kapnia a felvételi eljárásban.

Az FB úgy véli továbbá, hogy részt kell vennie a titkárság személyzetének éves értékelésében, mivel a titkárság az FB közvetlen felügyelete alatt működik.

3.   AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRE

3.1.   
  Az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomon követése

3.1.1.   Az OLAF főigazgatója függetlenségének biztosítása

Az FB fő feladata az OLAF vizsgálati feladatkörének figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy biztosítsa az OLAF függetlenségének sértetlenségét. Ebben az összefüggésben rendkívül fontos, hogy garantálják a főigazgató pozíciójának tiszteletben tartását.

Brüner úr halálát követően az Európai Bizottság a 2010. január 13-i határozatában úgy vélte, hogy Nicholas Ilett, aki a Bizottság 2005 júliusában meghozott határozata értelmében főigazgató-helyettes volt, automatikusan foglalja el a megbízott főigazgatói pozíciót. E határozatot követően heves vitára került sor az Európai Parlament és az Európai Bizottság között. Ebben az összefüggésben az FB elnöke 2010. január 14-én levelet küldött Kallas alelnöknek, másolatban pedig az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely levélben kijelentette:

„A Felügyelő Bizottság véleménye szerint az átmeneti időszakban az OLAF napi működéséhez és különösen a teljesen függetlenül elvégzendő OLAF-vizsgálatok megindításához, lefolytatásához és lezárásához nagyon fontos, hogy a Hivatal legfőbb vezetőjét ne korlátozzák a jogkörei gyakorlásában.

Ennek szem előtt tartásával a Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy annak a személynek, aki az átmeneti időszakban megbízott főigazgatóként tevékenykedik, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyetértésével kell ellátnia ezt a feladatot. Ennek a személynek rendelkeznie kell minden szükséges jogszerű felhatalmazással és függetlenségi státusszal.”

Az FB fontosnak tartja, hogy a Hivatal élén egy intézményközi konszenzust követően kinevezett, minden intézmény által támogatott személy álljon. Ez fontos az OLAF napi munkájának támogatásához.

3.1.2.   Az OLAF által végzett vizsgálatok hosszának nyomon követése

Az OLAF által végzett vizsgálatok hosszának nyomon követése

Az OLAF főigazgatója havi jelentést nyújt be az FB-nek, amely tartalmazza minden olyan vizsgálat összefoglalását, amely több mint kilenc hónapja van folyamatban (a továbbiakban: kilenc hónapos jelentések). A kilenc hónapos jelentések leírják, mi az oka annak, hogy a vizsgálatok még nem zárultak le, és megjelölik az egyes ügyek lezárásának várható időpontját. Ezeket a jelentéseket az FB és az FB titkársága folyamatosan elemzi.

Az FB ismét (5) hangsúlyozza, mennyire fontosak ezek a jelentések, amelyek nemcsak jogi kötelezettséget teljesítenek, hanem hasznos eszköznek is tekinthetők a vizsgálatok hatékonyabbá tételében.

5

A jelenlegi jelentéstételi időszakban az FB különös figyelmet fordított az OLAF a kilenc hónapos jelentésekben szereplő, a vizsgálatok lezárásának várható idejére vonatkozó előrejelzéseire. Az FB megvizsgálta az ügyek lezárására vonatkozóan előre jelzett időkeretet 164, 2009 júniusa és 2010 júliusa között kapott kilenc hónapos jelentésben. A 164 jelentés közül 14-ben egyáltalán nem szerepelt becslés a lezárás idejére vonatkozóan. A maradék 150 jelentésből 71 ügyben a lezárás késedelme több hónappal (4–12 hónappal) meghaladta a várt időt. Az FB megjegyzi, hogy történt fejlődés az előző jelentéstételi időszakhoz képest: akkor a vizsgált 275 kilenc hónapos jelentés körülbelül 23 %-a egyáltalán nem említette meg a lezárás várható időpontját. Az FB mindazonáltal úgy véli, hogy a kilenc hónapos jelentéseknek még pontosabban meg kell fogalmazniuk, hogy miért nem tartották be az eredeti időkeretet.

3.1.3.   Ajánlások az intézmények számára

Ajánlások az intézmények számára

Az OLAF főigazgatója köteles tájékoztatni az FB-t azokról az ügyekről, amelyekben valamely érintett intézmény, szerv vagy ügynökség nem tette meg az OLAF által javasolt intézkedéseket (6).

6

E jelentéstételi időszak során az FB-hez nem érkezett olyan jelentés, amely szerint egy intézmény, szerv vagy ügynökség elmulasztotta volna megtenni az OLAF javaslatainak és következtetéseinek megfelelő lépéseket.

3.1.4.   Olyan ügyek, amelyekben információkat kell továbbítani a nemzeti igazságügyi hatóságok számára: az Elsőfokú Bíróság T-48/05. sz. ügyben hozott ítéletének hatása

Olyan ügyek, amelyekben információkat kell továbbítani a nemzeti igazságügyi hatóságok számára: az Elsőfokú Bíróság T-48/05. sz. ügyben hozott ítéletének hatása

A jelentéstételi időszakban az FB 43, az OLAF által elé terjesztett ügyet vizsgált meg, mielőtt információkat továbbítottak volna a nemzeti igazságügyi hatóságoknak.

A Franchet és Byk ügyben hozott ítéletet (7) követően az Elsőfokú Bíróság kimondta, hogy az 1073/1999/EK rendelet megköveteli az OLAF-tól a Felügyelő Bizottsággal való, „az információknak a nemzeti igazságügyi hatóságok részére történő megküldését megelőző konzultáció[t]”, és hogy ez „feltétlen kötelezettség, és semmilyen mérlegelési mozgásteret nem hagy”.

Franchet és Byk

7

Az FB és az OLAF között új munkavégzési gyakorlatokat hoztak létre a Bíróság ítéletének végrehajtása érdekében: az OLAF a nemzeti igazságügyi hatóságoknak való továbbítás előtt öt munkanappal értesíti az FB-t; az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport tagjai feljegyzést készítenek az FB számára, amely összefoglalja, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyekben hogyan kezelték az alapvető jogokat és eljárási garanciákat. Ami az eljárási garanciákat illeti, ebben a feljegyzésben feltüntetik, hogy az érintett személyt értesítették-e a vizsgálat megindításáról és lehetőséget adtak-e számára, hogy kifejtse az álláspontját az OLAF-nak. A feljegyzés tartalmazza a vizsgálat kimenetelét is (ténybeli következtetések, jogi értékelés, az illetékes igazságügyi hatóság, elévülési megfontolások és az OLAF javaslata).

Az FB ezt követően elvégzi a megkapott információk előzetes elemzését, amely lehetővé teszi számára, hogy az OLAF-fal olyan kérdéseket vitasson meg, mint a vizsgált személyek jogainak tiszteletben tartása, a tények jogi értékelése, a címzett nemzeti igazságügyi hatóság illetékessége, a vizsgálatok időtartama és az elévülés kérdése. Az FB, anélkül, hogy beavatkozna a folyamatban lévő ügyekbe, a jelenlegi gyakorlat javítása céljából általános következtetéseket vonhat le ezeknek az ügyeknek az elemzéséből, és közölheti azokat az OLAF főigazgatójával. Az FB különösen az alapvető jogok és eljárási garanciák OLAF által végzett vizsgálatok során való tiszteletben tartásával kapcsolatban vont le következtetéseket az 5/2010. sz. véleményében (8).

8

Bár az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport tagjai által elkészített ezen összefoglalók lehetővé teszik, hogy az FB megértse az egyes esetek által felvetett fő szempontokat és eljárásbeli problémákat, az FB úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a kapott információk teljességére és pontosságára. Az összefoglalók egyes esetekben valóban nem átfogóak (hiányoznak az elévülési megfontolások vagy a javaslatok, az alapvető jogok és eljárási garanciák kezelése hiányos vagy azokat nem minden érintett személyre vonatkozóan részletezik), vagy lényeges hibákat tartalmaznak (például hibás a vizsgálat címe vagy a fontos dátumok). Az FB ezenkívül sajnálatát fejezi ki, hogy a vizsgálati munka jogi ellenőrzését látszólag nem minden egyes szakaszban végzik el szisztematikusan. A megvizsgált ügyekből az tűnik ki, hogy a vizsgálatok során a folyamatos jogi vizsgálat e hiánya az eljárási követelmények betartásának hiányosságaihoz vezetett.

5/2010. sz. véleményében az FB elemzési táblázatot bocsátott az OLAF rendelkezésére az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak a vizsgálat egyes szakaszaiban való tiszteletben tartásáról. Ez a táblázat javaslatokat is tartalmaz a vizsgálat következtetéseit megalapozó bizonyítékok bizonyító erejének értékelésére és az érintett tagállam szabályainak betartására vonatkozóan.

Az FB azt javasolja, hogy vizsgálják felül az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport tagjai által jelenleg készített, az alapvető jogokra és eljárási garanciákra vonatkozó összefoglalókat, amelyeket e táblázat mintájára lehetne elkészíteni.

Az FB megjegyzi, hogy általában véve jelentősen lehetne javítani a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított vizsgálatokról szóló legtöbb jelentés minőségét, különösen, ami a szerkezetüket, egyértelműségüket, a szóban forgó bűncselekmények elemeinek elemzését, valamint a nyelvi szempontot illeti. Az FB megállapította továbbá, hogy két esetben az ügyről szóló jelentést 16, illetve 24 hónappal a vizsgálat lezárása után továbbították a nemzeti igazságügyi hatóságnak. Az FB úgy véli, hogy az OLAF-nak az ilyen helyzetek elkerülésére fontolóra kell vennie egy elektronikus figyelmeztető rendszer bevezetését.

3.1.5.   Új munkamódszerek

Új munkamódszerek

2010 májusában az FB elnöke volt az elnöke „Az OLAF és az Európai Bizottság más főigazgatóságai közötti operatív együttműködés – a 2007. évi konferencia folytatása” címmel az OLAF kezdeményezésére megrendezett konferenciának. E konferenciák kifejezett szándéka az volt, hogy a kedvezőbb eredmények és az egyetértés kialakítása érdekében operatív szinten javuljon az OLAF és a Bizottság főigazgatóságai közötti együttműködés.

Az FB úgy véli, hogy az OLAF által a csalások észlelése, kockázatelemzése és a csalások elleni küzdelem terén játszott vezető szerep miatt elengedhetetlen a fontos információk bizottsági főigazgatóságok közötti rendszeres cseréje. 2007-től erre külön erőfeszítéseket tettek, 2008–2009 között pedig néhány főigazgatósággal együtt közös csalásmegelőzési stratégiákat dolgoztak ki. Ennek eredményeként a nagyszabású és összetettebb ügyek esetére új operatív megközelítést alakítottak ki, a főigazgatóságokat szorosabban bevonták a vizsgálatokba, valamint proaktív, információszerzésre épülő megközelítést vezettek be.

A közvetlen kiadások területén, ahol az OLAF kizárólagosan felelős a vizsgálatok lefolytatásáért, ezt a módszert egyetlen főigazgatóság esetében alkalmazták; itt az intézmény belső könyvvizsgálói is aktívan részt vettek a munkában, akik a helyszíni ellenőrzések során az OLAF szakértőiként jártak el. A kockázatos területek hatékonyabb azonosítására az érintett főigazgatóság és az OLAF közösen még új hírszerzési informatikai eszközöket is fejlesztett ki.

Az FB örömmel fogadja ezt az új munkamódszert, és annak további fejlesztését szeretné látni, mivel ez lehetővé teszi az OLAF számára, hogy a súlyosabb és bonyolultabb ügyekre összpontosítson, míg a kisebb szabálytalanságokat más szinten a bizottsági szolgálatok kezelik.

Az utóbbi két évben az EU pénzügyi helyzete drasztikusan megváltozott. A pénzügyi válság miatt az Európai Bizottság intézkedéseket fogadott el, hogy bizonyos ágazatokban növelje a támogatást és a pénzforgalmat, ami esetleg a csalás és a pénzügyi szabálytalanságok számának emelkedéséhez vezethet. Az FB úgy véli, hogy az alapok kiadásaira vonatkozó szigorú ellenőrzési rendszerek megvalósításához új munkamódszerekre van szükség, és hogy jelenleg elengedhetetlen a Bizottság főigazgatóságai és az OLAF közötti komoly operatív együttműködés.

3.2.   
  Az FB 5/2008. számú, az OLAF„de minimis”politikájának végrehajtásáról szóló véleményének nyomon követése

Az FB 5/2008. számú, az OLAF

politikájának végrehajtásáról szóló véleményének nyomon követése

Az FB-nek az OLAF „de minimis” politikájáról és az ügyek rangsorolásáról szóló véleményét (9) követően az OLAF „de minimis” szabályai nemrég bekerültek a kézikönyvbe, és most elérhetőek a nyomozók számára.

de minimis

9

de minimis

A Felügyelő Bizottság üdvözli a „de minimis” politika végrehajtásának műveleti iránymutatások útján való pontosítására irányuló kezdeményezést. Ezeket az iránymutatásokat azonban az OLAF éves irányítási tervében meghatározott, a belső és külső vizsgálatokra és a pénzügyi nyomonkövetési szakaszok indítására vonatkozó indikatív küszöbértékekkel együtt kell értelmezni, és azokkal össze kell kapcsolni.

de minimis

műveleti iránymutatások

Az FB örömmel fogadja egy „de minimis” melléklet létrehozását, amely felsorolja azokat a különböző kritériumokat, amelyeket egy külső vizsgálat megindítása vagy annak mellőzése kapcsán az igazgatóságnak figyelembe kell vennie, valamint úgy is, mint a döntéshozatali folyamat átláthatósága terén történt előrelépést.

de minimis

Az FB teljes a „de minimis” politika végrehajtására vonatkozóan elemzést szeretne látni az OLAF-tól, amely többek között a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatalával a politika bevezetését követő évben fennálló kapcsolatokra is kiterjed.

de minimis

3.3.   
  Rendszeres ellenőrzés az FB kezdeményezésére

Rendszeres ellenőrzés az FB kezdeményezésére

3.3.1.   A vizsgálatok tervezése és stratégiai irányítása

A vizsgálatok tervezése és stratégiai irányítása

Az FB 2010. október 12-én elfogadta 4/2010. sz. véleményét a vizsgálatok tervezéséről (10).

10

A kilenc hónapnál hosszabb ideje tartó vizsgálatokról szóló rendszeres elemzésében az FB megemlítette „a vizsgálati módszertan és a szigorúság hiányát, valamint a belső vizsgálatirányítási és -ellenőrzési szintek javításának szükségességét” (11).

11

Az A és B igazgatóság ügyeiből vett minta alapos elemzését követően az FB csalódottan állapította meg, hogy a vizsgálatok tervezésének és irányításának megközelítése nem egységes a műveleti főigazgatóságoknál. A vélemény azt javasolja, hogy minden vizsgálat kezdetekor dolgozzanak ki részletes vizsgálati tervet, amely meghatározza a vizsgálat célkitűzéseit, az annak befejezéséhez valószínűleg szükséges forrásokat és a várható költségszámítást. A tervnek kellően dinamikusnak és alaposnak kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a végső határozat időpontjának előre jelzését. A vizsgálati terveket az igazgatóság részére kell elkészíteni, majd rendszeresen frissíteni kell azokat. Minden előirányzott vizsgálati lépésre ki kell terjedniük, és kapcsolódniuk kell az egyes lépések előzetes ütemezéséhez. Ezeket a terveket írásba kell foglalni és rendszeresen csatolni kell az ügy irataihoz, ami megkönnyíti a tervek felülvizsgálatát és tanulmányozását abban az esetben, ha a nyomozók halasztási kérelmekkel vagy másfajta késedelemmel szembesülnek. A vezetésnek a csoportok szintjén rendszeresen meg kell vizsgálnia a vizsgálati terveket, hogy követni és szükség esetén irányítani tudja az ügyek alakulását.

Az FB elégedetten nyugtázta, hogy közvetlenül a véleménye kiadását megelőzően az OLAF végrehajtott néhány, a tervezés továbbfejlesztésére vonatkozó elgondolást.

Az FB a vizsgálatok minden egyes ügyre vonatkozó megtervezése mellett javasolja, hogy a folyamatban lévő ügyek jobb rangsorolása érdekében az OLAF vezetése tervezzen és vezessen be olyan eljárásokat, amelyeket a rendelkezésre álló források alapján lehet változtatni.

Az FB várja az OLAF egyértelmű válaszát ebben a fontos kérdésben, és örömmel fogadná, ha ilyen rendelkezések is szerepelnének egy frissített kézikönyvben.

3.3.2.   Az alapvető jogok és eljárási garanciák érvényesítése az OLAF vizsgálataiban

Az alapvető jogok és eljárási garanciák érvényesítése az OLAF vizsgálataiban

Az OLAF munkájának függetlensége és hatékonysága közvetlenül összefügg azzal, hogy a vizsgálatok lefolytatása során tiszteletben tartja az alapvető jogokat és eljárási garanciákat. Az Európai Bíróság elé terjesztett ügyek rámutattak néhány hibára és hiányosságra az OLAF vizsgálatainak lefolytatásában (12). Az FB ezért úgy döntött, hogy értékelés alá veti, hogy az OLAF hogyan biztosítja e jogok és garanciák tiszteletben tartását.

12

Az FB kiadta 5/2010. számú, az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai során való tiszteletben tartásáról szóló véleményét (13), amely a nemzeti igazságügyi hatóságoknak 2009 decembere (14) és 2010 októbere között továbbított 28 ügy elemzésén alapul. Az FB elemezte az OLAF vizsgálataira alkalmazandó jelenlegi jogi keretet (jogszabályok és ítélkezési gyakorlat), valamint az alapvető jogok és eljárási garanciák érvényesítését.

13

14

Az FB megállapította, hogy a belső vizsgálatok által érintett személyeket különböző jogi eszközökben meghatározott szabályok sora védi. Más a helyzet a külső vizsgálatok terén, ahol nincsenek konkrét szabályok, és a helyszíni ellenőrzésekre alkalmazandó nemzeti jogszabályok által garantált védelem tagállamról tagállamra változhat.

Az FB úgy vélte, hogy az OLAF általában véve tiszteletben tartja az érintett személyek alapvető jogait és az eljárási garanciákat. Ahol konkrét problémákat azonosított, ott az FB a jelenlegi gyakorlat javítására ajánlásokat tett az OLAF-nak. Az FB külön javasolta, hogy az OLAF módosítsa a kézikönyvet és biztosítsa, hogy annak rendelkezéseit alkalmazzák.

Az FB megállapította azt is, hogy az egyértelmű eljárási szabályok hiánya – különösen a külső vizsgálatokat illetően – azt eredményezi, hogy az OLAF-on belül különböző gyakorlatok érvényesülnek. Az 1073/1999/EK rendelet reformja – különösen a külső vizsgálatokat illetően – alkalmat adhat a jogi keret tisztázására. Az OLAF vizsgálati hatásköreit főként a meghallgatások szükségességét illetően meg kell erősíteni. Az FB hangsúlyozta, hogy ennek a pontosításnak nem szabad túlszabályozáshoz vezetnie. A jogalkotónak figyelembe kell vennie az OLAF vizsgálatainak sajátos jellegét: ezek a vizsgálatok igazgatási jellegűek és csak a kezdeti szakaszát jelentik egy nagyobb eljárásnak, amelyben a nyomonkövetési eljárások során garantálják az érintett személyek védelemhez való jogát. Ha az OLAF-ra oly módon rónának eljárási kötelezettségeket, hogy nem vennék figyelembe a belső és külső vizsgálatok sajátos jellegét és sokféleségét, az csökkentené a csalás elleni küzdelem hatékonyságát, és nem feltétlenül javítaná az alapvető jogok tiszteletben tartását.

Az FB felsorolta a vizsgálatok lefolytatását irányító általános elveket, valamint az OLAF által tiszteletben tartandó alapvető jogokat és eljárási garanciákat is. Az FB ajánlotta azon mechanizmusok megerősítését, amelyek a vizsgálatok pártatlanságának, titkosságának és tartamának ellenőrzésére szolgálnak. Az FB ezenfelül intézkedéseket javasolt, amelyeket az OLAF-nak meg kell hoznia ahhoz, hogy megerősítse az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak a vizsgálat valamennyi szakaszában történő tiszteletben tartását. Végezetül az FB az alapvető jogok és eljárási garanciák érvényesítésének módszerére vonatkozóan egy elemzési táblázatot bocsátott az OLAF rendelkezésére, amelyet a nyomozók a vizsgálatok során, a vezetőség csoportja pedig a vizsgálatok jogszerűségének ellenőrzésekor használhat.

Az FB sajnálatát fejezi ki továbbá, hogy korábbi ajánlásait (lásd különösen a 2008–2009-es tevékenységi jelentés XI. ajánlását), amelyek az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport tagjainak fokozottabb és korábbi bevonásának szükségességéről szóltak, az OLAF nem vette kellően figyelembe. Az FB megismétli, hogy e csoport tagjainak képesnek kell lenniük arra, hogy – különösen a vizsgálatok által érintettek alapvető jogait és az eljárási garanciákat érintő kérdésekben – minden szakaszban és minden ügyben, ahol erre szükség van, jogi tanácsot adjanak. Az ezen ajánlásoknak megfelelő rendelkezéseket a korábbi gyakorlatnak megfelelően egyértelműen rögzíteni kell az OLAF műveleti eljárásokról szóló, új kézikönyvében.

A 2008–2009-es jelentés X. ajánlásában az FB kifejezte, hogy szeretné, „ha tájékoztatnák az OLAF által kapott vagy vizsgált minden panaszról, amely olyan vizsgálatok érintettjeitől származik, amelyekben az alapvető jogok vagy eljárási garanciák sérülésére utaló jelek vannak”. A kérés nemcsak az igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyekre vonatkozik, hanem minden ügyre. A jelentés által tárgyalt időszakban az FB két értesítést kapott az OLAF-tól. Ezenfelül kapott egy közvetlen értesítést is az egyik ügy által érintett felektől.

3.4.   
  Az OLAF vizsgálati eljárási szabályai és a műveleti eljárásokról szóló OLAF-kézikönyv

Az OLAF vizsgálati eljárási szabályai és a műveleti eljárásokról szóló OLAF-kézikönyv

Az FB érdeklődéssel követte az OLAF-kézikönyvet érintő, egymást követő fejleményeket, és a szövegezési folyamat során jelentős mennyiségű írásbeli megjegyzést tett az OLAF-nak.

Az FB értékeli az új kézikönyv formájában és tartalmában történt fejlesztéseket, azonban ami a műveleti eljárásokat illeti, ez a legújabb változat nem felel meg az FB várakozásainak abban a tekintetben, hogy az nem tartalmaz szigorúan rögzített szabályokat, amelynek a vizsgálataik minden szakaszában irányt mutatnának a nyomozóknak.

Az FB már többször elmondta, hogy fontos, hogy az ügyekre vonatkozó eljárások minden egyes vizsgálattípusra egyértelműen jelöljék meg, hogy a vizsgálat kezdetétől a következtetésig milyen különböző eljárási lépéseken keresztül kell eljutni. Az FB aggályainak adott hangot a „kezdeti információk értékelését” illetően is, mivel az eljárás megindításáról való határozatot megelőzően nincsenek egyértelmű határidők. E szakasz célja a kellően megalapozott gyanú fennállásának megállapítása volt, és gondosan ügyelni kellett arra, hogy ebben a szakaszban ne végezzenek műveleti tevékenységet. Ezzel az elképzeléssel összhangban az FB további magyarázatot kért az úgynevezett előkészítő tényfeltáró megbízatással kapcsolatban, amely nem lehet átfedésben a tényleges vizsgálattal és nem vetítheti azt előre. Az FB sajnálja, hogy ezeket az OLAF-nak címzett megjegyzéseket nem építették be a végül elfogadott OLAF-kézikönyvbe.

Az FB ezenkívül úgy véli, hogy a kézikönyvnek dinamikus, bármikor naprakésszé tehető dokumentumnak kell lennie, amely a nyomozók számára olyan útmutatóként szolgál, amelyre a vizsgálataik során hivatkozhatnak. Az FB konkrétan úgy ítéli meg, hogy a vizsgálatok tervezésére, az alapvető jogok védelmére és az eljárási garanciák tiszteletben tartására vonatkozó ajánlásait be kellene építeni a kézikönyvbe.

A kézikönyvre vonatkozóan továbbra is rendszeresen kell alapos képzéseket tartani.

A jogalkotási keret fejlesztésén kívül az FB véleménye szerint az OLAF-nak meg kellene fogalmaznia néhány egyszerű szabályt, amelyek középpontjában főként a vizsgálatok különböző lépései állnak, de figyelembe veszik az egyének jogait, az adatvédelmi követelményeket és a helyszíni ellenőrzések feltételeit is. A kézikönyvet ezután át kell alakítani, hogy ezekre a szabályokra építve a nyomozókat világos instrukciókkal lássa el.

A kézikönyvnek tartalmaznia kell a különböző típusú vizsgálatokban kidolgozott helyes gyakorlatok példáit is, köztük az OLAF vezetése által jóváhagyott sablonokat, amelyekre minden új nyomozó támaszkodhat.

3.5.   
  Adminisztratív szervezet, költségvetés és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika

Adminisztratív szervezet, költségvetés és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika

3.5.1.   Adminisztratív szervezet és személyzeti politika

Adminisztratív szervezet és személyzeti politika

A sikeres vizsgálati politikához elengedhetetlenül fontos a jól képzett személyzet. Az FB úgy véli, hogy az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomon követésére irányuló feladata keretében kötelessége biztosítani, hogy az OLAF humánerőforrás-politikája lehetővé tegye a Hivatal számára, hogy hatékonyan teljesítse a küldetését (15).

15

Az FB úgy véli, hogy az új főigazgató egyik legfontosabb prioritása egy átfogó humánerőforrás-stratégia meghatározása kell, hogy legyen.

Belső prioritások meghatározása

Belső prioritások meghatározása

Ahhoz, hogy az OLAF a szükségleteihez igazodó humánerőforrás-stratégiát készítsen, el kell végeznie a saját belső prioritásainak részletes elemzését. Ebben a tekintetben az FB ismét hangsúlyozni kívánja, hogy az OLAF-nak fő feladatára kell összpontosítania, és meg kell erősítenie a vizsgálati kapacitását. Az FB az javasolja, hogy az új főigazgató kellően fontolja meg az erőforrások OLAF-on belüli kiosztását, hogy kezelje az A és B műveleti igazgatóság (együtt), illetve a D igazgatóság közötti személyzeti egyensúly kérdését – az utóbbi igazgatóságnak elsősorban az OLAF vizsgálati tevékenységeit támogató tevékenységet kell folytatnia.

Az FB úgy véli továbbá, hogy az OLAF vizsgálati munkájának terén a prioritásokat a Bizottság más részeivel vagy a tagállamokkal való lehetséges szinergiákat figyelembe véve kell megállapítani. Az FB üdvözli az OLAF közelmúltbeli azon politikáját, hogy a nagyobb és összetettebb csalási ügyeknek az érintett főigazgatósággal szoros együttműködésben való, informatikai hírszerzéssel támogatott vizsgálatára összpontosít.

Átfogó humánerőforrás-politika létrehozása

Átfogó humánerőforrás-politika létrehozása

Az OLAF fent említett fő feladatának elemzése és meghatározása alapján a forrásokat adaptálni és koncentrálni kell, hogy a prioritásokra lehessen összpontosítani. Humánerőforrás-politikájának meghatározásakor az OLAF-nak különösen a következőket kell figyelembe vennie:

| i. | a személyzet megfelelő képzettsége azok esetében, akiknek a fő feladatai az OLAF felelősségi körébe tartoznak. Az OLAF jelenleg a személyzete (többek között jogászok, nyomozók, vámtisztviselők, igazságügyi szakértők és informatikai szakemberek) körében előforduló számos különféle szakmai képesítés előnyeit élvezi. Ez a tudásanyag a szakértelem különösen értékes és gazdag forrását jelenti, amelynek szinergiáit jobban ki kell aknázni; |
| --- | --- |

i.

a személyzet megfelelő képzettsége azok esetében, akiknek a fő feladatai az OLAF felelősségi körébe tartoznak. Az OLAF jelenleg a személyzete (többek között jogászok, nyomozók, vámtisztviselők, igazságügyi szakértők és informatikai szakemberek) körében előforduló számos különféle szakmai képesítés előnyeit élvezi. Ez a tudásanyag a szakértelem különösen értékes és gazdag forrását jelenti, amelynek szinergiáit jobban ki kell aknázni;

| ii. | olyan mobilitási politika kidolgozására van szükség, amely az OLAF személyzete számára minden intézményen belül lehetővé teszi az előmenetelt, és lehetővé teszi az OLAF számára, hogy profitáljon az intézményeken belül és kívül elérhető sokféle tapasztalatból. Ebben a tekintetben az FB támogatna egy olyan kezdeményezést, amely elősegíti és növeli az OLAF személyzetének mobilitását; |
| --- | --- |

ii.

olyan mobilitási politika kidolgozására van szükség, amely az OLAF személyzete számára minden intézményen belül lehetővé teszi az előmenetelt, és lehetővé teszi az OLAF számára, hogy profitáljon az intézményeken belül és kívül elérhető sokféle tapasztalatból. Ebben a tekintetben az FB támogatna egy olyan kezdeményezést, amely elősegíti és növeli az OLAF személyzetének mobilitását;

| iii. | olyan átfogó képzési politikára van szükség, amely különös figyelmet fordít az OLAF vizsgálati kötelezettségeinek jellemzőire. Ezt a politikát a személyzet rendes fluktuációjához kell igazítani, hogy különösen a vizsgálati feladatkört illetően elkerülhető legyen a kompetenciák elvesztése; |
| --- | --- |

iii.

olyan átfogó képzési politikára van szükség, amely különös figyelmet fordít az OLAF vizsgálati kötelezettségeinek jellemzőire. Ezt a politikát a személyzet rendes fluktuációjához kell igazítani, hogy különösen a vizsgálati feladatkört illetően elkerülhető legyen a kompetenciák elvesztése;

| iv. | egyértelmű politika kialakítására van szükség az olyan ideiglenes alkalmazottak felvételét illetően, akik a tagállamokban a vizsgálatok terén kiterjedt és speciális tapasztalattal rendelkeznek. |
| --- | --- |

iv.

egyértelmű politika kialakítására van szükség az olyan ideiglenes alkalmazottak felvételét illetően, akik a tagállamokban a vizsgálatok terén kiterjedt és speciális tapasztalattal rendelkeznek.

Az FB ezenfelül javasolja, hogy az OLAF a lehető legjobban használja ki a közelmúltbeli pályázatok által megnyitott munkaerő-felvételi lehetőségeket. Az FB örömmel fogadja, hogy nemrég meghosszabbították a jelöltek listájának érvényességét, de sajnálatosnak tartja a jelöltek felvételi folyamatának hosszát.

Az FB rámutat továbbá, hogy pontosítani kell az OLAF ideiglenes személyzettel kapcsolatos politikáját. A személyzet minden tagja számára előnyös lenne, ha pontos képet kapnának a státuszukról és a lehetséges előmenetelükről. Az FB sajnálatosnak tartja, hogy ebben a tekintetben nem egyértelmű a helyzet, ami az elmúlt néhány évben az OLAF személyzetének tagjai számára egyes esetekben jelentős személyes problémákat okozott.

2010 első felében az FB elnöke meglátogatta az OLAF-on belüli különböző egységeket és igazgatóságokat. E látogatások feltárták többek között, hogy az OLAF-nyomozókra súlyos adminisztratív teher nehezedik. Ez további megfontolást igényel, hogy a nyomozók a lehető legtöbb időt fordíthassák arra, hogy a vizsgálati feladataikra összpontosítanak.

3.5.2.   Költségvetés

Költségvetés

Az FB megállapítja, hogy a kiküldetések és az útiköltségek kezelésében történt bizonyos mértékű előrelépés. Javasolja, hogy ezt a politikát még inkább terjesszék ki, és hogy szisztematikusan végezzék el annak értékelését, hogy a vizsgálatok lefolytatásához szükség van-e kiküldetésekre. Kellően meg kell fontolni az információs technológiák által kínált lehetőségeket is, mint amilyen a videokonferencia, hogy ne legyen szükség összetett és költséges utazásra.

4.   AZ OLAF-FAL, AZ UNIÓS INTÉZMÉNYEKKEL, VALAMINT AZ OLAF PARTNEREIVEL, ILLETVE AZ OLAF VONATKOZÁSÁBAN ÉRDEKELT FELEKKEL FENNTARTOTT KAPCSOLATOK

AZ OLAF-FAL, AZ UNIÓS INTÉZMÉNYEKKEL, VALAMINT AZ OLAF PARTNEREIVEL, ILLETVE AZ OLAF VONATKOZÁSÁBAN ÉRDEKELT FELEKKEL FENNTARTOTT KAPCSOLATOK

4.1.   
  Az OLAF-fal fenntartott kapcsolatok

Az OLAF-fal fenntartott kapcsolatok

A jelentés által tárgyalt időszakban az FB tovább építette az OLAF vezetőségének csapatával és a tisztviselőkkel fenntartott konstruktív kapcsolatot. Számos hivatalos és nem hivatalos találkozó szolgáltatott alkalmat értékes véleménycserére és információk megosztására.

Az FB elnöke 2010 februárjában, márciusában, áprilisában, májusában és júniusában különböző alkalmakon találkozott az OLAF vizsgálati és műveleti egységei, illetve műveleti és szakpolitikai támogatási egységei személyzetének tagjaival. E találkozók célja az FB és az OLAF műveleti területei közötti szoros kapcsolat fenntartása, valamint a vizsgálati feladatkör javítására vonatkozó megjegyzések és javaslatok meghallgatása volt.

Látogatása során az elnök találkozott a tizenhárom egység csapatának legtöbb tagjával, valamint minden egységvezetővel. A következőket vitatták meg:

| i. | az OLAF munkája jogalapjának korlátai egyes ágazatokban, valamint az 1073/1999/EK rendelet reformja; |
| --- | --- |

i.

az OLAF munkája jogalapjának korlátai egyes ágazatokban, valamint az 1073/1999/EK rendelet reformja;

| ii. | a nyomozókra nehezedő súlyos adminisztratív és bürokratikus munkateher; |
| --- | --- |

ii.

a nyomozókra nehezedő súlyos adminisztratív és bürokratikus munkateher;

| iii. | proaktív vizsgálati politika szükségessége; |
| --- | --- |

iii.

proaktív vizsgálati politika szükségessége;

| iv. | az OLAF és az intézmények, tagállamok és harmadik országok közötti munkakapcsolatok akadályai. |
| --- | --- |

iv.

az OLAF és az intézmények, tagállamok és harmadik országok közötti munkakapcsolatok akadályai.

A látogatásról szóló tájékoztatót meg fogják vitatni az OLAF új főigazgatójával.

Az e jelentés által tárgyalt időszakban az OLAF személyzetének tagjai – köztük számos alkalommal maga a főigazgató, később pedig a megbízott főigazgató – jelen voltak az FB ülésein.

2010 szeptemberében és novemberében az OLAF felvázolta az FB számára, hogy milyen nehézségekkel találkozott a Bizottság egyes adatbázisainak részeihez való – megítélése szerint ésszerű szintű – hozzáférés megszerzése során. Ez a probléma 2007 óta folyamatosan fennáll. Az OLAF úgy véli, hogy a Bizottság adatbázisaihoz való hozzáférés e problémája miatt potenciálisan kevésbé lehet képes a vizsgálatok hatékony és független lefolytatására, és 2010 novemberében felkérte az FB-t, hogy nyilvánítson hivatalos véleményt. Az FB-n belül előadót neveztek ki, hogy megkezdje a munkát ebben az ügyben.

Az FB mind az öt tagja jelen volt a 2009. október 12-én, az OLAF 10. évfordulója alkalmából rendezett konferencián, ahol az elnök és a bizottság egy tagja beszédet mondott.

Az FB 2010. február 11-én, a párizsi Semmítőszéken részt vett az európai ügyészség kilátásairól szóló, „Az Unió pénzügyi és alapvető érdekeinek védelme” című konferencián, 2010. október 13–15-én, Budapesten a 10. OAFCN-szemináriumon, valamint november 18–19. között, Párizsban a csalás elleni ügyészek konferenciáján.

4.2.   
  Az uniós intézményekkel fenntartott kapcsolatok

Az uniós intézményekkel fenntartott kapcsolatok

4.2.1.   Az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és az Európai Unió Tanácsával fenntartott kapcsolatok

Az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és az Európai Unió Tanácsával fenntartott kapcsolatok

Az FB intézményközi szerv lévén különösen elkötelezett amellett, hogy szoros munkakapcsolatot tartson fenn a Bizottsággal, a Parlamenttel és a Tanáccsal.

A Parlament 2009. tavaszi megújítása és az új Bizottság 2010 februárjában történt kinevezése lehetővé tette az FB számára, hogy az újonnan kinevezett intézményi partnerekkel új és szorosabb kapcsolatok kiépítésébe kezdjen.

Az FB örömmel fogadja, hogy Šemeta biztos új, OLAF-ért felelős biztosként elkötelezetten törekszik arra, hogy gyümölcsöző kapcsolatot alakítson ki az FB-vel. 2010 márciusában és júliusában a biztos, szeptemberben, októberben és novemberben pedig a hivatalának egy tagja részt vett az FB ülésein. Ezek a találkozók az OLAF reformját érintő projektek szempontjából kölcsönösen előnyösek voltak. Az FB rendkívül nagyra értékeli a Šemeta biztos és a hivatala által az OLAF-nak nyújtott, illetve az FB saját munkájához biztosított támogatást.

A jelentéstételi időszakban, 2009. október 21-én az FB találkozott a Bizottság főtitkárhelyettesével, Alexander Italianerrel, valamint 2009. november 17-én az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának (COCOBU) elnökével, Luigi de Magistrisszal is. Az FB a svéd elnökség idején, 2009. november 25-én a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó tanácsi munkacsoportnak, december 3-án pedig az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának (COCOBU) tartott beszámolót a 2008–2009-es tevékenységi jelentéséről. Az FB írásos választ is küldött az Európai Parlament által ekkor feltett kérdésekre. Az FB örömére szolgált a kapott pozitív visszajelzés és támogatás. 2010. december 15-én az FB fogadta Catherine Dayt, a Bizottság főtitkárát; ekkor megvitattak többek között az OLAF-nak a Bizottság adatbázisaihoz és humánerőforrásához való hozzáférésével kapcsolatos kérdéseket is.

4.2.2.   Az Európai Számvevőszékkel fenntartott kapcsolatok

Az Európai Számvevőszékkel fenntartott kapcsolatok

Az FB előadója 2009. szeptember 21-én, Luxembourgban találkozott az Európai Számvevőszékkel, hogy megvitassák a mindkét felet érintő kérdéseket, valamint az FB-nek az OLAF tervezett ellenőrzésében való részvételét.

2010 februárjában a Számvevőszék képviselői részt vettek az FB ülésén, hogy megvitassák és bemutassák, mire terjed ki az OLAF-ról szóló 1/2005. sz. külön jelentés általuk végzett nyomon követése. Ugyanazon év júniusában a felelős ellenőrök ellátogattak az FB titkárságára, másolatot kértek az FB ülésein készült jegyzőkönyvekről, és kérték a legújabb FB-véleményeket is. Kérésükre 2010 októberében további dokumentumok is átadásra kerültek.

4.2.3.   Hozzájárulás az OLAF reformjának mérlegeléséhez

Hozzájárulás az OLAF reformjának mérlegeléséhez

Jelölését követően Šemeta biztos úgy döntött, hogy újraindítja az 1073/1999/EK rendelet reformját, amely akkor a Tanács és a Parlament előtt még mindig folyamatban volt. Hogy elérje az intézmények közötti viták újraindulását, a biztos 2010. július 7-én elfogadott egy vitaanyagot (16), amely a reformfolyamatban a további haladás alapjául szolgálna.

16

2010. július 14-én Šemeta biztos részt vett az FB ülésén, és bemutatta a dokumentumot, az FB pedig örömmel fogadta a biztos azon gesztusát, hogy felkérte az FB-t, hogy járuljon hozzá a folyamatban lévő vitához és a Bizottság dokumentumához. Ennek megfelelően az FB 2010. szeptember 23-án elfogadta az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) reformjának vitaanyagáról szóló 3/2010. sz. véleményét (17).

17

Véleményében az FB üdvözölte a Bizottság azon elhatározását, hogy előrehalad az OLAF arra irányuló reformjában, hogy – különösen a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság fényében – megerősítsék az EU pénzügyi érdekeinek védelmét. Az FB tudomásul vette a Bizottság azon álláspontját, hogy a csalás elleni jogszabályok egyetlen jogi keretbe való foglalását halasszák egy későbbi szakaszra, kifejezetten azért, hogy kivárják az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló vitát.

Az FB egyetértett azzal, hogy az OLAF hatékonyságának növelése érdekében szükség van az irányításának reformjára, de sajnálatosnak tartotta, hogy a vitaanyag – a Lisszaboni Szerződés által megnyitott új lehetőségek ellenére – nem fektetett nagyobb hangsúlyt az OLAF vizsgálati hatáskörére. Az FB hangsúlyozta továbbá azt is, hogy a vizsgálatok lefolytatása és ellenőrzése terén meg kell erősíteni az OLAF vezetőségének felelősségét, elsősorban azzal a szándékkal, hogy lerövidüljön a vizsgálatok időtartama és javuljon az OLAF hatékonysága.

Az intézmények közötti párbeszéd kialakítására irányuló javaslatot illetően az FB elismerte, hogy az ilyen párbeszéd javíthatná az OLAF csalás elleni küzdelmének intézményi támogatását, hangsúlyozta azonban, hogy ez a párbeszéd semmilyen körülmények között sem vezethet a vizsgálatok politikai befolyásolásához. Az OLAF függetlenségének védelmezőjeként az FB felajánlotta, hogy vezető szerepet vállal e párbeszéd irányításában.

Az FB súlyos aggodalmaknak adott hangot a felülvizsgálati tanácsadó tisztségének létrehozására irányuló javaslattal kapcsolatban, amely tisztség létrehozása esetlegesen növelheti az OLAF adminisztratív terheit, valamint megkettőzheti vagy akár alá is áshatja az FB legfőbb feladatköreit. Támogatta azonban az FB az OLAF-on belül egy belső, panaszokkal foglalkozó tisztviselő tisztségének létrehozását, hogy a vizsgált személyektől érkező, a vizsgálatuk kezelésének módjára vonatkozó panaszok esetén elsődleges kapcsolattartóként szolgáljon.

Az FB örömmel fogadta, hogy valamennyi uniós intézménynek kifejezett szándéka az FB szerepének megerősítése, erősen ellenzi azonban a vitaanyagban foglalt javaslatot, amely szerint az FB csak statisztikai adatokat kapna munkája elvégzéséhez. Az FB teljes mértékben osztja azokat a nézeteket, hogy nem kellene beavatkoznia az OLAF operatív munkájába, úgy véli azonban, hogy az ügyiratokhoz való teljes hozzáférés alapvető feltétele annak, hogy az FB a vizsgálati eljárásai hatékonyságának és eredményességének figyelemmel kísérésével védelmezhesse az OLAF függetlenségét.

Az FB részt vett a Tanács két ülésén, hogy ismertesse a véleményét. Az FB erőteljesen támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy az OLAF vizsgálati feladatköre hatékonyságának és függetlenségének megerősítése érdekében előrelépjen e reform terén, és szívesen járul majd hozzá a viták későbbi szakaszaihoz is.

4.3.   
  Az OLAF főigazgatójának kiválasztási eljárása

Az OLAF főigazgatójának kiválasztási eljárása

Az 1073/1999/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy az Európai Bizottság az FB kedvező véleményét követően összeállítja a megfelelő képesítésű jelöltek listáját.

E követelmény teljesítése érdekében az FB szorosan csatlakozott a kiválasztási eljárás első szakaszaihoz. Megvizsgálta a jelöltek önéletrajzait, az FB egy tagja pedig megfigyelőként részt vett az előválogató bizottság 2010. július eleji és a kinevezési tanácsadó bizottság 2010. szeptember 10-i ülésén. 2010. szeptember 23-i ülésén az FB kiadta 2/2010. sz. véleményét (18) arról a hat jelöltről, akiknek a nevét az Európai Bizottság továbbította. Ezt a véleményt közölték a Bizottsággal és a többi intézménynyel.

18

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| I. | Az FB 164 ügyben vizsgálta meg a vizsgálatok lezárásához szükséges időt, és csalódottan állapítja meg, hogy a korábbi ajánlásai ellenére az OLAF a vizsgálatai során történő indokolatlan késedelmek elkerülésére továbbra sem alkalmaz szisztematikus és hatékony munkamódszereket és belső ellenőrzéseket. Bár az előző időszakhoz képest csökkent azon ügyek száma, amelyekben nem említik meg a vizsgálat befejezésének várható időpontját, az OLAF még mindig nem adott pontos magyarázatot a késések okairól. |
| --- | --- |

I.

Az FB 164 ügyben vizsgálta meg a vizsgálatok lezárásához szükséges időt, és csalódottan állapítja meg, hogy a korábbi ajánlásai ellenére az OLAF a vizsgálatai során történő indokolatlan késedelmek elkerülésére továbbra sem alkalmaz szisztematikus és hatékony munkamódszereket és belső ellenőrzéseket. Bár az előző időszakhoz képest csökkent azon ügyek száma, amelyekben nem említik meg a vizsgálat befejezésének várható időpontját, az OLAF még mindig nem adott pontos magyarázatot a késések okairól.

| II. | Az FB megismétli, hogy a következőkre van szükség: i. a kilenc hónapnál hosszabb ideig tartó ügyekről szóló jelentések fokozottabb felügyelete; ii. rendszer bevezetése annak biztosítására, hogy az FB-t következetesen tájékoztassák, ha egy már kilenc hónapja folyamatban lévő vizsgálatban túllépték a befejezés várható idejét; iii. az ügyviteli rendszerben figyelmeztető rendszer bevezetése a 3 hónapot meghaladó inaktív időszakok okainak vizsgálatára. A vizsgálatok hosszának szigorú ellenőrzése is szükséges, hogy eloszlassák a vizsgálatok függetlenségét illető kételyeket, ami alapvető kérdés az FB számára. |
| --- | --- |

II.

Az FB megismétli, hogy a következőkre van szükség: i. a kilenc hónapnál hosszabb ideig tartó ügyekről szóló jelentések fokozottabb felügyelete; ii. rendszer bevezetése annak biztosítására, hogy az FB-t következetesen tájékoztassák, ha egy már kilenc hónapja folyamatban lévő vizsgálatban túllépték a befejezés várható idejét; iii. az ügyviteli rendszerben figyelmeztető rendszer bevezetése a 3 hónapot meghaladó inaktív időszakok okainak vizsgálatára. A vizsgálatok hosszának szigorú ellenőrzése is szükséges, hogy eloszlassák a vizsgálatok függetlenségét illető kételyeket, ami alapvető kérdés az FB számára.

| III. | Az FB negyven, az OLAF két vizsgálati és műveleti igazgatósága által lefolytatott ügyet vizsgált meg, és ismételten a vizsgálatok megfelelő tervezésének hiányát állapította meg, ami negatív hatással van az OLAF munkájának hatékonyságára és vizsgálatainak hosszára. A műveleti eljárásokról szóló OLAF-kézikönyv az értékelési szakaszra nézve iránymutatásokat nyújt egy kezdeti munkaterv elkészítésére, a vizsgálat megkezdése utáni teljes vizsgálati tervről azonban nem rendelkezik. |
| --- | --- |

III.

Az FB negyven, az OLAF két vizsgálati és műveleti igazgatósága által lefolytatott ügyet vizsgált meg, és ismételten a vizsgálatok megfelelő tervezésének hiányát állapította meg, ami negatív hatással van az OLAF munkájának hatékonyságára és vizsgálatainak hosszára. A műveleti eljárásokról szóló OLAF-kézikönyv az értékelési szakaszra nézve iránymutatásokat nyújt egy kezdeti munkaterv elkészítésére, a vizsgálat megkezdése utáni teljes vizsgálati tervről azonban nem rendelkezik.

| IV. | Az FB javasolta, hogy az OLAF érvényesítse a vizsgálatok minden szakaszára vonatkozó teljes tervezés politikáját, amely a megfelelés biztosítására rendszeres ellenőrzéseket, megvalósítható ütemterveket és időszakonkénti naprakésszé tételt vezet be. Az FB e téren végzett munkája eredményeképpen az OLAF felismerte, hogy szükség van arra, hogy az ügyek stratégiai tervezésére vonatkozóan közös megközelítést fogadjon el, és részletes munkaterveket kezdett készíteni az egyes ügyek megindítását követően. Az FB jelenleg értékeli az OLAF által meghozott intézkedések hatékonyságát. |
| --- | --- |

IV.

Az FB javasolta, hogy az OLAF érvényesítse a vizsgálatok minden szakaszára vonatkozó teljes tervezés politikáját, amely a megfelelés biztosítására rendszeres ellenőrzéseket, megvalósítható ütemterveket és időszakonkénti naprakésszé tételt vezet be. Az FB e téren végzett munkája eredményeképpen az OLAF felismerte, hogy szükség van arra, hogy az ügyek stratégiai tervezésére vonatkozóan közös megközelítést fogadjon el, és részletes munkaterveket kezdett készíteni az egyes ügyek megindítását követően. Az FB jelenleg értékeli az OLAF által meghozott intézkedések hatékonyságát.

| V. | Az FB úgy véli, hogy az OLAF-nak egyértelmű politikát kellene követnie az ügyek rangsorolása tekintetében. Erre vonatkozóan az FB örömmel fogadja, hogy az olyan kisebb ügyeket, amelyek fegyelmi intézkedésekkel is megfelelően megoldhatók, az OLAF szívesen utalja más illetékes szervekhez (a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatala). Az FB mindamellett azt ajánlja, hogy folytassák tovább az ilyen továbbítás kritériumainak objektív megállapítására irányuló munkát. Az OLAF de minimis politikájának egyértelmű meghatározása érdekében kívánatos a kézikönyv módosítása. |
| --- | --- |

V.

Az FB úgy véli, hogy az OLAF-nak egyértelmű politikát kellene követnie az ügyek rangsorolása tekintetében. Erre vonatkozóan az FB örömmel fogadja, hogy az olyan kisebb ügyeket, amelyek fegyelmi intézkedésekkel is megfelelően megoldhatók, az OLAF szívesen utalja más illetékes szervekhez (a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatala). Az FB mindamellett azt ajánlja, hogy folytassák tovább az ilyen továbbítás kritériumainak objektív megállapítására irányuló munkát. Az OLAF de minimis politikájának egyértelmű meghatározása érdekében kívánatos a kézikönyv módosítása.

de minimis

| VI. | Az FB támogatja az OLAF kezdeményezéseit a csalás elleni küzdelem során felmerülő kockázatoknak az Európai Bizottság egyéb főigazgatóságaival való rendszeres információcsere alapján történő észlelése és elemzése terén. Ez a munkamódszer lehetővé teszi a proaktív vizsgálati politika megvalósítását és azt, hogy a legsúlyosabb és legbonyolultabb ügyekre összpontosítsanak. Az FB ezért sürgeti, hogy ezeket a mechanizmusokat – az Európai Unió jelenlegi gazdasági helyzete miatt – a lehető leghamarabb dolgozzák ki. |
| --- | --- |

VI.

Az FB támogatja az OLAF kezdeményezéseit a csalás elleni küzdelem során felmerülő kockázatoknak az Európai Bizottság egyéb főigazgatóságaival való rendszeres információcsere alapján történő észlelése és elemzése terén. Ez a munkamódszer lehetővé teszi a proaktív vizsgálati politika megvalósítását és azt, hogy a legsúlyosabb és legbonyolultabb ügyekre összpontosítsanak. Az FB ezért sürgeti, hogy ezeket a mechanizmusokat – az Európai Unió jelenlegi gazdasági helyzete miatt – a lehető leghamarabb dolgozzák ki.

| VII. | Az FB úgy véli, hogy néhány helyen az OLAF-kézikönyv módosítására van szükség, hogy beépítsék a jelenlegi gyakorlatokat és az állandó ítélkezési gyakorlatból vagy a jelenlegi jogszabályokból eredő speciális követelményeket. Ezek a módosítások különösen a következők: i. a vizsgálat egyes szakaszainak pontosabb meghatározása az alapvető jogok és eljárási garanciák teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, valamint azzal a céllal, hogy a nyomozók hasznos iránymutatást kapjanak; ii. a kezdeti értékelési időszaknak és annak tartamának pontos meghatározása. A kézikönyvre vonatkozóan továbbra is rendszeresen kell alapos képzéseket tartani. |
| --- | --- |

VII.

Az FB úgy véli, hogy néhány helyen az OLAF-kézikönyv módosítására van szükség, hogy beépítsék a jelenlegi gyakorlatokat és az állandó ítélkezési gyakorlatból vagy a jelenlegi jogszabályokból eredő speciális követelményeket. Ezek a módosítások különösen a következők: i. a vizsgálat egyes szakaszainak pontosabb meghatározása az alapvető jogok és eljárási garanciák teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, valamint azzal a céllal, hogy a nyomozók hasznos iránymutatást kapjanak; ii. a kezdeti értékelési időszaknak és annak tartamának pontos meghatározása. A kézikönyvre vonatkozóan továbbra is rendszeresen kell alapos képzéseket tartani.

| VIII. | Az FB úgy véli, hogy az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartása elengedhetetlen az OLAF függetlenségéhez. Az FB 43 vizsgálatot vizsgált meg azt megelőzően, hogy az OLAF információkat küldött azokról a nemzeti igazságügyi hatóságoknak, és minden ügyre vonatkozóan elvégezte az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásának elemzését. Az FB úgy véli, hogy az OLAF általában véve tiszteletben tartja ezeket a jogokat és garanciákat. Konkrét ajánlásokat készített azonban az eljárási alapelvek, különösen a pártatlanság, a titoktartás és a vizsgálatok ésszerű hossza elveinek figyelemmel kísérésére szolgáló jelenlegi mechanizmusok megerősítésére. |
| --- | --- |

VIII.

Az FB úgy véli, hogy az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartása elengedhetetlen az OLAF függetlenségéhez. Az FB 43 vizsgálatot vizsgált meg azt megelőzően, hogy az OLAF információkat küldött azokról a nemzeti igazságügyi hatóságoknak, és minden ügyre vonatkozóan elvégezte az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásának elemzését. Az FB úgy véli, hogy az OLAF általában véve tiszteletben tartja ezeket a jogokat és garanciákat. Konkrét ajánlásokat készített azonban az eljárási alapelvek, különösen a pártatlanság, a titoktartás és a vizsgálatok ésszerű hossza elveinek figyelemmel kísérésére szolgáló jelenlegi mechanizmusok megerősítésére.

| IX. | Az FB úgy véli, hogy az alapvető jogok és eljárási garanciák kérdésének kezelésekor figyelembe kell venni az OLAF belső és külső vizsgálatai közötti különbséget. E jogok tiszteletben tartásának arányosnak kell lennie a vizsgálat jellegével, célkitűzéseivel és hatékonyságával. Az FB, amellett, hogy a jelenlegi jogszabályok és ítélkezési gyakorlat fényében elemezte az OLAF vizsgálataira alkalmazandó eljárási garanciákat, elkészített egy formanyomtatványt, amelynek célja, hogy a nyomozók számára a vizsgálat minden egyes szakaszában hasznos iránymutatást nyújtson. |
| --- | --- |

IX.

Az FB úgy véli, hogy az alapvető jogok és eljárási garanciák kérdésének kezelésekor figyelembe kell venni az OLAF belső és külső vizsgálatai közötti különbséget. E jogok tiszteletben tartásának arányosnak kell lennie a vizsgálat jellegével, célkitűzéseivel és hatékonyságával. Az FB, amellett, hogy a jelenlegi jogszabályok és ítélkezési gyakorlat fényében elemezte az OLAF vizsgálataira alkalmazandó eljárási garanciákat, elkészített egy formanyomtatványt, amelynek célja, hogy a nyomozók számára a vizsgálat minden egyes szakaszában hasznos iránymutatást nyújtson.

| X. | Az FB kitart amellett, hogy az alapvető jogok és eljárási garanciák hatékony betartásának biztosítása érdekében – az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport nagyobb mértékű és folyamatos bevonásával – szükség van a vizsgálatok jogszerűségére vonatkozó ellenőrzések bevezetésére. A megbízatása során az FB mindig azt ajánlotta, hogy ezt az egységet erősítsék meg és sokkal korábbi szakaszban vonják be a vizsgálati eljárásba. Az FB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vizsgálati munka jogi ellenőrzését nem végzik el rendszeresen minden egyes szakaszban. Az, hogy a vizsgálatok során hiányzik ez a folyamatos jogi vizsgálat, az eljárási követelmények betartása terén hibákat eredményezett. Az FB ezen felül azt javasolja, hogy az új főigazgató gondolja át ezen egység szerkezetét és szervezetét. |
| --- | --- |

X.

Az FB kitart amellett, hogy az alapvető jogok és eljárási garanciák hatékony betartásának biztosítása érdekében – az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport nagyobb mértékű és folyamatos bevonásával – szükség van a vizsgálatok jogszerűségére vonatkozó ellenőrzések bevezetésére. A megbízatása során az FB mindig azt ajánlotta, hogy ezt az egységet erősítsék meg és sokkal korábbi szakaszban vonják be a vizsgálati eljárásba. Az FB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vizsgálati munka jogi ellenőrzését nem végzik el rendszeresen minden egyes szakaszban. Az, hogy a vizsgálatok során hiányzik ez a folyamatos jogi vizsgálat, az eljárási követelmények betartása terén hibákat eredményezett. Az FB ezen felül azt javasolja, hogy az új főigazgató gondolja át ezen egység szerkezetét és szervezetét.

| XI. | Az FB javasolja, hogy az OLAF prioritásainak és munkamódszereinek részletes elemzését követően alakítsanak ki egy átfogó humánerőforrás-stratégiát. Ennek a stratégiának a következőket kell lehetővé tennie: i. az OLAF-on belül a források jobb elosztása azzal a céllal, hogy jobban összpontosítsanak a fő vizsgálati feladatokra; ii. az OLAF-on belüli szinergiák fokozottabb kihasználása, főként az OLAF személyzetének sokféle képzettségére építve; iii. a vizsgálati tevékenységek megfelelő adminisztratív támogatása; iv. a mobilitás fokozása az OLAF-on és a Bizottságon belül; v. a képzési politika megfelelőbb fejlesztése, hogy a mobilitás fejlesztése ne menjen a vizsgálatok minőségének rovására. |
| --- | --- |

XI.

Az FB javasolja, hogy az OLAF prioritásainak és munkamódszereinek részletes elemzését követően alakítsanak ki egy átfogó humánerőforrás-stratégiát. Ennek a stratégiának a következőket kell lehetővé tennie: i. az OLAF-on belül a források jobb elosztása azzal a céllal, hogy jobban összpontosítsanak a fő vizsgálati feladatokra; ii. az OLAF-on belüli szinergiák fokozottabb kihasználása, főként az OLAF személyzetének sokféle képzettségére építve; iii. a vizsgálati tevékenységek megfelelő adminisztratív támogatása; iv. a mobilitás fokozása az OLAF-on és a Bizottságon belül; v. a képzési politika megfelelőbb fejlesztése, hogy a mobilitás fejlesztése ne menjen a vizsgálatok minőségének rovására.

| XII. | Az FB javasolja, hogy az intézmények használják ki az 1073/1999/EK rendelet reformját, és szabályozzák az OLAF főigazgatójának pozícióját érintő átmeneti helyzetet, hogy abban az esetben, ha a főigazgató bármely okból elhagyja a hivatalát, és eltelik valamennyi idő, mire másikat neveznek ki, a megbízott főigazgató hatáskörei erre az időszakra egyértelműen meg legyenek határozva. Ez a szabály tiszteletben tartaná a valamennyi intézmény között fennálló megállapodást, hogy ezekben az átmeneti időszakokban garantálják az OLAF legitimitását és függetlenségét. |
| --- | --- |

XII.

Az FB javasolja, hogy az intézmények használják ki az 1073/1999/EK rendelet reformját, és szabályozzák az OLAF főigazgatójának pozícióját érintő átmeneti helyzetet, hogy abban az esetben, ha a főigazgató bármely okból elhagyja a hivatalát, és eltelik valamennyi idő, mire másikat neveznek ki, a megbízott főigazgató hatáskörei erre az időszakra egyértelműen meg legyenek határozva. Ez a szabály tiszteletben tartaná a valamennyi intézmény között fennálló megállapodást, hogy ezekben az átmeneti időszakokban garantálják az OLAF legitimitását és függetlenségét.

| XIII. | Az FB javasolja, hogy az intézmények használják ki az 1073/1999/EK rendelet reformját, és tisztázzák az OLAF működését biztosító jogi keretet, erősítsék meg a vizsgálati hatásköreit és függetlenségét, valamint lássák el pontos eljárási szabályokkal. Az FB hangsúlyozza, hogy az OLAF számára alapvető fontosságú, hogy a működése független legyen, és megismétli, hogy ebben a reformfolyamatban szívesen rendelkezésre bocsátja a szakértelmét. |
| --- | --- |

XIII.

Az FB javasolja, hogy az intézmények használják ki az 1073/1999/EK rendelet reformját, és tisztázzák az OLAF működését biztosító jogi keretet, erősítsék meg a vizsgálati hatásköreit és függetlenségét, valamint lássák el pontos eljárási szabályokkal. Az FB hangsúlyozza, hogy az OLAF számára alapvető fontosságú, hogy a működése független legyen, és megismétli, hogy ebben a reformfolyamatban szívesen rendelkezésre bocsátja a szakértelmét.

---

(1)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

1

(2)  Lásd az 1. mellékletet: A Felügyelő Bizottság üléseinek időpontjai.

2

(3)  Az OLAF Felügyelő Bizottsága eljárási szabályzatának 8. cikke (HL L 33., 2007.2.7.).

3

(4)  A szabályzatot 2006 augusztusában fogadta el az FB, és 2007 februárjában tették közzé (Az OLAF Felügyelő Bizottságának eljárási szabályzata [HL L 33., 2007.2.7.]).

4

(5)  Lásd különösen a vizsgálatok tervezéséről szóló 4/2010. sz. véleményt (5. melléklet) és az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásáról szóló 5/2010. sz. véleményt (6. melléklet).

5

(6)  Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése.

6

(7)  Franchet és Byk kontra Bizottság, T-48/05. sz. ügy, §§ 168–170.

7

(8)  Lásd a 6. mellékletet.

8

(9)  Lásd az 5/2008. sz. véleményt (HL C 314., 2009.12.22., 15. o.).

9

(10)  Lásd a 5. mellékletet.

10

(11)  Lásd különösen a 2/2009. sz. véleményt (HL C 314., 2009.12.22., 22. o.).

11

(12)  Lásd Camos Grau kontra Bizottság, 2006. április 6., T-309/03. sz. ügy; Nikolaou kontra Bizottság, 2007. szeptember 12., T-259/03. sz. ügy; Franchet és Byk kontra Bizottság, 2008. július 8., T-48/05. sz. ügy.

12

Camos Grau kontra Bizottság

Nikolaou kontra Bizottság

Franchet és Byk kontra Bizottság

(13)  Lásd a 6. mellékletet.

13

(14)  Az új OLAF-kézikönyv 2009. december 1-jén lépett hatályba.

14

(15)  Lásd az 2. mellékletet: 1/2010. sz. vélemény, 2011. évi előzetes költségvetés-tervezet.

15

(16)  SEC(2010) 859

16

(17)  Lásd a 4. mellékletet.

17

(18)  Lásd a 3. mellékletet.

18

---

1. MELLÉKLET

A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG ÜLÉSEINEK IDŐPONTJAI

2009

| Hónap | Az ülés időpontja |
| --- | --- |
| JÚNIUS | 9., kedd – 10., szerda |
| JÚLIUS | 7., kedd – 8., szerda |
| SZEPTEMBER | 23., szerda – 24., csütörtök |
| OKTÓBER | 20., kedd – 21., szerda |
| NOVEMBER | 17., kedd – 18., szerda |
| DECEMBER | 15., kedd – 16., szerda |

Hónap

Az ülés időpontja

JÚNIUS

9., kedd – 10., szerda

JÚLIUS

7., kedd – 8., szerda

SZEPTEMBER

23., szerda – 24., csütörtök

OKTÓBER

20., kedd – 21., szerda

NOVEMBER

17., kedd – 18., szerda

DECEMBER

15., kedd – 16., szerda

2010

| Hónap | Az ülés időpontja |
| --- | --- |
| JANUÁR | 12., kedd – 13., szerda |
| FEBRUÁR | 9., kedd – 10., szerda |
| MÁRCIUS | 16., kedd – 17., szerda |
| ÁPRILIS | 27., kedd – 28., szerda |
| JÚNIUS | 1., kedd – 2., szerda |
| JÚLIUS | 13., kedd – 14., szerda |
| SZEPTEMBER | 2., csütörtök (egész nap) |
| SZEPTEMBER | 23., csütörtök (egész nap) |
| OKTÓBER | 12., kedd – 13., szerda |
| NOVEMBER | 9., kedd – 10., szerda |
| DECEMBER | 14., kedd – 15., szerda |

Hónap

Az ülés időpontja

JANUÁR

12., kedd – 13., szerda

FEBRUÁR

9., kedd – 10., szerda

MÁRCIUS

16., kedd – 17., szerda

ÁPRILIS

27., kedd – 28., szerda

JÚNIUS

1., kedd – 2., szerda

JÚLIUS

13., kedd – 14., szerda

SZEPTEMBER

2., csütörtök (egész nap)

SZEPTEMBER

23., csütörtök (egész nap)

OKTÓBER

12., kedd – 13., szerda

NOVEMBER

9., kedd – 10., szerda

DECEMBER

14., kedd – 15., szerda

---

2. MELLÉKLET

1/2010. sz. VÉLEMÉNY

Az OLAF 2011. évi előzetes költségvetés-tervezete

Brüsszel, 2010. június 30.

Az OLAF Felügyelő Bizottsága 2010. április 27–28-án és június 1–2-án tartott ülésein megvizsgálta az OLAF (Európai Csalás Elleni Hivatal) 2011. évre szóló előzetes költségvetés-tervezetét, és elfogadta az alábbi véleményt.

I.   Az OLAF 2011. évi előzetes költségvetés-tervezetének ismertetése

Mint minden évben, az OLAF benyújtotta a Felügyelő Bizottságnak a következő évre vonatkozó előzetes költségvetés-tervezetet. A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a 2011. évi költségvetés esetében az OLAF főigazgatója, Franz-Herman Brüner 2010. januári halálát követő jelenlegi átmeneti időszakra vonatkozó költségvetésről van szó. Tekintettel arra, hogy a megbízott főigazgató feladatköre a folyó ügyekre korlátozódott, nem tudott olyan döntéseket hozni vagy vállalásokat tenni, amelyek kötelezőek az intézmények által kinevezett jövőbeni főigazgató számára.

A Felügyelő Bizottság tudomásul veszi, hogy a 2011. évi teljes költségvetés-tervezet a 2010. évihez képest 3,19 %-kal nagyobb összeget irányoz elő. A Felügyelő Bizottság üdvözölné, ha az OLAF nagyobb hangsúlyt fektetne munkatársai képzésére. A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a külföldön végzett ellenőrzésekre előirányzott költségvetés a megélhetési költségek növekedésével arányos mértékben növekedik, és hangot ad azon óhajának, hogy az OLAF csoportvezetői és igazgatói ezt a fejezetet ténylegesen és rendszeresen ellenőrizzék.

A 2011. évi költségvetésben a Felügyelő Bizottság számára elkülönített összeg megegyezik a 2009. és a 2010. évi összeggel.

A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy az OLAF személyzete 384 alkalmazottal változatlan marad, a személyzeti kiadások pedig mérsékelten növekednek. Az illetményekre és a juttatásokra elkülönített ideiglenes előirányzatok összesen 4,13 %-kal növekednek, mely összeg tartalmazza az illetmények kiigazítását is.

II.   Az OLAF humánerőforrásainak elosztása és kezelése

A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy egyre kevesebb a betöltetlen álláshelyek száma. 2010-ben 24 betöltetlen álláshely volt, 2011-ben ez a szám várhatóan 18 lesz. A Felügyelő Bizottság üdvözli e pozitív tendenciát, hiszen így az OLAF fokozottabban lesz képes tevékenységeinek hatékony végrehajtására.

Az ideiglenes alkalmazottak kérdésével kapcsolatban a Felügyelő Bizottság örömmel fogadja a 2008, 2009 és 2010 folyamán történt pozitív fejleményeket, különösen azt, hogy a csalás elleni küzdelem területén belső és külső versenyvizsgákat hirdettek meg, melyek eredményei közzétételre kerültek. Ez lehetővé tette az OLAF számára, hogy 2010 elején tizenegy korábbi, a külső versenyvizsgán sikeresen szereplő ideiglenes alkalmazottat vegyen fel tisztviselőként (kilenc ideiglenes alkalmazott határozatlan idejű szerződéssel és két ideiglenes alkalmazott határozott idejű szerződéssel). Ez az OLAF létszámtervének módosítását és a költségvetés-módosítás költségvetési hatósággal való megtárgyalását követően vált lehetővé.

A belső versenyvizsgák közelmúltbeli közzétételét követően a Hivatal valószínűleg ugyanígy fog eljárni, hogy a sikeres résztvevők számára tisztviselői álláshelyeket tudjon felajánlani. Ezáltal 2010 folyamán az OLAF tizenhárom ideiglenes alkalmazottat határozatlan idejű szerződéssel, kettőt pedig határozott idejű szerződéssel vehetne fel. Emellett a külső versenyvizsgákon sikeresen szereplő három korábbi ideiglenes alkalmazott eredményesen teljesített egy magasabb szintű belső versenyvizsgát is.

Bár a versenyvizsgák lefolytatása fontos volt és összhangban állt az OLAF vállalásaival, a Hivatal versenyvizsgákon részt vevő 92 korábbi ideiglenes alkalmazottja számára az eredmény összességében korlátozottnak mondható, mivel közülük csupán 21 volt sikeres. Továbbá négy, határozott idejű szerződéssel rendelkező ideiglenes alkalmazott is részt vehetett e versenyvizsgákon. A mai napig hatvanhárom, a 2007. évi tárgyalások által érintett ideiglenes alkalmazottat nem lehetett versenyvizsgák alapján alkalmazni, mert vagy nem feleltek meg a versenyvizsgán, vagy azon nem tudtak vagy nem kívántak részt venni. Az ideiglenes alkalmazottak jelentős része nem tudott jelentkezni ezekre a versenyvizsgákra, mivel a vizsgakiírásban meghatározott besorolási fokozatok, a megkövetelt diplomák, illetve a diploma megszerzése és az előírt szakmai tapasztalat között eltelt idő alapján nem feleltek meg a pályázati feltételeknek.

A Felügyelő Bizottság ezért emlékeztet arra, hogy kifejezetten kívánatos lenne, ha az érintett ideiglenes alkalmazottak továbbra is a Hivatal rendelkezésére bocsáthatnák képességeiket és ismereteiket, és számukra minél hamarabb valódi előmeneteli és karrierlehetőségeket kellene nyújtani. Figyelembe kell venni azonban, hogy a rangidős ideiglenes alkalmazottak több mint tíz éve dolgoznak a Hivatalnál. Ezért több mint indokolt lenne az átsorolásuk.

Másrészt az OLAF-nak fel kellene kérnie az Európai Személyzeti Felvételi Hivatalt, hogy folytasson le versenyvizsgákat olyan speciális szakmákkal rendelkező személyek részére, amelyekből az OLAF-nál hiány van. A Hivatal jövőbeni hatékonyságára – sőt ebből következően a függetlenségére – káros lenne, ha az OLAF nem tudná megtartani ezeket a szakembereket. Amennyiben a jelenlegi helyzet számos ideiglenes alkalmazottat arra késztetne, hogy a valódi előmeneteli lehetőség hiánya miatt az OLAF-ot elhagyja, az új alkalmazottak betanítása igen időigényes és költséges volna.

A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy az OLAF-ban még mindig dolgoznak ideiglenes alkalmazottak olyan határozott idejű szerződések keretében, amelyeket nem lehetett – és ezután sem lehet – meghosszabbítani. Az ilyen helyzetek emberileg nehezen elviselhetők, mivel a munkaszerződések valamikor elkerülhetetlenül lejárnak. A Felügyelő Bizottság ismételten hangot ad azon kívánságának, hogy az OLAF minél hamarabb dolgozza ki és hajtsa végre a vizsgálatokat végző alkalmazottak felvételére és létszámának stabilizálására irányuló valódi politikát, melynek alapján szabványos hosszúságú munkaszerződést kínálnak a vizsgálatokat végző tagállami szakemberek számára. Az ilyen felvétel előnye, hogy az OLAF a nemzeti intézmények köréből a legjobb szakembereket toborozhatná, ami viszont maga után vonná a helyszínre kiküldött szakemberek tudásának aktualizálását, különösen pedig a vizsgálati technikák módosítását és javítását. Az Európai Bizottság által 80 % tisztviselő / 20 % ideiglenes alkalmazott szerinti felosztás csupán iránymutatásnak, nem pedig előírásnak tekintendő. Az OLAF sohasem korlátozhatja azon képességét, illetve nem mondhat le arról, hogy a csalás elleni küzdelem területén tevékenykedő szakembereket vegyen fel. A Hivatal függetlenségét a vizsgálati tevékenységei során nem a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak közötti százalékos arány határozza meg, hanem a nyomozati kompetencia és a legjobb vizsgálati technikák tudatos alkalmazása. Az ideiglenes alkalmazottak foglalkoztatása továbbá hatékonyabbá tenné az OLAF munkáját, és javítaná a Hivatal és a tagállami hivatalok közötti együttműködést.

A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy az OLAF szervezeti ábrája 2010. április 1-jén csak egyetlen olyan csoportvezetői állást tartalmazott, amelyet ideiglenes alkalmazott töltött be. Idővel minden bizonnyal felmerül majd az a kérdés, hogy miként biztosítható ezen a területen is az egyensúly a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak között.

A Felügyelő Bizottság sajnálja, hogy az OLAF – a Felügyelő Bizottság utóbbi költségvetés-tervezetekkel kapcsolatos véleményében foglalt ajánlásai (2/2007. sz., 3/2008. sz. és 3/2009. sz. vélemény) ellenére – továbbra sem határozott meg valódi humánerőforrás-politikát.

A korábbi évekhez hasonlóan a Felügyelő Bizottság most is hangsúlyozza, hogy alaposan át kell gondolni, hogy miként érhető el, hogy az OLAF kiemelt feladataihoz biztosított erőforrások elosztása megfelelő legyen. A Felügyelő Bizottság figyelembe vette az OLAF azon észrevételeit, amelyek a feladatai feloszthatatlanságára és az OLAF-szolgálatok ellenőrzésekben történő részvételére vonatkoznak; mindazonáltal úgy véli, hogy különösen át kell gondolni a közvetlenül a vizsgálatokat végző alkalmazottak arányát. Legutóbbi véleményéhez hasonlóan a Felügyelő Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a Hivatal különböző tevékenységi területeit és azok jelentőségét általános értékelésnek kell alávetni, és meg kell határozni a prioritásokat.

Ajánlások:

A Felügyelő Bizottság nyomatékosan javasolja az OLAF-nak, hogy minél hamarabb dolgozzon ki egy humánerőforrás-stratégiát, amely a kiemelt feladatok elemzésére és az e feladatokhoz biztosított erőforrások megfelelő elosztására épül. Ezzel a stratégiával reális munkaperspektívák nyújthatók rövid és középtávon.

A Felügyelő Bizottság javasolja az OLAF-nak, hogy szenteljen figyelmet különösen a Hivatalnál jelenleg dolgozó ideiglenes alkalmazottak különböző kategóriái helyzetének, és lehetőség szerint próbáljon megfelelő, az esetekre szabott megoldásokat találni, ideértve/különösen az átsorolás lehetőségeit is.

III.   A Felügyelő Bizottság titkársága

A Felügyelő Bizottság titkársága elméletileg nyolc alkalmazottból áll. 2010. február 1-jén egy új tisztviselő foglalt el egy betöltetlen álláshelyet. 2009 novemberének vége óta betöltetlen egy ideiglenes alkalmazotti AST álláshely, melyet várhatóan tisztviselői állássá alakítanak át.

2009 júniusában ezenkívül pályázatot írtak ki a titkárságvezetői munkakörre, biztosítva a folyamatosságot a korábbi vezető 2009 július végi nyugdíjba vonulása miatt. Az új titkárságvezető 2010. június 16-án lépett munkába.

A titkárság jelenlegi létszáma – tekintettel a Felügyelő Bizottság által jelenleg ellátott feladatokra – kielégítő lesz, amint valamennyi állás betöltésre kerül. Ha azonban életbe lépnének a jelenleg hatályos szabályozás módosításai – különösen az Európai Parlament által 2008. november 20-án az 1073/1999/EK rendelet reformjának keretében megszavazottak –, a Felügyelő Bizottság kibővített feladatkörrel rendelkezne, ami szükségessé tenné a titkárság létszámának növelését. Kizárólag a titkárság létszámának növelésével biztosítható a Felügyelő Bizottság tényleges függetlensége, amely ugyanakkor döntő fontosságú az OLAF függetlenségének megőrzése szempontjából.

Ajánlás:

Az OLAF-nak nyolc főt kellene a titkárság rendelkezésére bocsátania.

Amennyiben az OLAF-ra irányadó szabályozás reformja keretében a Felügyelő Bizottságra további feladatokat ruháznának, elkerülhetetlen lenne a titkárság létszámának növelése annak érdekében, hogy a Felügyelő Bizottság a későbbiekben is hatékonyan és eredményesen működhessen.

IV.   Következtetések

A Felügyelő Bizottság egyetért azzal a megállapítással, hogy a 2011. évi előzetes költségvetés-tervezet tükrözi a jelenlegi átmeneti időszakot.

A Felügyelő Bizottság azonban hangot ad azon kívánságának, hogy az OLAF új főigazgatója a hivatalba lépése után azonnal kérje a költségvetési hatóságtól, hogy bocsássa a Hivatal rendelkezésére azokat az eszközöket, amelyek különösen a működéséhez, a vizsgálatokhoz és a személyzet felvételéhez szükségesek.

A Felügyelő Bizottság támogatja az OLAF 2011. évre vonatkozó költségvetés-tervezetét, és hangot ad azon kívánságának, hogy a Hivatal vegye figyelembe a fenti ajánlásokat.

---

3. MELLÉKLET

2/2010. sz. VÉLEMÉNY

az Európai Bizottság részére

(összhangban az Európai Csalás Elleni Hivatal által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével)

Brüsszel, 2010. szeptember 23.

Jogi keret:

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet (a továbbiakban: az 1073/1999/EK rendelet) 12. cikkének (2) bekezdése szerint a Felügyelő Bizottság kedvező véleményt ad ki az OLAF igazgatói helyére pályázó jelöltek listájáról, amelyet ezt követően a Bizottság konzultáció céljából eljuttat a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez.

Az OLAF Felügyelő Bizottsága eljárási szabályzatának 15. cikke úgy rendelkezik, hogy „a Felügyelő Bizottság, miután megvizsgálta az OLAF főigazgatói állására beadott pályázatokat, véleményt nyilvánít, amely tartalmazza a jelöltek érdemeit értékelő kritériumokat bemutató magyarázatot is”, valamint „tartalmazza ezenkívül a bizottságnak a jelöltekre vonatkozó véleményét [...]”.

Az eljárás:

2010. március 17-i határozatával a Bizottság úgy határozott, hogy mind intézményen belül (a személyzeti szabályzat 29. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. és iii. alpontja alapján), mind intézményen kívül (a személyzeti szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése alapján) meghirdeti az OLAF főigazgatói állását. Az állást ennek megfelelően meghirdették intézményen belül (a 2010. április 9-én közzétett COM/2010/842 sz. pályázati felhívással) és intézményen kívül (a COM/2010/10255 sz. pályázati felhívással, amelyet a Hivatalos Lap 2010. április 9-én megjelent C 91 A. száma tett közzé többek között). A jelentkezés határideje mindkét pályázati felhívás szerint 2010. május 7. volt. Az állást „főigazgatói” állásként hirdették meg, mivel a kiírás szerinti besorolás e besorolásnak felel meg.

2010. május 12-én a Bizottság határozott az OLAF főigazgatói állása esetében követendő kiválasztási eljárás elfogadásáról. A Felügyelő Bizottság egy tagja megfigyelőként részt vett az előválogató bizottságban és a kinevezési tanácsadó bizottságban.

Szeptember 21-én a Bizottság 6 nevet tartalmazó listát juttatott el a Felügyelő Bizottság részére.

Az 1073/1999/EK rendelet és az 1074/1999/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdése szerint „a Bizottság [...] a felügyelő bizottság kedvező véleményének kézhezvételét követően összeállítja a megfelelő képesítésű jelöltek listáját”. A Felügyelő Bizottság ez alapján úgy ítéli meg, hogy eljárásbeli szerepe elsősorban annak biztosítását jelenti, hogy a kiválasztott pályázók rendelkeznek a főigazgatói állás betöltéséhez szükséges képesítésekkel.

A Felügyelő Bizottság véleménye

A Felügyelő Bizottság véleménye szerint az OLAF főigazgatójának alkalmasnak és eltökéltnek kell lennie arra, hogy multinacionális környezetben működő, összetett, több feladatot ellátó szervezetet vezessen azzal a céllal, hogy konkrét eredményeket érjen el Európában a csalás és korrupció elleni küzdelemben. Kellő tapasztalattal kell rendelkeznie ahhoz, hogy a magas fokon szakosodott szakértői csapat elkötelezettségét és tiszteletét magáénak tudhassa, és az OLAF szervezetén belül és kívül egyaránt hiteles legyen. Kiváló vezetői képességekről kell bizonyságot tennie az OLAF előtt álló jelenlegi – a Felügyelő Bizottság számos véleményében részletezett – kihívásokkal való szembenézés érdekében. Nemzetközi és multikulturális környezetben szerzett kellő szakmai tapasztalattal kell rendelkeznie, hogy gyorsan tudjon reagálni az igen összetett intézményi környezetben jelentkező sajátos kihívásokra. Ezenfelül a Felügyelő Bizottság az OLAF függetlenségének őreként különösen fontosnak tartja a pályázók elkötelezettségét a szervezet függetlensége mellett, valamint az OLAF az uniós intézményeken belül betöltött különleges szerepéről alkotott jövőképüket.

A pályázati felhívás mindezen követelményeket megfelelő módon felsorolja.

Miután megvizsgálta az érintett személyek által benyújtott pályázatokat, valamint az előválogató bizottság és a kinevezési tanácsadó bizottság jelentéseit, az OLAF Felügyelő Bizottság egyhangúan kedvező véleményt fogad el három pályázóról és többségi alapon kedvező véleményt fogad el a további három pályázóról.

az OLAF Felügyelő Bizottság részéről

Image

az elnök

---

4. MELLÉKLET

3/2010. SZÁMÚ VÉLEMÉNY

az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) reformjáról szóló vitaanyagról

Brüsszel, 2010. szeptember 23.

BEVEZETÉS

A Felügyelő Bizottság (a továbbiakban: FB) köszönetét fejezi ki a Bizottságnak a 2010. július 6-i vitaanyagért, és támogatja, hogy a Bizottság újra kívánja indítani az 1073/1999/EK rendelet reformját.

Az FB hangsúlyozni kívánja annak fontosságát, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára új célokat határozzanak meg, valamint annak szükségességét, hogy az európai közfinanszírozás területén az elmúlt két évben lezajlott drámai változásokkal összefüggésben megreformálják a hivatalt. A gazdasági válság arra ösztönözte az európai intézményeket és különösen a Bizottságot, hogy egyes ágazatokban a pénzügyi erőforrásokat növelő intézkedéseket fogadjanak el. Ezt a stratégiát most olyan intézkedéseknek kell kísérniük, amelyek révén nyomon követhető az európai közfinanszírozás célhoz rendelése és felhasználása. Az európai polgárok számára biztosítékot kell nyújtani azzal kapcsolatosan, hogy az OLAF rendelkezik a szükséges eszközökkel a csalás, a korrupció vagy az EU pénzügyi érdekeit veszélyeztető más jogellenes tevékenységek elterjedésének a leküzdésére.

Az FB megjegyzi, hogy a csalás elleni jogszabályok egységes jogi keretbe foglalásának a lehetőségét a későbbiek során vizsgálja meg, az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló viták kapcsán.

Az FB tudomásul veszi az intézményközi párbeszéd javításáról szóló javaslatot, és úgy véli, hogy ez eszközül szolgálhat az OLAF csalás elleni küzdelméhez szükséges széles körű politikai támogatás megszerzéséhez. Ugyanakkor ez a párbeszéd nem járhat azzal, hogy a vizsgálatokat politikai szempontoknak rendeljék alá. Az OLAF függetlenségének őreként az FB készen áll arra, hogy vezető szerepet vállaljon e párbeszéd megszervezésében.

Az FB megállapítja, hogy a vitaanyag hangsúlyt fektet az OLAF irányításával kapcsolatos kérdésekre, és egyetért azzal, hogy meg kell találni az OLAF hatékonyságát javító és az eljárások időtartamát csökkentő megoldásokat. Ugyanakkor ezek a megoldások nem szorítkozhatnak pusztán a szervezeti struktúra megváltoztatására, és az FB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vitaanyag nem tesz javaslatot az OLAF külső és belső vizsgálatokkal kapcsolatos hatáskörére. Ezzel összefüggésben az FB felhívja a figyelmet az EUMSZ 325. cikke által biztosított új lehetőségekre, amelyek „hathatós védelmet nyújtanak a tagállamokban, valamint az Unió intézményeiben, szerveiben és hivatalaiban.”

Az FB hangsúlyozza, hogy a tervezett reform semmilyen körülmények között sem korlátozhatja az OLAF működésének a függetlenségét. Határozottan kitart amellett, hogy a jelenlegi intézményi szerkezetet meg kell tartani: az OLAF-nak a Bizottság szervezeti keretén belüli működése, a főigazgató függetlensége vizsgálati jogkörében és az OLAF függetlenségének egy intézményeken kívüli szakértőkből álló FB általi ellenőrzése mind olyan alapvető elemek, amelyekhez ragaszkodni kell. Másfelől az FB aggódik amiatt, hogy a felülvizsgálati tanácsadó kinevezésére irányuló javaslattal növekedne az OLAF-ra nehezedő adminisztrációs teher, és ez veszélyeztetné az FB alapvető feladatait. Az új szerv jogállása nem egyértelmű.

Noha az FB méltányolja az uniós intézmények azon óhaját, hogy szerepét megerősítsék, mindazonáltal hangsúlyozni kívánja, hogy a vitaanyagban megfogalmazott javaslat, amely szerint az FB számára munkája elvégzéséhez csak statisztikai adatokat biztosítanának, megfosztaná mindazon eszközöktől, amelyek segítségével el tudja végezni az OLAF megfelelő ellenőrzését. Elengedhetetlen, hogy az FB teljes körűen hozzáférjen az ügyiratokhoz, hiszen így tudja megóvni az OLAF függetlenségét az utóbbi vizsgálati eljárásai hatékonyságának és eredményességének az ellenőrzése révén.

A reformfolyamattal összefüggésben az FB a túlszabályozás kockázatára is figyelmeztet, ez ugyanis megfoszthatja az OLAF-ot a munkájához szükséges mozgástértől. Ezen felül a rendeletben meghatározott bármely további jogi kötelezettség eredményeként a későbbiekben bírósági felülvizsgálatra kerülhet sor. Az FB osztja a Bizottság aggodalmát a vizsgálatok időtartamával és az alapvető jogok védelme nagyobb mértékű biztosításának a szükségességével kapcsolatban. Amint az alább kifejtésre kerül, az FB úgy véli, hogy az OLAF vezetőségének a felelőssége, hogy a vizsgálatokat olyan módon folytassák le, hogy biztosítható és garantálható legyen a gyors ügykezelés és az eljárási jogok teljes mértékű tiszteletben tartása, míg az FB ellenőrző szerepet tölt be e tekintetben. Az FB úgy véli továbbá, hogy az OLAF következő főigazgatójával is konzultálni kellene erről a reformról.

Az FB ezzel a dokumentummal nyújt be észrevételeket a vitához. A dokumentum figyelembe veszi a már lefolytatott intézményközi vitákat, és kifejti az FB álláspontját a vitaanyag legfőbb pontjait illetően. A vizsgálatok hatékonysága javításának lehetséges módjaira irányuló elemzés (I. rész) alapján javaslatot tesz az OLAF szervezeti szempontjaival kapcsolatosan (II. rész).

1.   AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATA HATÉKONYSÁGÁNAK AZ ERŐSÍTÉSE

1.1.   Az OLAF vizsgálati hatáskörének a megerősítése

Az FB úgy véli, hogy a reform szempontjából lényeges, hogy a külső és belső vizsgálatokat érintő rendelkezéseket megerősítsék. A három intézmény már tett alternatív javaslatokat ennek a kulcskérdésnek a kezelésére, és ezeket alaposan meg kell vizsgálni.

Különösen fontos, hogy egyértelműbbé tegyék az OLAF helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra irányuló, a 2185/96/EK rendeletben biztosított hatáskörét csalás, korrupció vagy a szerződésekhez, támogatási megállapodásokhoz és uniós finanszírozási határozatokhoz kapcsolódó jogellenes tevékenységek esetén.

Az FB támogatja, hogy a vizsgálatok minden szakaszában egyértelműen határozzák meg az OLAF hatáskörét. A reform keretében ezekkel a szakaszokkal kapcsolatosan elért eredmények figyelemre méltóak, de azokat lehet még tökéletesíteni:

| — | Kifejezetten hivatkozni kellene a hírszerzési elemzésre. |
| --- | --- |

—

Kifejezetten hivatkozni kellene a hírszerzési elemzésre.

| — | A „vizsgálatok megindítását” illetően az FB örömmel venné a külső és belső vizsgálatok közötti különbségtételt. |
| --- | --- |

—

A „vizsgálatok megindítását” illetően az FB örömmel venné a külső és belső vizsgálatok közötti különbségtételt.

| — | Annak érdekében, hogy az OLAF a legsúlyosabb esetekre összpontosíthasson, a jövőbeli rendeletben „de minimis” stratégiát kellene szerepeltetni. |
| --- | --- |

—

Annak érdekében, hogy az OLAF a legsúlyosabb esetekre összpontosíthasson, a jövőbeli rendeletben „de minimis” stratégiát kellene szerepeltetni.

| — | A „vizsgálati eljárási” szakasz strukturáltabb jogi megközelítést igényel, és a kapcsolódó rendelkezéseket felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

—

A „vizsgálati eljárási” szakasz strukturáltabb jogi megközelítést igényel, és a kapcsolódó rendelkezéseket felül kell vizsgálni.

Az FB arra is rámutat, hogy az EUMSZ 325. cikke biztosítja az EU pénzügyi érdekeinek hatékony és egyenértékű védelmét valamennyi tagállamban és az EU valamennyi intézményében, szervében és hivatalában. Továbbá az EKSZ. korábbi 280. cikkével ellentétben az EUMSZ 325. cikke nem zárja ki olyan intézkedések elfogadását, amelyek a nemzeti büntetőjog alkalmazását vagy a nemzeti igazságszolgáltatást érintik. A Lisszaboni Szerződéssel biztosított új lehetőségeket olyan rendelkezések bevezetésére kellene használni, amelyek lehetővé teszik az OLAF és a nemzeti igazságügyi hatóságok közötti együttműködés fokozását és javítását. Annak érdekében például, hogy hatékonyabban biztosítsák a pénzügyi érdekek azonos szintű védelmét az egész EU-ban, át kell tekinteni az OLAF-bizonyítékok Európai Unión belüli jogi értékének a további vizsgálatát. Ezen felül a rendeletnek a belső vizsgálatok tekintetében garantálniuk kell, hogy ugyanazokat az eljárásokat alkalmazzák valamennyi intézményre, szervre és hivatalra.

1.2.   A vizsgálatok időtartama

Az FB rávilágított a vizsgálatok rendszeres elhúzódására, és minden olyan intézkedést üdvözöl, amely javíthat a helyzeten.

Az FB úgy véli, hogy a vizsgálatok időtartamának közvetlen ellenőrzését először az elsődleges felelősöknek, azaz az OLAF vezetőségének és a főigazgatónak kell elvégeznie belső szinten. Az FB-nek ilyen szempontból rendszeresen ellenőriznie kell az OLAF tevékenységeit, és segítenie kell az OLAF főigazgatóját a határidők betartásának az ellenőrzésében.

Összességében az FB egyetért a vitaanyagban javasolt, az eljárás különböző szakaszaiban történő rendszeres információátadásra irányuló mechanizmusokkal. Ez az információátadás rendkívül fontos az FB számára, ugyanis ez biztosíthatja az OLAF függetlenségét, azáltal, hogy kizárja a vizsgálatok pártatlan lefolytatásába történő külső beavatkozást, és garantálja, hogy a késedelmek ne gátolják meg a vizsgálat kívánt eredményének elérését, például elévülési okok miatt.

Az FB egyetért az értékelési időszak határidejének bevezetésével is, és úgy véli, hogy főszabályként a vizsgálat ezen első részének is az ellenőrzési hatáskörébe kellene tartoznia, és így még inkább garantálható lenne az OLAF-nak a vizsgálatok megindításával kapcsolatos működési függetlensége.

Ebben a tekintetben a rendeletnek rendelkeznie kellene arról, hogy a következő információkat kell átadni az FB-nek:

| 1. | Az olyan vizsgálatokról szóló jelentések, amelyeket 12 hónap alatt nem zártak le (az értékelési időszakot is ide számítva); a jelentés kifejtené, hogy miért nem zárták le a vizsgálatot, és megbecsülné a vizsgálat lezárásához szükséges időt. Megfelelő nyomonkövetési mechanizmusokat kell biztosítani. |
| --- | --- |

1.

Az olyan vizsgálatokról szóló jelentések, amelyeket 12 hónap alatt nem zártak le (az értékelési időszakot is ide számítva); a jelentés kifejtené, hogy miért nem zárták le a vizsgálatot, és megbecsülné a vizsgálat lezárásához szükséges időt. Megfelelő nyomonkövetési mechanizmusokat kell biztosítani.

| 2. | A több mint 30 hónapig tartó ügyekben az OLAF hathavonta szóló általános jelentést nyújt be a vizsgálatok eredményeiről az FB-hez, és ebben feltünteti az ügy lezárása érdekében hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.

A több mint 30 hónapig tartó ügyekben az OLAF hathavonta szóló általános jelentést nyújt be a vizsgálatok eredményeiről az FB-hez, és ebben feltünteti az ügy lezárása érdekében hozott intézkedéseket.

| 3. | Statisztikai jelentések az OLAF műveleti tevékenységeiről, beleértve a minőségi paramétereken alapuló teljesítménymutatókat is, amelyeket az FB további eszközként használhat az ellenőrzésben. |
| --- | --- |

3.

Statisztikai jelentések az OLAF műveleti tevékenységeiről, beleértve a minőségi paramétereken alapuló teljesítménymutatókat is, amelyeket az FB további eszközként használhat az ellenőrzésben.

1.3.   A védelemhez való jog megerősítése

A vitaanyag helyesen emeli ki az OLAF által lefolytatott vizsgálatok ellenőrzése megerősítésének a szükségességét, különösen az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartása tekintetében. Ennek kapcsán az FB úgy véli egyrészről, hogy az OLAF vizsgálataira vonatkozó szabályokat egyértelművé kell tenni a védelemhez való jogot illetően, másfelől pedig fokozni kell az OLAF elszámoltathatóságát az e jog alkalmazására bevezetett belső eljárások vonatkozásában.

1.3.1.   A szabályok egyértelművé tétele

Az FB üdvözli az intézmények annak tisztázására irányuló szándékát, hogy mely jogok és kötelezettségek illetik meg, illetve terhelik a vizsgálat alá vont személyeket, az OLAF-ot, az intézményeket és a tagállamokat a vizsgálatot megelőzően, a vizsgálat során és azt követően.

Az FB a rövidesen közzéteendő véleményében további javaslatot tesz ebben a tárgyban.

1.3.2.   Az eljárások javítása

Az FB úgy véli, hogy elsődlegesen az OLAF főigazgatójának és vezetőségének a feladata annak eldöntése, hogy megindítsanak-e egy vizsgálatot vagy sem, és annak biztosítása is, hogy a vizsgálat alá vont személyek alapvető jogait betartsák.

Az OLAF főigazgatójának hatáskörébe tartozik a megfelelő belső ellenőrzések és nyomonkövetési mechanizmusok bevezetése. Ebben a tekintetben az FB komoly aggodalmát fejezi ki a felülvizsgálati tanácsadó kinevezése tekintetében.

Az FB úgy véli, hogy a felülvizsgálati tanácsadó jogállása és hatásköre nem tisztázott. Mint az OLAF főigazgatója által kinevezett tisztviselő, eleve nem lehet független. Emellett egy felülvizsgálati tanácsadó kinevezése az alábbi problémákat vetné fel:

| — | elmozdulna az OLAF intézményi egyensúlya, mivel a felülvizsgálati tanácsadó kinevezése korlátozná az FB szerepét, és ezzel egyidejűleg megfosztaná az ellenőrzési szerepének gyakorlásához szükséges lényeges információkhoz való hozzáférés lehetőségétől, |
| --- | --- |

—

elmozdulna az OLAF intézményi egyensúlya, mivel a felülvizsgálati tanácsadó kinevezése korlátozná az FB szerepét, és ezzel egyidejűleg megfosztaná az ellenőrzési szerepének gyakorlásához szükséges lényeges információkhoz való hozzáférés lehetőségétől,

| — | a már így is túlzottan hosszú vizsgálatok további elhúzódásának a kockázata, |
| --- | --- |

—

a már így is túlzottan hosszú vizsgálatok további elhúzódásának a kockázata,

| — | az OLAF vezetősége által az alapvető jogok tiszteletben tartásának ellenőrzése terén tanúsított elkötelezettség és felelősség jelentős csökkenése, |
| --- | --- |

—

az OLAF vezetősége által az alapvető jogok tiszteletben tartásának ellenőrzése terén tanúsított elkötelezettség és felelősség jelentős csökkenése,

| — | a meglévő mechanizmusok (ombudsman, utólagos bírósági felülvizsgálat stb.) megkettőződése, |
| --- | --- |

—

a meglévő mechanizmusok (ombudsman, utólagos bírósági felülvizsgálat stb.) megkettőződése,

| — | potenciális többletköltségek az uniós költségvetésben. |
| --- | --- |

—

potenciális többletköltségek az uniós költségvetésben.

Szem előtt tartva, hogy az OLAF-on belül garantálni kell az alapvető jogok megfelelő tiszteletben tartását, az FB kész egy panaszkezelő tisztviselői álláshelyet létrehozni. A panaszkezelő tisztviselő az OLAF-fal szembeni panaszokat elemezné, és ebben a tekintetben tanácsot adna az OLAF főigazgatójának. Ilyen funkció számos nemzeti közigazgatásban létezik, és az OLAF követhetné a már meglévő legjobb gyakorlatokat. A vitaanyag által javasolt „felülvizsgálati testület” létrehozása is egy lehetőség. Akárhogy is, ez a funkció nem lehet átfedésben az FB hatáskörével és kötelezettségeivel, és az FB-t minden esetben tájékoztatni kell minden panaszról.

Az FB, értékelve a Bizottság azon törekvését, hogy független és külső ellenőrző mechanizmusokat vezessen be, mindazonáltal úgy véli, hogy az OLAF szervezetére jellemző általános struktúrában az FB az egyetlen testület, amely megfelel ennek a követelménynek. Ezért az FB azt javasolja, hogy az eljárások – különösen az alapvető jogok tiszteletben tartásának és a vizsgálatok elhúzódásának – ellenőrzésével kapcsolatos szerepét az alábbiak szerint kell megerősíteni:

| — | A rendelet előírhatná, hogy az FB-nek évente (lehetőség szerint éves jelentésének keretében) elemzést kell készítenie arról, hogy az OLAF mennyiben tartotta tiszteletben az alapvető jogokat vizsgálatai során. Ez a jelentés egyrészt az OLAF által az FB-nek megküldött, arra vonatkozó információn alapulna, hogy milyen intézkedéseket hoztak az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása érdekében, másrészt az FB saját ellenőrzési tevékenységein. |
| --- | --- |

—

A rendelet előírhatná, hogy az FB-nek évente (lehetőség szerint éves jelentésének keretében) elemzést kell készítenie arról, hogy az OLAF mennyiben tartotta tiszteletben az alapvető jogokat vizsgálatai során. Ez a jelentés egyrészt az OLAF által az FB-nek megküldött, arra vonatkozó információn alapulna, hogy milyen intézkedéseket hoztak az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása érdekében, másrészt az FB saját ellenőrzési tevékenységein.

| — | Szükség esetén és rendkívüli helyzetekben a főigazgató felkérhetné az FB-t, hogy külön ellenőrzéseket végezzen, ha súlyos hiányosságok jutnak tudomására egy vizsgálat során. Ennek az ellenőrzésnek az eredményeit csak az OLAF főigazgatója ismerhetné meg. |
| --- | --- |

—

Szükség esetén és rendkívüli helyzetekben a főigazgató felkérhetné az FB-t, hogy külön ellenőrzéseket végezzen, ha súlyos hiányosságok jutnak tudomására egy vizsgálat során. Ennek az ellenőrzésnek az eredményeit csak az OLAF főigazgatója ismerhetné meg.

1.4.   Az OLAF és az intézmények, szervek és hivatalok közötti, az OLAF vizsgálati feladatkörét érintő együttműködés

Az FB támogatja annak tisztázását a rendeletben, hogy az OLAF-ot és az intézményeket milyen jogok illetik meg és milyen kötelezettségek terhelik a csalás elleni küzdelemben. Ez különösen azért fontos, mivel az OLAF tevékenységeiért a Bizottság felel.

1.4.1.   Az érintett intézményeknek és szerveknek nyújtott tájékoztatás

Az OLAF a vizsgálat kezdetekor a lehető leghamarabb köteles az intézményekkel, szervekkel és hivatalokkal közölni minden szükséges információt az alapszabály hatálya alá tartozó személyek, illetve az adott intézménynek vagy küldöttségnek dolgozó személyek csalárd magatartásáról. Úgy tekinthető, hogy az intézmény tájékoztatásával kapcsolatos kötelezettség azokra a gazdasági szereplőkre is vonatkozik, akik az uniós költségvetésből származó támogatásban vagy szerződésük értelmében onnan származó közvetlen vagy közvetett kifizetésben részesülnek. Az ilyen információk a közlését illetően a vizsgálat érdekében titoktartási intézkedések is hozhatók. Ezeknek a közléseknek az a célja, hogy az intézmény a lehető legjobban kezelni tudja az ilyen magatartás pénzügyi és adminisztratív következményeit, a pénzügyi következmények mérséklése érdekében. A vizsgálat során az OLAF átadhat olyan további információkat, amelyek hasznosak lehetnek az érintett intézmény számára. A vizsgálat lezártakor az OLAF közli megállapításait és javaslatait az érintett intézménnyel.

Az FB támogatja azt az elgondolást, amely szerint hatáskörét ki kellene terjeszteni az OLAF és az intézmények közötti információcsere felügyeletére is, amint az a vitaanyagban szerepel. Annak érdekében, hogy az FB elláthassa ezt a feladatot, az OLAF-nak rendszeresen (például három- vagy hathavonta) értesítenie kell az FB-t arról, hogy milyen információt továbbított az intézményeknek a még folyamatban lévő ügyekben. Ugyanakkor az FB-t figyelmeztetni kell minden olyan esetet illetően, amikor a megfelelő titoktartási szintet nem vették figyelembe.

Az OLAF-nak egy rendszert kell kidolgoznia az FB felé történő rendszeres jelentéstételről minden olyan ügyet illetően, amikor egy intézmény, szerv vagy hivatal nem az OLAF ajánlásait követve jár el. Az OLAF-nak át kell adnia valamennyi záró jelentést a vizsgálatokról, valamint a nyomon követés lezárásáról, továbbá egy éves jelentést, amely összefoglalja a tagállamok és szükség esetén harmadik országok közigazgatási és igazságügyi hatóságai által az átadott adatokra válaszul hozott további intézkedéseket.

1.4.2.   Az OLAF hozzáférése az uniós intézmények, hivatalok és szervek információihoz

Az OLAF már létrejötte óta küzd az egyes intézmények információihoz és különösen az egyes adatbázisokhoz való hozzáférés nehézségeivel. Ez az OLAF tevékenységének hírszerzési szempontjait illetően okoz gondokat. Az FB úgy véli, hogy több figyelmet kell fordítani erre a kérdésre, hiszen ez valóban fenyegeti az OLAF függetlenségét.

Az OLAF-nak rendszeresen meg kell küldenie az FB-nek valamennyi információt a csalással kapcsolatos ügyeket érintő jelentéstétel késedelmére vagy elmulasztására vonatkozóan, vagy arról, ha egy intézmény, szerv vagy hivatal nem biztosít hozzáférést a nála tárolt információkhoz.

1.5.   Az OLAF és a tagállamok közötti együttműködés

Az FB támogatja az együttműködés olyan módon történő megerősítését, hogy a tagállamokat kötelezzék a vizsgálat lefolytatása során az OLAF-nak történő segítségnyújtásra és az OLAF támogatására, továbbá minden olyan dokumentum megküldésére, amely hasznos lehet a vizsgálat szempontjából, valamint a vizsgálati jelentés kézhezvételét követően hozott intézkedésekről szóló jelentés OLAF-nak történő megküldésére. Az FB támogatja, hogy a tagállami hatóságok rendszeresen tegyenek jelentést az OLAF-nak az általuk elért eredményről, és az OLAF-nak rendszeresen tájékoztatnia kell az FB-t azokról az ügyekről, amikor a tagállami hatóságok nem tanúsítanak együttműködést.

Az FB tudatában van annak, hogy az OLAF gyakran ütközött nehézségekbe az OLAF nyomozóinak az adott tagállamban (például a közvetlen kiadások helyszíni ellenőrzésében) segítséget nyújtó, illetékes kapcsolattartó személyek azonosításakor, és megerősíti annak szükségességét, hogy minden tagállam nevezze ki az OLAF számára a megfelelő kapcsolattartó pontokat nemzeti közigazgatásán belül.

A tagállamoknak meg kellene adniuk az OLAF-nak az OLAF-fal nemzeti szinten kapcsolatot tartó személyek adatait. Az OLAF-ra hárulna ezt követően e nemzeti közigazgatási szervek személyzetének a tájékoztatása, és adott esetben – az OLAF kapacitásaitól függően – a képzése is, hogy jobban megismertesse velük az uniós eljárásokat és az OLAF igényeit. Ez nagyobb összhangot teremt a szolgálatok között, és hatékonyabbá teszi az OLAF vizsgálatait. Emlékeztetni kell arra, hogy tekintettel az OLAF korlátozott erőforrásaira, az OLAF nem tud minden olyan csalással kapcsolatos ügyet kezelni, amely a tudomására jutott, ezért lehetővé kell tenni, hogy ezen ügyek némelyikét áttegyék a nemzeti közigazgatási szervekhez, figyelembe véve különösen az OLAF által az érintett területeken lefolytatandó vizsgálatok megindítása tekintetében megállapított küszöbértékeket.

1.6.   Együttműködés az OLAF és az EUROJUST, az EUROPOL, nemzetközi szervezetek és harmadik országok között

Az OLAF-nak a Bizottság keretén belül rendelkezni kell az ahhoz szükséges jogi eszközökkel, hogy együttműködési megállapodásokat köthessen hivatalokkal, tagállami közigazgatási szervekkel, harmadik országbeli szolgálatokkal és nemzetközi szervezetekkel eljárásainak felgyorsítása és a csalás elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében.

A Bizottság (vagy az érintett intézmény, szerv vagy hivatal) és az OLAF általi ellenőrzésről rendelkező záradékot akkor is szerepeltetni kell a finanszírozási szerződésekben, ha nem kizárólag uniós költségvetésből nyújtanak támogatást.

1.7.   Az alapszabálynak és az OLAF vezetősége szerepének a javítása

1.7.1.   Az OLAF főigazgatójának jogállása, kinevezése és hatásköre

Amint azt ez a vélemény már korábban kifejtette, az FB úgy látja, hogy az OLAF működése javításának legjobb módja, ha a főigazgató elegendő hatáskört és felhatalmazást kap a vizsgálatok hatékony lefolytatásának és az alapvető jogok tiszteletben tartásának a biztosításához. Ez csak akkor érhető el, ha az OLAF főigazgatója egyrészt teljes jogú tagja a Bizottság vezető tisztviselői karának, másfelől ha nagyobb autonómiával, működési függetlenséggel és felelősséggel rendelkezik.

| — | Cím:
  Az FB tehát azt javasolja, hogy az OLAF igazgatójának jelenlegi címét a főigazgató címmel váltsák fel, amelynek révén az OLAF igazgatója a hierarchiában egyenrangú lenne más főigazgatóságok vezetőivel. |
| --- | --- |

—

Cím:

Az FB tehát azt javasolja, hogy az OLAF igazgatójának jelenlegi címét a főigazgató címmel váltsák fel, amelynek révén az OLAF igazgatója a hierarchiában egyenrangú lenne más főigazgatóságok vezetőivel.

| — | A megbízatás időtartama:
  Az FB a nem megújítható megbízatást támogatja, az OLAF főigazgatója függetlenségének az erősítése érdekében. |
| --- | --- |

—

A megbízatás időtartama:

Az FB a nem megújítható megbízatást támogatja, az OLAF főigazgatója függetlenségének az erősítése érdekében.

| — | Kinevezési eljárás:






  — | Az FB úgy véli, hogy a rendeletben jelenleg meghatározott kinevezési eljárást fenn kell tartani. |
| --- | --- | --- |

—

Kinevezési eljárás:

—

Az FB úgy véli, hogy a rendeletben jelenleg meghatározott kinevezési eljárást fenn kell tartani.

| — | Az FB egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy kerülni kell a késedelmeket a kinevezési eljárásban. Tekintettel arra, hogy az FB alaposan ismeri az OLAF működését és igényeit, az FB-nek a jelöltekkel kapcsolatos véleménye továbbra is kötelező kell, hogy legyen. Az FB ismeretei egyedülállóak és értékesek az új főigazgató kinevezésének tekintetében; részvétele a kinevezésben tehát fontos tényező a főigazgató függetlenségének biztosításában. |
| --- | --- |

—

Az FB egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy kerülni kell a késedelmeket a kinevezési eljárásban. Tekintettel arra, hogy az FB alaposan ismeri az OLAF működését és igényeit, az FB-nek a jelöltekkel kapcsolatos véleménye továbbra is kötelező kell, hogy legyen. Az FB ismeretei egyedülállóak és értékesek az új főigazgató kinevezésének tekintetében; részvétele a kinevezésben tehát fontos tényező a főigazgató függetlenségének biztosításában.

| — | Az OLAF beavatkozása a nemzeti igazságügyi hatóságok előtt zajló eljárásokba:
  Az FB úgy véli, hogy valamennyi uniós országban biztosítani kell a lehetőséget az OLAF mint elismert vizsgálati szakértelemmel rendelkező szerv lehetséges bevonására a nemzeti igazságügyi hatóságok előtt zajló eljárásokba, amint az néhány tagállamban már megvalósult. Ez növelné az OLAF ismertségét, és biztosítaná, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságok jobban megismerjék az OLAF vizsgálatainak eredményeit. |
| --- | --- |

—

Az OLAF beavatkozása a nemzeti igazságügyi hatóságok előtt zajló eljárásokba:

Az FB úgy véli, hogy valamennyi uniós országban biztosítani kell a lehetőséget az OLAF mint elismert vizsgálati szakértelemmel rendelkező szerv lehetséges bevonására a nemzeti igazságügyi hatóságok előtt zajló eljárásokba, amint az néhány tagállamban már megvalósult. Ez növelné az OLAF ismertségét, és biztosítaná, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságok jobban megismerjék az OLAF vizsgálatainak eredményeit.

| — | A főigazgató beavatkozása az Európai Bíróság előtt zajló eljárásokba:
  A 12. cikk (3) bekezdésében megállapított eljárást fenn kell tartani. Az OLAF nem rendelkezik kereshetőségi joggal, ezért nem vehet részt közösségi bírósági eljárásokban. Ugyanakkor ha az OLAF vizsgálatát, vagy egy vizsgálat eredményét egy közösségi bíróság előtt megtámadják, fontos annak biztosítása, hogy a Bíróságot megfelelően tájékoztassák, és hogy az OLAF előadhassa érveit és indokait az eljárások előkészítő szakaszában és a Bíróság előtti tárgyaláson. |
| --- | --- |

—

A főigazgató beavatkozása az Európai Bíróság előtt zajló eljárásokba:

A 12. cikk (3) bekezdésében megállapított eljárást fenn kell tartani. Az OLAF nem rendelkezik kereshetőségi joggal, ezért nem vehet részt közösségi bírósági eljárásokban. Ugyanakkor ha az OLAF vizsgálatát, vagy egy vizsgálat eredményét egy közösségi bíróság előtt megtámadják, fontos annak biztosítása, hogy a Bíróságot megfelelően tájékoztassák, és hogy az OLAF előadhassa érveit és indokait az eljárások előkészítő szakaszában és a Bíróság előtti tárgyaláson.

1.7.2.   Az OLAF felső vezetésének kinevezése és jogállása

A rendeletnek külön szabályoznia kellene az OLAF tevékenységének folytonosságát a főigazgató távolléte vagy rendelkezésre nem állása esetén. Ezeknek a szabályoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy ilyen esetekben az OLAF működésének függetlensége megmaradjon, és hogy a főigazgató helyettesítésére vonatkozó eljárás mögött bizonyos mértékű intézményközi egyetértés álljon.

Az ilyen helyettesítés olyan módon is megvalósulhat, hogy a Bizottságon belüli, hatályos hatáskör-átruházási szabályoknak megfelelően a főigazgató átruházza hatáskörét, figyelembe véve ugyanakkor az OLAF sajátos jellegét, azaz a vizsgálati feladat ellátásában élvezett függetlenségét és bizonyos mértékű intézményközi egyetértés szükségességét. Konkrét főigazgató-helyettesi pozíció is kialakítható, és a főigazgató-helyettes kinevezési eljárása némiképp hasonló lenne a főigazgató kinevezési eljáráshoz. Ez biztosítaná a függetlenséget, és tiszteletben tartaná a három intézmény érintettségét, ugyanakkor figyelembe venné a főigazgató véleményét az intézmények közötti lehetséges konfliktusok elkerülése érdekében.

2.   POLITIKAI IRÁNYÍTÁS ÉS PÁRBESZÉD AZ INTÉZMÉNYEKKEL: A FÜGGETLENSÉG MEGERŐSÍTÉSE

2.1.   Intézményközi párbeszéd

Az FB egyetért azzal, hogy indítsanak rendszeres intézményközi párbeszédet a csalással és korrupcióval szembeni küzdelemről. Az FB úgy véli, hogy ez alkalmat kínálhat egy határozott politikai konszenzus elérésére az EU pénzügyi érdekeinek védelmét illetően, és hogy az ilyen rendszeres párbeszéd segítheti az OLAF tevékenységét. Akárhogy is, az FB szerint ez a párbeszéd semmi esetre sem sértheti az OLAF működésének függetlenségét. Ezért az OLAF függetlenségének elsődleges őreként az FB felajánlja ennek a párbeszédnek az irányítását.

Lehetővé kell tenni, hogy az intézmények az FB meghívására rendszeresen ülésezzenek, és megvitassák a csalás elleni küzdelem prioritásait. Ez a párbeszéd azonban nem helyettesíti sem az OLAF és az intézmények közötti, sem pedig az FB és az intézmények közötti kétoldalú kapcsolatokat.

2.2.   A Felügyelő Bizottság

Az FB üdvözli azt a nyilatkozatot, amely szerint minden európai intézmény egyetért abban, hogy az FB fontos szerepet tölt be, és hogy hatáskörét meg kell erősíteni.

2.2.1.   Az FB szerepe

Az FB helyesli a vitaanyag azon megállapítását, hogy az FB feladatainak a körét bővíteni kell. Az FB saját tapasztalatai alapján úgy véli, hogy szerepe az OLAF függetlenségének a garantálása, amelyet olyan módon tud elérni, hogy ellenőrzi az OLAF műveleti tevékenységeit, munkájának eredményességét, a vizsgálati szabályok követését és az alapvető jogok tiszteletben tartását, és így segítséget nyújt az OLAF főigazgatójának.

Az FB saját kezdeményezésére vagy az OLAF főigazgatójának a felhívására véleményeket ad ki, különösen a vizsgálatok időtartamáról és hatékonyságáról, az eljárási garanciákról, és a vizsgálat megindítását vagy annak elutasítását, illetve a műveleti utasításokat érintő – különösen az OLAF kézikönyvében megtalálható – előre megállapított, szabványos kritériumok betartásáról.

A Felügyelő Bizottság tudatában van annak és elismeri, hogy nem avatkozhat be folyamatban lévő vizsgálatokba. Ugyanakkor amennyiben egy ügyről szóló jelentésben vagy egy ügyiratban súlyos vagy potenciálisan súlyos eljárási szabálytalanságot vagy jogellenes gyakorlatot tár fel, amely kedvezőtlen hatással járhat az OLAF-ra és/vagy az európai intézményekre nézve, az FB elnökének haladéktalanul tájékoztatnia kell az OLAF főigazgatóját.

2.2.2.   Összetétel és kinevezési eljárás

Az FB egyetért azzal, hogy a tagjait szakaszonként kell kinevezni és megújítani, hogy ezáltal biztosított legyen munkájának folytonossága, és ne vesszen el a szakértelem.

2.2.3.   Az FB erőforrásai

Információátadás az OLAF-tól az FB-hez és az adatokhoz való hozzáférés

Az FB-t rendkívül aggasztják a vitaanyagban az FB dokumentumokhoz való hozzáférésével kapcsolatos álláspontok, különösen az az elgondolás, amely a hozzáférést a „statisztikai adatokra” korlátozná. Itt ellentmondás tapasztalható a vitaanyagban, ez ugyanis úgy nyilatkozik, hogy az FB szerepét fokozni kell, ugyanakkor korlátozná az FB információkhoz való hozzáférését. Így azonban az FB nem tudna hatékony felügyeletet gyakorolni az OLAF tevékenységei felett. A vitaanyagban kifejtett javaslat megfosztaná az FB-t legfőbb feladatától és cselekvési eszközétől: azaz attól, hogy az OLAF függetlenségét az utóbbi által folytatott vizsgálatok rendszeres ellenőrzése révén biztosítsa.

Az FB adatokhoz való hozzáférésének korlátozását, amit a vitaanyag javasolt, láthatólag részben az az aggodalom motiválja, hogy az FB beavatkozhat a vizsgálatok OLAF általi lefolytatásába, részben pedig azok a követelmények, amelyeket az adatvédelmi jogszabályok fogalmaznak meg. Az első pont tekintetében az FB hangsúlyozni kívánja, hogy megbízatása során soha nem került sor ilyen beavatkozásra, és hogy ebben a tekintetben mindig is szigorúan a kötelezettségeit szem előtt tartva járt el. Ami az adatvédelmet illeti, az FB általában egyetért a szükségesség elvén alapuló hozzáférés gondolatával. Mindazonáltal úgy véli, hogy a megfelelő információk hiányában képtelen lenne ellátni ellenőrzési feladatait.

Ez az ellenőrző feladat nem végezhető el kizárólag statisztikák alapján. Az FB rendszeresen kap statisztikákat az OLAF-tól, amelyek alátámasztják ugyan elemzését, de semmilyen körülmények között sem elegendőek az FB feladatainak ellátásához. A hatékony ellenőrzés csak a vizsgálat részét képező dokumentumok tanulmányozása alapján végezhető el.

Ez az ellenőrzés garantálja a vizsgálatok független lefolytatását, ugyanakkor biztosíték az érintett személyek (különösen a vizsgálatok tartama és az alapvető jogok lehetséges védelme tekintetében) és az európai intézmények számára is. A vizsgálati feladat végrehajtásának az FB általi rendszeres ellenőrzése garantálja az OLAF függetlenségét és az érintett személyek alapvető jogainak a tiszteletben tartását. Ráadásul – tekintettel az európai intézmények azon szándékára, hogy adott esetben az FB irányításával zajló intézményközi párbeszédet kezdjenek az OLAF működéséről és a csalás elleni küzdelemről – az FB véleményének kikérésével kapcsolatos elgondolásnak ellentmond, hogy azt egyidejűleg megfosztanák a vélemény kialakításához szükséges minden eszköztől.

Az FB ezért úgy véli, hogy a jövőbeli rendeletnek tisztáznia kell az információhoz való hozzáférés szabályait a vizsgálatok ellenőrzéséhez kapcsolódóan.

Az új rendeletnek egyértelműbben kell megállapítania az FB-hez továbbítandó információk típusát:

| — | Az 1.2., az 1.4. és az 1.5. pontban bemutatott jelentések és információk mellett az OLAF-nak továbbítania kellene az FB-hez minden olyan ügyet, amelyet a nemzeti igazságügyi hatóságokhoz tenne át, és minden olyan ügyet, amelyben gyanítható, hogy bűncselekményt követtek el, de amelyet az alkalmazandó nemzeti jogszabályok elévülési korlátozásai miatt nem tesz át. |
| --- | --- |

—

Az 1.2., az 1.4. és az 1.5. pontban bemutatott jelentések és információk mellett az OLAF-nak továbbítania kellene az FB-hez minden olyan ügyet, amelyet a nemzeti igazságügyi hatóságokhoz tenne át, és minden olyan ügyet, amelyben gyanítható, hogy bűncselekményt követtek el, de amelyet az alkalmazandó nemzeti jogszabályok elévülési korlátozásai miatt nem tesz át.

| — | Az FB számára írásbeli kérelemre, adott esetben az indokok megjelölésével, bármely ügyirathoz hozzáférést kell biztosítani. |
| --- | --- |

—

Az FB számára írásbeli kérelemre, adott esetben az indokok megjelölésével, bármely ügyirathoz hozzáférést kell biztosítani.

Titkársági feladatok

Az FB titkárságát támogató szolgáltatásokat az OLAF nyújtja, és a titkárság tagjait a kinevező hatóság jelöli ki az FB-vel egyetértésben. A titkárságot a rábízott feladatok ellátását biztosító, megfelelő személyzettel kell ellátni.

Az FB-nek az OLAF reformját érintő vitaanyagról szóló véleményéhez csatolt melléklet

Ez a dokumentum az FB véleményén alapul, és a vitaanyag 1. mellékletében felvetett kérdésekre az FB által adott válaszokat foglalja össze.

| | A vitaanyag főbb pontjai | Az FB álláspontja |
| --- | --- | --- |
| 1. | Irányítás és az intézményekkel folytatott párbeszéd


  (lásd az FB véleményének 2.1. pontját) | A párbeszéd típusa és a résztvevők







  — | Az FB egyetért az intézményközi párbeszéd bevezetésével, feltéve, hogy az semmilyen körülmények között nem érinti az OLAF függetlenségét. |

A vitaanyag főbb pontjai

Az FB álláspontja

1.

Irányítás és az intézményekkel folytatott párbeszéd

(lásd az FB véleményének 2.1. pontját)

A párbeszéd típusa és a résztvevők

—

Az FB egyetért az intézményközi párbeszéd bevezetésével, feltéve, hogy az semmilyen körülmények között nem érinti az OLAF függetlenségét.

| — | Ennek a párbeszédnek lehetővé kell tennie egy erőteljes politikai konszenzus elérését az OLAF tevékenységeinek a támogatása érdekében. |
| --- | --- |

—

Ennek a párbeszédnek lehetővé kell tennie egy erőteljes politikai konszenzus elérését az OLAF tevékenységeinek a támogatása érdekében.

| — | Az OLAF függetlenségének őreként ezt a párbeszédet az FB-nek kellene irányítania. |
| --- | --- |

—

Az OLAF függetlenségének őreként ezt a párbeszédet az FB-nek kellene irányítania.

A párbeszéd tartalma

A párbeszédnek lehetővé kell tennie a csalás elleni küzdelem prioritásainak megvitatását, ám ez nem helyettesítheti sem az OLAF és az intézmények, sem pedig az FB és az intézmények között meglévő kétoldalú kapcsolatokat.

2.

Az FB szerepe

(lásd az FB véleményének 1.2., 1.3. és 2.2. pontját)

2.1.   A tagok felelőssége

| — | Az FB úgy véli, hogy szerepe az OLAF függetlenségének garantálása, amit olyan módon tud elérni, hogy ellenőrzi az OLAF műveleti tevékenységeit, munkájának eredményességét, a vizsgálati szabályok betartását és az alapvető jogok tiszteletben tartását, és így segítséget nyújt az OLAF főigazgatójának. |
| --- | --- |

—

Az FB úgy véli, hogy szerepe az OLAF függetlenségének garantálása, amit olyan módon tud elérni, hogy ellenőrzi az OLAF műveleti tevékenységeit, munkájának eredményességét, a vizsgálati szabályok betartását és az alapvető jogok tiszteletben tartását, és így segítséget nyújt az OLAF főigazgatójának.

| — | Az FB saját kezdeményezésére vagy a főigazgató felhívására ad ki véleményt. |
| --- | --- |

—

Az FB saját kezdeményezésére vagy a főigazgató felhívására ad ki véleményt.

| — | Az FB nem avatkozhat be folyamatban lévő vizsgálatokba. Ugyanakkor ha súlyos eljárási szabálytalanságot tár fel egy ügyiratban, az FB elnöke köteles tájékoztatni az OLAF főigazgatóját. |
| --- | --- |

—

Az FB nem avatkozhat be folyamatban lévő vizsgálatokba. Ugyanakkor ha súlyos eljárási szabálytalanságot tár fel egy ügyiratban, az FB elnöke köteles tájékoztatni az OLAF főigazgatóját.

2.2.   A megbízatás időtartama

| — | Az FB egyetért a tagjainak szakaszonkénti megújításával, hogy ezáltal biztosított legyen munkájának a folytonossága, és ne vesszen el a szakértelem. |
| --- | --- |

—

Az FB egyetért a tagjainak szakaszonkénti megújításával, hogy ezáltal biztosított legyen munkájának a folytonossága, és ne vesszen el a szakértelem.

2.3.   Erőforrások (új téma)

| — | Az FB aggodalmát fejezi ki azzal a javaslattal kapcsolatban, hogy csak statisztikai adatokhoz férhessen hozzá, mivel ez megfosztaná az FB-t legfontosabb feladatától és cselekvési eszközétől. |
| --- | --- |

—

Az FB aggodalmát fejezi ki azzal a javaslattal kapcsolatban, hogy csak statisztikai adatokhoz férhessen hozzá, mivel ez megfosztaná az FB-t legfontosabb feladatától és cselekvési eszközétől.

| — | Egyértelmű szabályokat kell meghatározni az OLAF-tól az FB-hez történő információtovábbítás és az FB adatokhoz való hozzáférése tekintetében. |
| --- | --- |

—

Egyértelmű szabályokat kell meghatározni az OLAF-tól az FB-hez történő információtovábbítás és az FB adatokhoz való hozzáférése tekintetében.

| — | Az OLAF-nak rendszeres jelentéseket kell tennie az FB felé (lásd az FB véleményének 1.2., 1.4. és 1.5. pontját). |
| --- | --- |

—

Az OLAF-nak rendszeres jelentéseket kell tennie az FB felé (lásd az FB véleményének 1.2., 1.4. és 1.5. pontját).

| — | Az FB titkársága számára megfelelő személyzetet kell biztosítani. |
| --- | --- |

—

Az FB titkársága számára megfelelő személyzetet kell biztosítani.

3.

Az OLAF főigazgatójának kinevezése és jogállása

3.1.   Az OLAF főigazgatójának a kinevezésére vonatkozó eljárás (lásd az FB véleményének 1.7.1. pontját)

A főigazgatónak megfelelő hatáskörrel és felhatalmazással kell eljárnia a vizsgálatok hatékony lefolytatásának és az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartásának a biztosításához; ezért az OLAF főigazgatója egyrészt teljes jogú tagja kell hogy legyen a Bizottság vezető tisztviselői karának, másfelől nagyobb autonómiával, működési függetlenséggel és felelősséggel kell rendelkeznie.

—   Jogállás (új téma): a főigazgatónak a hierarchiában egyenrangúnak kell lennie a Bizottság más főigazgatóságainak a vezetőivel, és ugyanazzal a címmel kell rendelkeznie.

—   A megbízatás tartama: az FB a nem megújítható megbízatást támogatja.

—   A kinevezési eljárás felgyorsítása: a jelenlegi kinevezési eljárást fenn kell tartani. Az FB jelöltekről alkotott véleményének kötelező erejűnek kell maradnia, ezáltal garantálható ugyanis a főigazgató függetlensége.

—   A folytonosság biztosítása: helyettesítési szabályok (lásd az FB véleményének 1.7.2. pontját)

A rendeletben külön szabályokat kell megállapítani, amelyek garantálják az OLAF tevékenységeinek folytonosságát a főigazgató távolléte vagy nem elérhetősége esetére, biztosítva, hogy az OLAF működésének függetlensége megmaradjon, és hogy a főigazgató helyettesítésére vonatkozó eljárás mögött bizonyos mértékű intézményközi egyetértés álljon.

3.2.   A főigazgató hatásköre

| — | A főigazgató beavatkozása az Európai Bíróság előtt: (lásd az FB véleményének 1.7.1. pontját)







  — | A 12. cikk (3) bekezdésében megállapított eljárást fenn kell tartani. |
| --- | --- | --- |

—

A főigazgató beavatkozása az Európai Bíróság előtt: (lásd az FB véleményének 1.7.1. pontját)

—

A 12. cikk (3) bekezdésében megállapított eljárást fenn kell tartani.

| — | Amennyiben az OLAF bármely vizsgálatát megtámadják egy uniós bíróság előtt, az OLAF-nak lehetősége kell, hogy legyen érvei előadására az Európai Bíróság előtt. |
| --- | --- |

—

Amennyiben az OLAF bármely vizsgálatát megtámadják egy uniós bíróság előtt, az OLAF-nak lehetősége kell, hogy legyen érvei előadására az Európai Bíróság előtt.

| — | A főigazgató beavatkozása a nemzeti bíróságok előtt: (lásd az FB véleményének 1.7.1. pontját) |
| --- | --- |

—

A főigazgató beavatkozása a nemzeti bíróságok előtt: (lásd az FB véleményének 1.7.1. pontját)

| — | Az OLAF mint elismert vizsgálati szakértő beavatkozására valamennyi tagállamban lehetőséget kell biztosítani. |
| --- | --- |

—

Az OLAF mint elismert vizsgálati szakértő beavatkozására valamennyi tagállamban lehetőséget kell biztosítani.

4.

A vizsgálattal érintett személyek eljárási garanciái

(lásd az FB véleményének 1.3.1. pontját)

| — | A rendeletben tisztázni kell az OLAF vizsgálataira vonatkozó szabályokat abban a tekintetben, hogy mely jogok és kötelezettségek illetik, illetve terhelik a vizsgálat alá vont személyeket, az OLAF-ot, az intézményeket és a tagállamokat. |
| --- | --- |

—

A rendeletben tisztázni kell az OLAF vizsgálataira vonatkozó szabályokat abban a tekintetben, hogy mely jogok és kötelezettségek illetik, illetve terhelik a vizsgálat alá vont személyeket, az OLAF-ot, az intézményeket és a tagállamokat.

| — | Az FB rövidesen közzéteendő véleményében további javaslatot tesz ebben a tárgyban. |
| --- | --- |

—

Az FB rövidesen közzéteendő véleményében további javaslatot tesz ebben a tárgyban.

5.

A jogszerűséggel kapcsolatos ellenőrzések

(lásd az FB véleményének 1.3.2. pontját)

| — | A vizsgálat megindításával kapcsolatos határozat meghozatala, valamint az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásának az ellenőrzése elsődlegesen az OLAF főigazgatójának és a vezetőségnek a feladata. |
| --- | --- |

—

A vizsgálat megindításával kapcsolatos határozat meghozatala, valamint az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásának az ellenőrzése elsődlegesen az OLAF főigazgatójának és a vezetőségnek a feladata.

| — | Az FB komoly aggodalmát fejezi ki a felülvizsgálati tanácsadói pozícióval kapcsolatban (lásd az 1.3.2. pontban előterjesztett érveket). |
| --- | --- |

—

Az FB komoly aggodalmát fejezi ki a felülvizsgálati tanácsadói pozícióval kapcsolatban (lásd az 1.3.2. pontban előterjesztett érveket).

| — | A főigazgató megfelelő belső ellenőrzési és nyomonkövetési mechanizmusokat vezethet be, ilyen a „panaszkezelő tisztviselő” vagy a „felülvizsgálati testület”, és ezek hatásköre és felelőssége nem lehet átfedésben az FB hatáskörével és felelősségével. Valamennyi panaszt be kell jelenteni az FB-nél. |
| --- | --- |

—

A főigazgató megfelelő belső ellenőrzési és nyomonkövetési mechanizmusokat vezethet be, ilyen a „panaszkezelő tisztviselő” vagy a „felülvizsgálati testület”, és ezek hatásköre és felelőssége nem lehet átfedésben az FB hatáskörével és felelősségével. Valamennyi panaszt be kell jelenteni az FB-nél.

| — | A független ellenőrzés biztosítása érdekében az FB:






  i. | évente elemzést készíthet arról, hogy az OLAF mennyiben tartja be a szabályokat az alapvető jogoknak a vizsgálatok során történő tiszteletben tartását illetően; |
| --- | --- | --- |

—

A független ellenőrzés biztosítása érdekében az FB:

i.

évente elemzést készíthet arról, hogy az OLAF mennyiben tartja be a szabályokat az alapvető jogoknak a vizsgálatok során történő tiszteletben tartását illetően;

| ii. | szükség esetén és rendkívüli körülmények között a főigazgató kérésére az FB külön ellenőrzéseket folytathat le a vizsgálatok során tapasztalt lehetséges hiányosságok tekintetében. |
| --- | --- |

ii.

szükség esetén és rendkívüli körülmények között a főigazgató kérésére az FB külön ellenőrzéseket folytathat le a vizsgálatok során tapasztalt lehetséges hiányosságok tekintetében.

6.

Fokozott együttműködés az uniós intézményekkel és szervekkel és a vizsgálatok fokozott hatékonysága

(lásd az FB véleményének 1.1., 1.2., és 1.4. pontját)

Az OLAF vizsgálati hatáskörének megerősítése (új téma) (lásd az FB véleményének 1.1. pontját)

| — | A külső és belső vizsgálatokat érintő rendelkezéseket meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

—

A külső és belső vizsgálatokat érintő rendelkezéseket meg kell erősíteni.

| — | Az OLAF hatáskörét a vizsgálatok minden szintjével kapcsolatban egyértelműen meg kell határozni (a hírszerzési elemzésre történő kifejezett hivatkozás beépítése, a belső és külső vizsgálat tisztázása a vizsgálat megindítása szempontjából...). |
| --- | --- |

—

Az OLAF hatáskörét a vizsgálatok minden szintjével kapcsolatban egyértelműen meg kell határozni (a hírszerzési elemzésre történő kifejezett hivatkozás beépítése, a belső és külső vizsgálat tisztázása a vizsgálat megindítása szempontjából...).

| — | A Lisszaboni Szerződéssel (EUMSZ 325. cikk) biztosított új lehetőségeket olyan rendelkezések bevezetésére kell felhasználni, amelyek lehetővé teszik az OLAF és a nemzeti igazságügyi hatóságok közötti együttműködés fokozását és javítását. |
| --- | --- |

—

A Lisszaboni Szerződéssel (EUMSZ 325. cikk) biztosított új lehetőségeket olyan rendelkezések bevezetésére kell felhasználni, amelyek lehetővé teszik az OLAF és a nemzeti igazságügyi hatóságok közötti együttműködés fokozását és javítását.

| — | Egységes eljárásokat kell alkalmazni valamennyi intézményre, szervre és hivatalra a belső vizsgálatok tekintetében. |
| --- | --- |

—

Egységes eljárásokat kell alkalmazni valamennyi intézményre, szervre és hivatalra a belső vizsgálatok tekintetében.

Az érintett intézményeknek és szerveknek nyújtott tájékoztatás (lásd az FB véleményének 1.4. pontját)

| — | Az FB üdvözli azt az elgondolást, hogy az OLAF és az intézmények közötti információcserét az OLAF által rendszeresen készített jelentések alapján ellenőrizzék, a vizsgálatok bizalmas jellegének teljes mértékű tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

—

Az FB üdvözli azt az elgondolást, hogy az OLAF és az intézmények közötti információcserét az OLAF által rendszeresen készített jelentések alapján ellenőrizzék, a vizsgálatok bizalmas jellegének teljes mértékű tiszteletben tartása mellett.

| — | Az OLAF-nak rendszeresen jelentést kell tennie az FB-nek minden olyan ügyet illetően, amikor egy intézmény, szerv vagy hivatal nem az OLAF ajánlásait követve járt el. |
| --- | --- |

—

Az OLAF-nak rendszeresen jelentést kell tennie az FB-nek minden olyan ügyet illetően, amikor egy intézmény, szerv vagy hivatal nem az OLAF ajánlásait követve járt el.

Az OLAF hozzáférése az uniós intézmények és szervek által tárolt információkhoz (lásd az FB véleményének 1.4. pontját)

| — | Megfelelő intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy az OLAF valamennyi uniós intézmény, szerv és hivatal által tárolt információkhoz hozzáférhessen. |
| --- | --- |

—

Megfelelő intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy az OLAF valamennyi uniós intézmény, szerv és hivatal által tárolt információkhoz hozzáférhessen.

| — | Az OLAF-nak tájékoztatnia kell az FB-t a csalással kapcsolatos ügyeket érintő jelentéstétel késedelmére vagy elmulasztására vonatkozóan, és arról, ha egy intézmény megtagadja az információhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

—

Az OLAF-nak tájékoztatnia kell az FB-t a csalással kapcsolatos ügyeket érintő jelentéstétel késedelmére vagy elmulasztására vonatkozóan, és arról, ha egy intézmény megtagadja az információhoz való hozzáférést.

A vizsgálatok időtartama (lásd az FB véleményének 1.2. pontját)

| — | A vizsgálatok időtartamának rendszeres ellenőrzését az OLAF főigazgatójának és a vezetőségnek kell elvégeznie. |
| --- | --- |

—

A vizsgálatok időtartamának rendszeres ellenőrzését az OLAF főigazgatójának és a vezetőségnek kell elvégeznie.

| — | Az FB-nek rendszeresen ellenőriznie kell az OLAF tevékenységeinek ezt a szempontját, és segítenie kell az OLAF főigazgatóját a határidők ellenőrzésében. |
| --- | --- |

—

Az FB-nek rendszeresen ellenőriznie kell az OLAF tevékenységeinek ezt a szempontját, és segítenie kell az OLAF főigazgatóját a határidők ellenőrzésében.

| — | Az FB nagy vonalakban egyetért a vitaanyagban szereplő javaslatokkal. |
| --- | --- |

—

Az FB nagy vonalakban egyetért a vitaanyagban szereplő javaslatokkal.

| — | Az FB-hez az eljárás különböző szakaszaiban rendszeresen továbbítani kell az információkat (lásd az 1.2. pontot). |
| --- | --- |

—

Az FB-hez az eljárás különböző szakaszaiban rendszeresen továbbítani kell az információkat (lásd az 1.2. pontot).

| — | Az FB üdvözli az értékelési időszakra vonatkozó határidők bevezetését, amelyekre szintén kiterjedhet az FB ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

Az FB üdvözli az értékelési időszakra vonatkozó határidők bevezetését, amelyekre szintén kiterjedhet az FB ellenőrzése.

7.

Fokozott együttműködés a tagállamok illetékes hatóságaival

(lásd az FB véleményének 1.1., 1.4. és 1.5. pontját)

Az OLAF-ügyeket követő lépések

(lásd az FB véleményének 1.4. és 1.5. pontját)

Pénzügyi kihatással nem járó vagy csak csekély pénzügyi kihatással járó ügyek

Az FB egyetért a vitaanyagban szereplő javaslattal (a de minimis elv beépítése, a „kisebb jelentőségű” ügyek áttétele az IDOC-hoz vagy más hasonló szervhez). (Lásd az FB véleményének 1.1. pontját.)

A fokozott együttműködés szükségessége (új pont)

| — | Az OLAF tevékenységének támogatásával és segítésével kapcsolatos kötelezettséget meg kell erősíteni (lásd az FB véleményének 1.5. pontját). |
| --- | --- |

—

Az OLAF tevékenységének támogatásával és segítésével kapcsolatos kötelezettséget meg kell erősíteni (lásd az FB véleményének 1.5. pontját).

| — | Az OLAF-nak rendszeresen tájékoztatnia kell az FB-t azokról az esetekről, amikor a tagállami hatóságok nem tanúsítanak együttműködést. |
| --- | --- |

—

Az OLAF-nak rendszeresen tájékoztatnia kell az FB-t azokról az esetekről, amikor a tagállami hatóságok nem tanúsítanak együttműködést.

| — | A rendeletnek elő kellene írnia, hogy a tagállamoknak kapcsolattartó pontokat kell telepíteniük és kijelölniük nemzeti közigazgatási szerveiken belül az OLAF számára. |
| --- | --- |

—

A rendeletnek elő kellene írnia, hogy a tagállamoknak kapcsolattartó pontokat kell telepíteniük és kijelölniük nemzeti közigazgatási szerveiken belül az OLAF számára.

8.

Megállapodás az OLAF és az EUROJUST, az EUROPOL, nemzetközi szervezetek és harmadik országok között

(lásd az FB véleményének 1.6. pontját)

| — | Az OLAF-nak a Bizottság keretén belül rendelkezni kellene az ahhoz szükséges jogi eszközökkel, hogy együttműködési megállapodásokat köthessen eljárásainak felgyorsítása és a csalás elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében. |
| --- | --- |

—

Az OLAF-nak a Bizottság keretén belül rendelkezni kellene az ahhoz szükséges jogi eszközökkel, hogy együttműködési megállapodásokat köthessen eljárásainak felgyorsítása és a csalás elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében.

| — | A Bizottság (vagy az érintett intézmény, szerv vagy hivatal) és az OLAF általi ellenőrzésről rendelkező záradékot valamennyi finanszírozási szerződésben szerepeltetni kell. |
| --- | --- |

—

A Bizottság (vagy az érintett intézmény, szerv vagy hivatal) és az OLAF általi ellenőrzésről rendelkező záradékot valamennyi finanszírozási szerződésben szerepeltetni kell.

---

5. MELLÉKLET

4/2010. sz. VÉLEMÉNY

A vizsgálatok megtervezése

Brüsszel, 2010. október 12.

1.   Összefoglaló

| 1.1. | Annak érdekében, hogy olyan hatékony vizsgálatokat végezzenek, amelyek teljesítik célkitűzésüket, költséghatékonyak és a forrásokat a legjobban kihasználják, elengedhetetlen, hogy az egyes vizsgálatok megkezdése előtt terveket készítsenek és a vizsgálat folytatása során e tervekhez ismételten visszatérjenek annak érdekében, hogy felülvizsgálják, milyen változtatások szükségesek a fejlemények fényében. |
| --- | --- |

1.1.

Annak érdekében, hogy olyan hatékony vizsgálatokat végezzenek, amelyek teljesítik célkitűzésüket, költséghatékonyak és a forrásokat a legjobban kihasználják, elengedhetetlen, hogy az egyes vizsgálatok megkezdése előtt terveket készítsenek és a vizsgálat folytatása során e tervekhez ismételten visszatérjenek annak érdekében, hogy felülvizsgálják, milyen változtatások szükségesek a fejlemények fényében.

| 1.2. | A Felügyelő Bizottság – az 1073/1999/EK rendelet szerint az OLAF vizsgálati tevékenységének ellenőrzésére irányuló feladatát gyakorolva – az A és B igazgatósághoz tartozó 40 véletlenszerűen kiválasztott ügyet tekintett át annak megállapítása érdekében, hogy a vizsgálatok tervezése vajon segíti-e az OLAF tevékenységét a vizsgálatok folytatása során, és ha igen, milyen mértékben. Ahogyan azt az OLAF Felügyelő Bizottság 2008/2009. évi tevékenységi jelentése kiemelte, az ügyek tervezésének vizsgálata és az ügyek stratégiai irányítása alapvető részét képezi a Felügyelő Bizottság munkájának a vizsgálatok nyomon követése során, amely annak értékelésére irányul, hogy az OLAF hatékonyan dolgozik-e és korlátozott forrásait a lehető legjobban használja-e fel. |
| --- | --- |

1.2.

A Felügyelő Bizottság – az 1073/1999/EK rendelet szerint az OLAF vizsgálati tevékenységének ellenőrzésére irányuló feladatát gyakorolva – az A és B igazgatósághoz tartozó 40 véletlenszerűen kiválasztott ügyet tekintett át annak megállapítása érdekében, hogy a vizsgálatok tervezése vajon segíti-e az OLAF tevékenységét a vizsgálatok folytatása során, és ha igen, milyen mértékben. Ahogyan azt az OLAF Felügyelő Bizottság 2008/2009. évi tevékenységi jelentése kiemelte, az ügyek tervezésének vizsgálata és az ügyek stratégiai irányítása alapvető részét képezi a Felügyelő Bizottság munkájának a vizsgálatok nyomon követése során, amely annak értékelésére irányul, hogy az OLAF hatékonyan dolgozik-e és korlátozott forrásait a lehető legjobban használja-e fel.

2.   Háttér

| 2.1. | A vizsgálati tervnek három célja van: az első cél az, hogy az igazgató, a csoportvezető és a vizsgálatvégző tisztviselők figyelmét a vizsgálat célkitűzésére összpontosítsa; a második cél a vizsgálat időtartamának meghatározása és a megfelelő források rendelkezésre bocsátása; a harmadik cél pedig egy olyan keret biztosítása, amely segítségével a vezetők értékelni tudják, hogyan halad a vizsgálat, vannak-e indokolatlan és hátrányos fennakadások, amelyekkel foglalkozni kell, megváltozott-e a vizsgálat iránya az eredeti értékeléshez viszonyítva, illetve szükséges-e a vizsgálat megszüntetése. |
| --- | --- |

2.1.

A vizsgálati tervnek három célja van: az első cél az, hogy az igazgató, a csoportvezető és a vizsgálatvégző tisztviselők figyelmét a vizsgálat célkitűzésére összpontosítsa; a második cél a vizsgálat időtartamának meghatározása és a megfelelő források rendelkezésre bocsátása; a harmadik cél pedig egy olyan keret biztosítása, amely segítségével a vezetők értékelni tudják, hogyan halad a vizsgálat, vannak-e indokolatlan és hátrányos fennakadások, amelyekkel foglalkozni kell, megváltozott-e a vizsgálat iránya az eredeti értékeléshez viszonyítva, illetve szükséges-e a vizsgálat megszüntetése.

| 2.2. | Amennyiben az ügy bármely szakaszában hiányzik a megfelelő tervezés, az az állandó veszély fenyeget, hogy a vizsgálatvégző tisztviselők tevékenysége eltávolodik az eredetileg megállapított vizsgálati célkitűzésektől, ami az elszámoltathatóság hiányához vezet, kétségbe vonva ezzel a vizsgálat függetlenségét. |
| --- | --- |

2.2.

Amennyiben az ügy bármely szakaszában hiányzik a megfelelő tervezés, az az állandó veszély fenyeget, hogy a vizsgálatvégző tisztviselők tevékenysége eltávolodik az eredetileg megállapított vizsgálati célkitűzésektől, ami az elszámoltathatóság hiányához vezet, kétségbe vonva ezzel a vizsgálat függetlenségét.

| 2.3. | A vizsgálati tervnek nincs ideális mintája, és természetesen minden ügy egyedi. Az egyes ügyek esetében azonban sok előnye van a projektirányítási megközelítésnek és a projektirányítási folyamat alkalmazásának, megvalósítható és praktikus rendszert kínálva ezzel a csoportvezetők számára, amely segítségével azok ellenőrizni tudják az egyes vizsgálatokat, értékelni tudják a vizsgálatok során történt előrelépéseket és tájékoztatást nyerhetnek a csoportjukban dolgozó egyes vizsgálatvégző tisztviselők tervezett munkaterveiről, így a csoport terhelésének megfelelően tudják elosztani a forrásokat. A hatékony tervezés célja nem a vizsgálatvégző tisztviselőkre és a csoportvezetőkre háruló szükségtelen adminisztratív teher növelése, hanem annak . |
| --- | --- |

2.3.

A vizsgálati tervnek nincs ideális mintája, és természetesen minden ügy egyedi. Az egyes ügyek esetében azonban sok előnye van a projektirányítási megközelítésnek és a projektirányítási folyamat alkalmazásának, megvalósítható és praktikus rendszert kínálva ezzel a csoportvezetők számára, amely segítségével azok ellenőrizni tudják az egyes vizsgálatokat, értékelni tudják a vizsgálatok során történt előrelépéseket és tájékoztatást nyerhetnek a csoportjukban dolgozó egyes vizsgálatvégző tisztviselők tervezett munkaterveiről, így a csoport terhelésének megfelelően tudják elosztani a forrásokat. A hatékony tervezés célja nem a vizsgálatvégző tisztviselőkre és a csoportvezetőkre háruló szükségtelen adminisztratív teher növelése, hanem annak .

| 2.4. | A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy egy finom egyensúlyt kell létrehozni a vizsgálatvégző tisztviselők (akik mégiscsak tapasztalattal rendelkező szakemberek) tevékenysége felett gyakorolt túlzottan előíró ellenőrzés, valamint a bizonytalanság és az ügyek irányításának hiánya között. Elengedhetetlen, hogy a vizsgálatvégző tisztviselőket motiválják és bátorítsák arra, hogy szakértelmüket és tapasztalataikat felhasználva eredményesen végezzék munkájukat, ugyanakkor ugyanennyire fontos az is, hogy a csoportvezetők hatékonyan kezeljék az ügyeket. |
| --- | --- |

2.4.

A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy egy finom egyensúlyt kell létrehozni a vizsgálatvégző tisztviselők (akik mégiscsak tapasztalattal rendelkező szakemberek) tevékenysége felett gyakorolt túlzottan előíró ellenőrzés, valamint a bizonytalanság és az ügyek irányításának hiánya között. Elengedhetetlen, hogy a vizsgálatvégző tisztviselőket motiválják és bátorítsák arra, hogy szakértelmüket és tapasztalataikat felhasználva eredményesen végezzék munkájukat, ugyanakkor ugyanennyire fontos az is, hogy a csoportvezetők hatékonyan kezeljék az ügyeket.

| 2.5. | Az OLAF számos különböző esetben folytat vizsgálatot az egyszerű és egyértelmű belső ügyektől kezdve, amelyek egy vagy két feltételezett „elkövetőt” érintenek, akiről feltételezik, hogy csalást vagy pénzügyi szabálytalanságot követett el – például az orvosi kiadások visszatérítésére vagy más juttatásokra irányuló kérelmekkel kapcsolatban –, egészen az olyan komplex külső ügyekig, amelyek több országban folytatott vizsgálatot foglalnak magukban. Másrészt a növekvő számú komplex felülvizsgálati, koordinációs és segítségnyújtási ügyek, amelyek nem csupán az OLAF által folytatott vizsgálatokból állnak, gyakran hosszú távú részvételt kívánnak meg, amely felett az OLAF csak csekély ellenőrzéssel bír. Az egyes ügytípusok így különböző kívánalmakat támasztanak a szükséges források, a vizsgálat időtartama és a visszanyerhető célösszegek tekintetében. |
| --- | --- |

2.5.

Az OLAF számos különböző esetben folytat vizsgálatot az egyszerű és egyértelmű belső ügyektől kezdve, amelyek egy vagy két feltételezett „elkövetőt” érintenek, akiről feltételezik, hogy csalást vagy pénzügyi szabálytalanságot követett el – például az orvosi kiadások visszatérítésére vagy más juttatásokra irányuló kérelmekkel kapcsolatban –, egészen az olyan komplex külső ügyekig, amelyek több országban folytatott vizsgálatot foglalnak magukban. Másrészt a növekvő számú komplex felülvizsgálati, koordinációs és segítségnyújtási ügyek, amelyek nem csupán az OLAF által folytatott vizsgálatokból állnak, gyakran hosszú távú részvételt kívánnak meg, amely felett az OLAF csak csekély ellenőrzéssel bír. Az egyes ügytípusok így különböző kívánalmakat támasztanak a szükséges források, a vizsgálat időtartama és a visszanyerhető célösszegek tekintetében.

| 2.6. | A hozzájuk tartozó területeket tekintve az A és a B igazgatóság által végzett vizsgálatok különböznek, mivel valamennyi belső vizsgálatot az A igazgatóság végzi (A.1. és A.2. csoport), a vámügyekkel és koordinációs ügyekkel főleg a B igazgatóság foglalkozik. |
| --- | --- |

2.6.

A hozzájuk tartozó területeket tekintve az A és a B igazgatóság által végzett vizsgálatok különböznek, mivel valamennyi belső vizsgálatot az A igazgatóság végzi (A.1. és A.2. csoport), a vámügyekkel és koordinációs ügyekkel főleg a B igazgatóság foglalkozik.

| 2.7. | A Felügyelő Bizottság szeretné biztosítani, hogy az OLAF a lehető legjobban használja fel a rendelkezésére álló korlátozott forrásokat annak érdekében, hogy a vizsgálatokat hatékonyan, eredményesen és a lehető leggazdaságosabban végezze el. Általánosságban többen, köztük a Felügyelő Bizottságon kívüli források is, fenntartásaiknak adtak hangot amiatt, hogy a vizsgálatok túl sokáig tartanak (a Felügyelő Bizottság már észrevételezte (1), hogy a 2008. decemberi állapotot tekintve a vizsgálatok több mint 78 %-a még mindig folyamatban volt kilenc hónappal megindításukat követően), valamint amiatt, hogy az eredmények különösen a visszanyert pénzösszegek tekintetében nem állnak megfelelő arányban a ráfordításokkal vagy a vizsgálatok lefolytatása tekintetében nem mutatnak hatékonyságot. A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálatok hatékony megtervezése révén jobban lehet összpontosítani a célkitűzésekre, lerövidíthető a vizsgálat időtartama és elkerülhető a küldetések megismétlése. A feladat annak értékelése volt, vajon az OLAF készít-e vizsgálati terveket, azok egységesek-e az igazgatóságok között és a vizsgálati csoportokon belül, illetve terjesztik-e a bevált gyakorlatokat. |
| --- | --- |

2.7.

A Felügyelő Bizottság szeretné biztosítani, hogy az OLAF a lehető legjobban használja fel a rendelkezésére álló korlátozott forrásokat annak érdekében, hogy a vizsgálatokat hatékonyan, eredményesen és a lehető leggazdaságosabban végezze el. Általánosságban többen, köztük a Felügyelő Bizottságon kívüli források is, fenntartásaiknak adtak hangot amiatt, hogy a vizsgálatok túl sokáig tartanak (a Felügyelő Bizottság már észrevételezte (1), hogy a 2008. decemberi állapotot tekintve a vizsgálatok több mint 78 %-a még mindig folyamatban volt kilenc hónappal megindításukat követően), valamint amiatt, hogy az eredmények különösen a visszanyert pénzösszegek tekintetében nem állnak megfelelő arányban a ráfordításokkal vagy a vizsgálatok lefolytatása tekintetében nem mutatnak hatékonyságot. A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy a vizsgálatok hatékony megtervezése révén jobban lehet összpontosítani a célkitűzésekre, lerövidíthető a vizsgálat időtartama és elkerülhető a küldetések megismétlése. A feladat annak értékelése volt, vajon az OLAF készít-e vizsgálati terveket, azok egységesek-e az igazgatóságok között és a vizsgálati csoportokon belül, illetve terjesztik-e a bevált gyakorlatokat.

| 2.8. | A megfelelő tervezés előnyei segítik a vizsgálatvégző tisztviselőket abban, hogy áttekintsék az előirányzott vizsgálatokat, kitűzzék az elérendő célokat és meghatározzák a vizsgálat várható időtartamát. Ugyanakkor elengedhetetlen, hogy a vezetők tisztában legyenek azzal, hogy csoportjuk tagjai az adott időben milyen ügyön dolgoznak, azt várhatóan mikor fejezik be és mikor lehet őket újabb feladattal megbízni, így biztosítható, hogy a vezetők tájékozódjanak az egyes vizsgálatok során tett előrelépésekről és a leghatékonyabban vethessék be a vizsgálatvégző tisztviselőket. Az OLAF-on belüli megfelelő vezetői gyakorlat lehetővé teszi a vezetők számára, hogy a hozzájuk tartozó ügyeket átlássák, a vizsgálatvégző tisztviselők számára pedig biztosítja a vizsgálat lefolytatásának irányát. |
| --- | --- |

2.8.

A megfelelő tervezés előnyei segítik a vizsgálatvégző tisztviselőket abban, hogy áttekintsék az előirányzott vizsgálatokat, kitűzzék az elérendő célokat és meghatározzák a vizsgálat várható időtartamát. Ugyanakkor elengedhetetlen, hogy a vezetők tisztában legyenek azzal, hogy csoportjuk tagjai az adott időben milyen ügyön dolgoznak, azt várhatóan mikor fejezik be és mikor lehet őket újabb feladattal megbízni, így biztosítható, hogy a vezetők tájékozódjanak az egyes vizsgálatok során tett előrelépésekről és a leghatékonyabban vethessék be a vizsgálatvégző tisztviselőket. Az OLAF-on belüli megfelelő vezetői gyakorlat lehetővé teszi a vezetők számára, hogy a hozzájuk tartozó ügyeket átlássák, a vizsgálatvégző tisztviselők számára pedig biztosítja a vizsgálat lefolytatásának irányát.

| 2.9. | A vizsgálatok célkitűzésének kapcsolódnia kell az egyes ügyek várható végeredményéhez. Azon ügyek esetében például, amelyeket valószínűleg a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbítanak, a célkitűzéseknek tükrözniük kell a C igazgatóság nemzeti szakértőinek jogi tanácsadását, valamint azon ügyek esetében, amikor visszatéríttetést terveznek, a célkitűzésnek tükröznie kell a várhatóan visszatéríttethető pénzösszeget és az ehhez szükséges elemeket is. Ez az üggyel továbbiakban foglalkozó C2 és C3 csoportok tagjait segíti munkájukban. |
| --- | --- |

2.9.

A vizsgálatok célkitűzésének kapcsolódnia kell az egyes ügyek várható végeredményéhez. Azon ügyek esetében például, amelyeket valószínűleg a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbítanak, a célkitűzéseknek tükrözniük kell a C igazgatóság nemzeti szakértőinek jogi tanácsadását, valamint azon ügyek esetében, amikor visszatéríttetést terveznek, a célkitűzésnek tükröznie kell a várhatóan visszatéríttethető pénzösszeget és az ehhez szükséges elemeket is. Ez az üggyel továbbiakban foglalkozó C2 és C3 csoportok tagjait segíti munkájukban.

| 2.10. | Az Európai Számvevőszék 1/2005. sz. különjelentése megállapította:






  „77. | Az előkészítő munkákat (értékeléseket) illetően az elemzések még mindig hevenyészettek. A támogató szerepű (igazságügyi, nyomonkövetési és műveleti elemzési) szervezeti egységek szinte alig vettek részt az egyes vizsgálatok célkitűzéseinek meghatározásában, illetve a követendő stratégia megtervezésében. A vezetőtanács nem ragaszkodott eléggé határozottan ahhoz, hogy a célkitűzéseket és az elvárt vizsgálati eredményeket egyértelműen kell megfogalmazni (lásd 20. és 22. pontok).
  Egyes vizsgálati tevékenységeket még meggyőzőbben kell alátámasztani, az ellenőröknek kitűzött célokat minden egyes ügynél meg kell határozni, és jobban meg kell követelni a munkaterveket a javasolt döntések alátámasztására. A vezetőtanácsot illetően érdemes lenne kisebb csoportok létrehozását megfontolni, amelyek a hasonló jellegű ügyeken dolgozókat tömörítenék (3). Ez a megközelítés csökkentené a résztvevőknek az ügyek tanulmányozásából adódó leterheltségét és elősegítené a döntéstervezetek alaposabb elemzését. Általa lehetővé válna a folyamatban lévő ügyek együttesének összehangolt nyomon követése, valamint egy rangsorolási rendszer bevezetése. Szükség esetén a vezetőtanács összes kisebb csoportja közösen is ülésezhetne, ha valamennyi szervezeti egységet érintő elvi kérdéseket kívánnak megvitatni. |
| --- | --- | --- |

2.10.

Az Európai Számvevőszék 1/2005. sz. különjelentése megállapította:

„77.

Az előkészítő munkákat (értékeléseket) illetően az elemzések még mindig hevenyészettek. A támogató szerepű (igazságügyi, nyomonkövetési és műveleti elemzési) szervezeti egységek szinte alig vettek részt az egyes vizsgálatok célkitűzéseinek meghatározásában, illetve a követendő stratégia megtervezésében. A vezetőtanács nem ragaszkodott eléggé határozottan ahhoz, hogy a célkitűzéseket és az elvárt vizsgálati eredményeket egyértelműen kell megfogalmazni (lásd 20. és 22. pontok).

Egyes vizsgálati tevékenységeket még meggyőzőbben kell alátámasztani, az ellenőröknek kitűzött célokat minden egyes ügynél meg kell határozni, és jobban meg kell követelni a munkaterveket a javasolt döntések alátámasztására. A vezetőtanácsot illetően érdemes lenne kisebb csoportok létrehozását megfontolni, amelyek a hasonló jellegű ügyeken dolgozókat tömörítenék (3). Ez a megközelítés csökkentené a résztvevőknek az ügyek tanulmányozásából adódó leterheltségét és elősegítené a döntéstervezetek alaposabb elemzését. Általa lehetővé válna a folyamatban lévő ügyek együttesének összehangolt nyomon követése, valamint egy rangsorolási rendszer bevezetése. Szükség esetén a vezetőtanács összes kisebb csoportja közösen is ülésezhetne, ha valamennyi szervezeti egységet érintő elvi kérdéseket kívánnak megvitatni.

| 78. | A Hivatal vezetőségének a vizsgálatok felett gyakorolt felügyelete általánosságban elégtelennek bizonyult (lásd 28., 35. és 36. pontok). A vizsgálatok időtartamát nem felügyelték. (Lásd 24. pont).
  Az egységek vezetőinek biztosítani kell az elsőbbségi rangsorolások lehető legjobb tiszteletben tartását, valamint ismerniük, s egyszersmind felügyelniük kell az ellenőrök tényleges leterheltségét. A vizsgálatok során a bizonyítékok feltárásának előnyt kell élveznie a már rendelkezésre álló információk puszta egybeszerkesztésével szemben. E célból a Hivatalnak jobban kell élnie a rendelkezésére álló eszközökkel (tanúkihallgatások, helyszíni vizsgálatok és dokumentumok begyűjtése, műveleti elemzések stb.).” |
| --- | --- |

78.

A Hivatal vezetőségének a vizsgálatok felett gyakorolt felügyelete általánosságban elégtelennek bizonyult (lásd 28., 35. és 36. pontok). A vizsgálatok időtartamát nem felügyelték. (Lásd 24. pont).

Az egységek vezetőinek biztosítani kell az elsőbbségi rangsorolások lehető legjobb tiszteletben tartását, valamint ismerniük, s egyszersmind felügyelniük kell az ellenőrök tényleges leterheltségét. A vizsgálatok során a bizonyítékok feltárásának előnyt kell élveznie a már rendelkezésre álló információk puszta egybeszerkesztésével szemben. E célból a Hivatalnak jobban kell élnie a rendelkezésére álló eszközökkel (tanúkihallgatások, helyszíni vizsgálatok és dokumentumok begyűjtése, műveleti elemzések stb.).”

| 2.11. | A Felügyelő Bizottság a kilenc hónapos jelentésekről szóló 2/2009 sz. véleményében említette a vizsgálati tervek szükségességét: | A sikeres és összpontosított vizsgálatok kulcsa a vizsgálatok jó megtervezése. |
| --- | --- | --- |

2.11.

A Felügyelő Bizottság a kilenc hónapos jelentésekről szóló 2/2009 sz. véleményében említette a vizsgálati tervek szükségességét:

A sikeres és összpontosított vizsgálatok kulcsa a vizsgálatok jó megtervezése.

| | A vizsgálati munkacsoportnak minden egyes vizsgálat elején részletes vizsgálati tervet kell kidolgoznia, olyan alapossággal, amely lehetővé teszi a végső határozat időpontjának előre jelzését. A „vizsgálat befejezése várható időpontjának” jelzése nem csupán az OLAF-ot az FB-vel szemben terhelő jogi kötelezettség, de a vizsgálatok irányításának és az elhúzódásukkal járó negatív következmények elkerülésének is nélkülözhetetlen eszköze. |
| --- | --- |

A vizsgálati munkacsoportnak minden egyes vizsgálat elején részletes vizsgálati tervet kell kidolgoznia, olyan alapossággal, amely lehetővé teszi a végső határozat időpontjának előre jelzését. A „vizsgálat befejezése várható időpontjának” jelzése nem csupán az OLAF-ot az FB-vel szemben terhelő jogi kötelezettség, de a vizsgálatok irányításának és az elhúzódásukkal járó negatív következmények elkerülésének is nélkülözhetetlen eszköze.

| | A tervnek minden előirányzott vizsgálati lépésre ki kell terjednie, és ahhoz az egyes lépések előzetes ütemezésének kell kapcsolódnia. Ezt a tervezést írásba kell foglalni és rendszeresen csatolni kell az ügy irataihoz, ami megkönnyíti felülvizsgálatát és tanulmányozását abban az esetben, ha a vizsgálatvégző tisztviselők halasztási kérelmekkel vagy másfajta késedelemmel szembesülnek. |
| --- | --- |

A tervnek minden előirányzott vizsgálati lépésre ki kell terjednie, és ahhoz az egyes lépések előzetes ütemezésének kell kapcsolódnia. Ezt a tervezést írásba kell foglalni és rendszeresen csatolni kell az ügy irataihoz, ami megkönnyíti felülvizsgálatát és tanulmányozását abban az esetben, ha a vizsgálatvégző tisztviselők halasztási kérelmekkel vagy másfajta késedelemmel szembesülnek.

| | A vezetésnek csoportszinten rendszeresen meg kell vizsgálnia a vizsgálati terveket, hogy követni és szükség esetén irányítani tudják az ügyek alakulását. |
| --- | --- |

A vezetésnek csoportszinten rendszeresen meg kell vizsgálnia a vizsgálati terveket, hogy követni és szükség esetén irányítani tudják az ügyek alakulását.

Hasonlóképpen, a Felügyelő Bizottság legutóbbi, 2008/2009. évi tevékenységi jelentésében:

Az FB megállapította, hogy nem megfelelő a vizsgálatok napi szintű irányításának ellenőrzése és felügyelete, és az OLAF-nak foglalkoznia kell ezzel a problémával. Minden egyes megkezdett vizsgálatra vonatkozóan részletes vizsgálati tervet kellene készíteni, amelyben határidőket állapítanak meg a vizsgálati folyamat minden szakaszára vonatkozóan, és amely kiterjed az értékelésekre és nyomonkövetési tevékenységekre, valamint az eredmények fő teljesítménymutatókon alapuló értékelési rendszerére is.

3.   Jelenlegi gyakorlat

| 3.1. | Az OLAF műveleti eljárásokról szóló kézikönyve iránymutatást ad a vizsgálatvégző tisztviselők számára abban, hogyan készítsenek kezdeti munkatervet . | 3.2.2.2. (7)
  Kezdeti munkatervjavaslatok



  E szakaszban fel kell vázolni a vizsgálat terjedelmét és az eljárás jelenlegi szakaszában várható fő vizsgálati lépéseket. Annak érdekében, hogy a vezetőtanácsot tájékoztassák a vizsgálat fő szempontjairól, a következő elemeket kell felsorolni:







  — | a biztosítandó adatok, információk és dokumentumok, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Az OLAF műveleti eljárásokról szóló kézikönyve iránymutatást ad a vizsgálatvégző tisztviselők számára abban, hogyan készítsenek kezdeti munkatervet .

3.2.2.2. (7)
  Kezdeti munkatervjavaslatok

E szakaszban fel kell vázolni a vizsgálat terjedelmét és az eljárás jelenlegi szakaszában várható fő vizsgálati lépéseket. Annak érdekében, hogy a vezetőtanácsot tájékoztassák a vizsgálat fő szempontjairól, a következő elemeket kell felsorolni:

—

a biztosítandó adatok, információk és dokumentumok,

| — | a beszerzendő további információk és azok forrása, |
| --- | --- |

—

a beszerzendő további információk és azok forrása,

| — | az elvégzendő vizsgálati tevékenységek, |
| --- | --- |

—

az elvégzendő vizsgálati tevékenységek,

| — | költségkimutatás és a tervezett fellépések előnyei. |
| --- | --- |

—

költségkimutatás és a tervezett fellépések előnyei.

Az üggyel foglalkozó tisztviselő, a hírszerző tisztviselővel együtt megtervezi és azonosítja a vizsgálati szakaszban előirányzott hírszerzési, műszaki és igazságügyi informatikai követelmények terjedelmét...

| | 3.2.2.2. (9)
  A kezdeti munkatervjavaslat felülvizsgálata



  A munkatervek minden egyes felülvizsgálatát dokumentálni kell. |
| --- | --- |

3.2.2.2. (9)
  A kezdeti munkatervjavaslat felülvizsgálata

A munkatervek minden egyes felülvizsgálatát dokumentálni kell.

3.3.6.4.   
  Az adatok továbbítása az OLAF Felügyelő Bizottságához

(2)   
  A jogszabályban előírt információk eljutatása a Felügyelő Bizottsághoz

a)   
  Kilenc hónapos jelentés

Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése kimondja, hogy ha egy vizsgálat lefolytatása kilenc hónapnál hosszabb ideje tart, az igazgató tájékoztatást küld a Felügyeleti Bizottság számára a vizsgálat elhúzódásának indokairól és a vizsgálat befejezésének várható időpontjáról. E jelentés ellenőrző eszközként is szolgál, és amennyiben szükséges, hivatkozik (kiemelés tőlünk), és kiterjed az összes előirányzott vizsgálati lépésre és – amennyiben lehetséges – az egyes lépések ütemezésére is. A jelentésben a külső tevékenységeket egyértelműen jelezni kell..."

| 3.2. | A kézikönyv sem a munkatervről nem tesz további említést, sem pedig a vizsgálat megindítását követően a későbbi szakaszban használandó teljes vizsgálati tervről. Az értékelési szakaszban elkészített kezdeti munkaterv célja az, hogy a vezetőtanács számára jelezze, az értékelésért felelős vizsgálatvégző tisztviselő már átgondolta a vizsgálat lefolytatásának módját. Általános szabályként ez magában foglalná a tényeknek az értékelés keretében végzett elemzéséből adódó legnyilvánvalóbb feladatokat. |
| --- | --- |

3.2.

A kézikönyv sem a munkatervről nem tesz további említést, sem pedig a vizsgálat megindítását követően a későbbi szakaszban használandó teljes vizsgálati tervről. Az értékelési szakaszban elkészített kezdeti munkaterv célja az, hogy a vezetőtanács számára jelezze, az értékelésért felelős vizsgálatvégző tisztviselő már átgondolta a vizsgálat lefolytatásának módját. Általános szabályként ez magában foglalná a tényeknek az értékelés keretében végzett elemzéséből adódó legnyilvánvalóbb feladatokat.

| 3.3. | Az ügyiratok vizsgálata alapján (lásd a fenti 1.2. bekezdést) a Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy a kezdeti munkatervekből következetesen kimaradnak, és néhány esetben csak elvétve jelennek meg azok a pontok, amelyeket a kézikönyv 3.2.2.2 (7) bekezdése említ. |
| --- | --- |

3.3.

Az ügyiratok vizsgálata alapján (lásd a fenti 1.2. bekezdést) a Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy a kezdeti munkatervekből következetesen kimaradnak, és néhány esetben csak elvétve jelennek meg azok a pontok, amelyeket a kézikönyv 3.2.2.2 (7) bekezdése említ.

| 3.4. | Egy ügy megindításakor a Felügyelő Bizottság elvárja az ügyért felelős vizsgálatvégző tisztviselőtől, hogy a csoportvezetőjével folytatott konzultációt követően egy teljes vizsgálati tervet készítsen, amelyben meghatározza a fenti 2.4. bekezdésben, illetve a lenti 6.8. és 6.9. bekezdésben említett elemeket. |
| --- | --- |

3.4.

Egy ügy megindításakor a Felügyelő Bizottság elvárja az ügyért felelős vizsgálatvégző tisztviselőtől, hogy a csoportvezetőjével folytatott konzultációt követően egy teljes vizsgálati tervet készítsen, amelyben meghatározza a fenti 2.4. bekezdésben, illetve a lenti 6.8. és 6.9. bekezdésben említett elemeket.

| 3.5. | E vélemény elkészítése folyamán konzultáltunk az A és B igazgatóságok igazgatóival és az igazgatóságok csoportvezetőivel (A1, A2, valamint A4, B2 és B3 csoport) a kezdeti munkatervek és a vizsgálati tervek elkészítésével kapcsolatos tapasztalataikról. Úgy tűnt, a gyakorlat nem egységes a vizsgálatot végző csoportokon, és még kevésbé a vizsgálatot végző igazgatóságon belül, és – a fent említett kézikönyvön kívül – nem létezik írásos útmutató sem. |
| --- | --- |

3.5.

E vélemény elkészítése folyamán konzultáltunk az A és B igazgatóságok igazgatóival és az igazgatóságok csoportvezetőivel (A1, A2, valamint A4, B2 és B3 csoport) a kezdeti munkatervek és a vizsgálati tervek elkészítésével kapcsolatos tapasztalataikról. Úgy tűnt, a gyakorlat nem egységes a vizsgálatot végző csoportokon, és még kevésbé a vizsgálatot végző igazgatóságon belül, és – a fent említett kézikönyvön kívül – nem létezik írásos útmutató sem.

| 3.6. | Míg a bevált gyakorlat esetenként nyilvánvaló volt, azaz egyes csoportvezetők (legfőképpen a B igazgatóságon belül) egyértelmű időbeosztási táblázatokat készítettek, az ügyektől negyedévenként jelentéseket írtak és azokat rendszeresen felülvizsgálták, szintén a B igazgatóságon belül, ezt a gyakorlatot az A igazgatóságon nem alkalmazzák következetesen. |
| --- | --- |

3.6.

Míg a bevált gyakorlat esetenként nyilvánvaló volt, azaz egyes csoportvezetők (legfőképpen a B igazgatóságon belül) egyértelmű időbeosztási táblázatokat készítettek, az ügyektől negyedévenként jelentéseket írtak és azokat rendszeresen felülvizsgálták, szintén a B igazgatóságon belül, ezt a gyakorlatot az A igazgatóságon nem alkalmazzák következetesen.

| 3.7. | Általánosságban semmilyen, illetve nagyon kevés erőfeszítést tettek arra, hogy a bevált gyakorlatot kommunikálják és terjesszék a két igazgatóságon belül, valamint hogy biztosítsák annak alkalmazását. |
| --- | --- |

3.7.

Általánosságban semmilyen, illetve nagyon kevés erőfeszítést tettek arra, hogy a bevált gyakorlatot kommunikálják és terjesszék a két igazgatóságon belül, valamint hogy biztosítsák annak alkalmazását.

| 3.8. | Úgy tűnik, az időbeosztási rendszert minimálisan, illetve egyáltalán nem használják; az idegenkedés abból a feltételezésből ered, hogy az időbeosztási rendszerben létrehozott adatok múltbeli adatok (azaz a rendszer múltbeli eseményeket rögzít), tehát ezeket az ügykezelés szempontjából nem tekintik hasznosnak. |
| --- | --- |

3.8.

Úgy tűnik, az időbeosztási rendszert minimálisan, illetve egyáltalán nem használják; az idegenkedés abból a feltételezésből ered, hogy az időbeosztási rendszerben létrehozott adatok múltbeli adatok (azaz a rendszer múltbeli eseményeket rögzít), tehát ezeket az ügykezelés szempontjából nem tekintik hasznosnak.

| 3.9. | A vizsgálati tervek elkészítésének és használatának bevált gyakorlata tekintetében számos nemzetközi példa létezik (például az ENSZ, a Serious Fraud Office, azaz a Súlyos Csalásokkal Foglalkozó Hivatal, London rendőrségének gazdasági bűncselekményekkel foglalkozó osztálya és mások), amelyeket megvizsgáltunk. |
| --- | --- |

3.9.

A vizsgálati tervek elkészítésének és használatának bevált gyakorlata tekintetében számos nemzetközi példa létezik (például az ENSZ, a Serious Fraud Office, azaz a Súlyos Csalásokkal Foglalkozó Hivatal, London rendőrségének gazdasági bűncselekményekkel foglalkozó osztálya és mások), amelyeket megvizsgáltunk.

4.   A csoportvezetők észrevételei

| 4.1. | Az A és B igazgatóság csoportvezetőivel folytatott konzultáció kapcsán hasznos megemlíteni, hogy a B igazgatóság csoportvezetői (különösen a B2 és a B3 csoport vezetői) egyértelműen szoros ellenőrzés alatt tartják a hozzájuk tartozó vizsgálatvégző tisztviselők mozgását és feladatait, és e csoportvezetők egy pillanat alatt meg tudták állapítani, a személyzet melyik tagját lehet újabb munkával megbízni, és mely alkalmazottak voltak belátható ideig teljes mértékben elkötelezve egy-egy ügy kapcsán. Ezt igazolták az egyes ügyekről szóló negyedéves jelentések, amelyeket a B igazgatóságon az egyes vizsgálatvégző tisztviselőknek kell elkészíteniük és megvitatniuk csoportvezetőjükkel. E jelentések magukban foglalják a vizsgálat akkori helyzetének rövid ismertetését, az előző negyedévben végzett tevékenységet, a következő negyedévben várható fellépéseket és a vizsgálat lezárásának aktualizált feltételezett időpontját. |
| --- | --- |

4.1.

Az A és B igazgatóság csoportvezetőivel folytatott konzultáció kapcsán hasznos megemlíteni, hogy a B igazgatóság csoportvezetői (különösen a B2 és a B3 csoport vezetői) egyértelműen szoros ellenőrzés alatt tartják a hozzájuk tartozó vizsgálatvégző tisztviselők mozgását és feladatait, és e csoportvezetők egy pillanat alatt meg tudták állapítani, a személyzet melyik tagját lehet újabb munkával megbízni, és mely alkalmazottak voltak belátható ideig teljes mértékben elkötelezve egy-egy ügy kapcsán. Ezt igazolták az egyes ügyekről szóló negyedéves jelentések, amelyeket a B igazgatóságon az egyes vizsgálatvégző tisztviselőknek kell elkészíteniük és megvitatniuk csoportvezetőjükkel. E jelentések magukban foglalják a vizsgálat akkori helyzetének rövid ismertetését, az előző negyedévben végzett tevékenységet, a következő negyedévben várható fellépéseket és a vizsgálat lezárásának aktualizált feltételezett időpontját.

| 4.2. | Az A igazgatóság esetében azonban a Felügyelő Bizottság a megvizsgált múltbéli ügyiratok alapján nagyon kevés írásos bizonyítékot talált arra, hogy a múltban bármilyen vizsgálati tervet készítettek volna. |
| --- | --- |

4.2.

Az A igazgatóság esetében azonban a Felügyelő Bizottság a megvizsgált múltbéli ügyiratok alapján nagyon kevés írásos bizonyítékot talált arra, hogy a múltban bármilyen vizsgálati tervet készítettek volna.

| 4.3. | Az A igazgatóság igazgatója nemrégiben (2010 júniusában) jutatta el beosztottjainak a 13. intézkedési javaslatot, amely megfogalmazza „a vizsgálatok tervezése és az időbeosztás terén történő jelentős javulás” szükségét az igazgatósághoz tartozó ügyek tekintetében. Az intézkedési javaslat előírja, hogy a belső vagy külső vizsgálat megindítását javasoló valamennyi értékelő jelentésnek „tartalmaznia kell egy részletes, egységes és átfogó munkatervet ... az egyes konkrét tevékenységeket ismertetni kell és érthetővé kell tenni a velük szemben támasztott elvárásokat”. Továbbá azt is előírja, hogy „egy ügy megindításakor szükséges, hogy a vezetőtanács megállapodása alapján az egyes konkrét vizsgálati tevékenységek ütemezési terve segítségével egy munkatervet dolgozzanak ki”, amelyet aláír az ügyért felelős vizsgálatvégző tisztviselő, a csoportvezető és az esetleg érintett más csoport képviselője. |
| --- | --- |

4.3.

Az A igazgatóság igazgatója nemrégiben (2010 júniusában) jutatta el beosztottjainak a 13. intézkedési javaslatot, amely megfogalmazza „a vizsgálatok tervezése és az időbeosztás terén történő jelentős javulás” szükségét az igazgatósághoz tartozó ügyek tekintetében. Az intézkedési javaslat előírja, hogy a belső vagy külső vizsgálat megindítását javasoló valamennyi értékelő jelentésnek „tartalmaznia kell egy részletes, egységes és átfogó munkatervet ... az egyes konkrét tevékenységeket ismertetni kell és érthetővé kell tenni a velük szemben támasztott elvárásokat”. Továbbá azt is előírja, hogy „egy ügy megindításakor szükséges, hogy a vezetőtanács megállapodása alapján az egyes konkrét vizsgálati tevékenységek ütemezési terve segítségével egy munkatervet dolgozzanak ki”, amelyet aláír az ügyért felelős vizsgálatvégző tisztviselő, a csoportvezető és az esetleg érintett más csoport képviselője.

| 4.4. | Az intézkedési javaslat foglalkozik a költség-haszon elemzés elvégzésének szükségességével is azokban az esetekben, amikor tengeren túli küldetéseket irányoznak elő, és javasolja, hogy „a küldetések csak a vizsgálathoz feltétlenül szükségesekre korlátozódjanak” és „az ismételt kiküldetéseket el kell kerülni [hacsak] nem állnak fent olyan új tényezők, amelyek miatt az OLAF megismételné a kiküldetést”. |
| --- | --- |

4.4.

Az intézkedési javaslat foglalkozik a költség-haszon elemzés elvégzésének szükségességével is azokban az esetekben, amikor tengeren túli küldetéseket irányoznak elő, és javasolja, hogy „a küldetések csak a vizsgálathoz feltétlenül szükségesekre korlátozódjanak” és „az ismételt kiküldetéseket el kell kerülni [hacsak] nem állnak fent olyan új tényezők, amelyek miatt az OLAF megismételné a kiküldetést”.

5.   Az ügyiratok elemzése

| 5.1. | Az A és B igazgatóság ügyei közül az elemzés céljából negyvenet választottak ki véletlenszerűen. Ezen ügyek elemzéséből nyilvánvalóvá vált, hogy egyetlen kivétellel (lásd a lenti 5.7. bekezdést) egyik igazgatóságon sem készítettek az ügyekhez hivatalos vizsgálati terveket. A kezdeti munkatervekre vonatkozó javaslatok, a kézikönyv 3.2.2.2. (7) és (9) bekezdésében leírtaknak megfelelően valamennyi, illetve majdnem valamennyi ügyiratban szerepeltek (lásd melléklet). Azonban még így is nagyon kis erőfeszítést tettek arra, hogy a kézikönyvben javasolt információk egy részét is belefoglalják, egyes esetekben erre egyáltalán nem került sor. Néhány esetben (lásd melléklet) az ügyirat csak olyan rövid és homályos „javaslatokat” tartalmaztak, mint például:






  — | Belső vizsgálatot indítani |
| --- | --- | --- |

5.1.

Az A és B igazgatóság ügyei közül az elemzés céljából negyvenet választottak ki véletlenszerűen. Ezen ügyek elemzéséből nyilvánvalóvá vált, hogy egyetlen kivétellel (lásd a lenti 5.7. bekezdést) egyik igazgatóságon sem készítettek az ügyekhez hivatalos vizsgálati terveket. A kezdeti munkatervekre vonatkozó javaslatok, a kézikönyv 3.2.2.2. (7) és (9) bekezdésében leírtaknak megfelelően valamennyi, illetve majdnem valamennyi ügyiratban szerepeltek (lásd melléklet). Azonban még így is nagyon kis erőfeszítést tettek arra, hogy a kézikönyvben javasolt információk egy részét is belefoglalják, egyes esetekben erre egyáltalán nem került sor. Néhány esetben (lásd melléklet) az ügyirat csak olyan rövid és homályos „javaslatokat” tartalmaztak, mint például:

—

Belső vizsgálatot indítani

| — | Meghallgatni (a gyanúsítottat), mint érdekelt felet. Majd később kerül értékelésre, indokoltak-e további vizsgálati lépések és milyenek (a mellékletben szereplő 5. sz. ügy). |
| --- | --- |

—

Meghallgatni (a gyanúsítottat), mint érdekelt felet. Majd később kerül értékelésre, indokoltak-e további vizsgálati lépések és milyenek (a mellékletben szereplő 5. sz. ügy).

| 5.2. | A kezdeti munkatervjavaslatok nagy része csupán megállapítja, hogy „meg kell hallgatni X vagy Y személyt”, anélkül, hogy jeleznék azt, milyen bizonyítékokat kell megszerezni ezektől a tanúktól, illetve milyen célt szolgál a meghallgatás. Egyes esetekben ( lásd a mellékletben szereplő 11., 23., 24., 25. és 26. sz. ügyet), az értékelő belefoglalta szövegébe az „annak megállapítása céljából...” kifejezést, de ez inkább a kivételt jelenti, mintsem a szabályt. |
| --- | --- |

5.2.

A kezdeti munkatervjavaslatok nagy része csupán megállapítja, hogy „meg kell hallgatni X vagy Y személyt”, anélkül, hogy jeleznék azt, milyen bizonyítékokat kell megszerezni ezektől a tanúktól, illetve milyen célt szolgál a meghallgatás. Egyes esetekben ( lásd a mellékletben szereplő 11., 23., 24., 25. és 26. sz. ügyet), az értékelő belefoglalta szövegébe az „annak megállapítása céljából...” kifejezést, de ez inkább a kivételt jelenti, mintsem a szabályt.

| 5.3. | E munkatervjavaslatok ritkán tartalmazták a vizsgálat befejezésének tervezett időpontját, illetve a vizsgálat időkeretét; amennyiben az mégis megtörtént, a határidők tetszőlegesnek és irreálisnak tűntek. Az egyik ügy esetében például (lásd a mellékletben szereplő 9. sz. ügyet) a „két vizsgálatvégző tisztviselő/10 nap egy dolgozóra számítva” becslés szerepel anélkül, hogy ezt megindokolták volna; a valóságban a munkát 10 hónap alatt végezték el. Jelenleg többnyire megszűnt annak gyakorlata, hogy ügyek kezdeti értékelésében feltüntessék a munka várható időtartamát. |
| --- | --- |

5.3.

E munkatervjavaslatok ritkán tartalmazták a vizsgálat befejezésének tervezett időpontját, illetve a vizsgálat időkeretét; amennyiben az mégis megtörtént, a határidők tetszőlegesnek és irreálisnak tűntek. Az egyik ügy esetében például (lásd a mellékletben szereplő 9. sz. ügyet) a „két vizsgálatvégző tisztviselő/10 nap egy dolgozóra számítva” becslés szerepel anélkül, hogy ezt megindokolták volna; a valóságban a munkát 10 hónap alatt végezték el. Jelenleg többnyire megszűnt annak gyakorlata, hogy ügyek kezdeti értékelésében feltüntessék a munka várható időtartamát.

| 5.4. | Érdemes megjegyezni, hogy semmiféle bizonyíték nem volt arra vonatkozóan, hogy a kezdeti munkaterveket feldolgozták volna. Sem a vezetőség, sem pedig a vezetőtanács nem tett megjegyzéseket vagy észrevételeket az ügyiratokban. Ez arra enged következtetni, hogy a kezdeti munkaterv nem tölti be szerepét a vezetőség döntéshozatalának irányításában. Ki kell emelni, hogy a kézikönyvben található – fent említett – kezdeti munkatervekre vonatkozó javaslatok célja az, hogy az ügyek értékelése során a vezetőtanácsot segítsék annak eldöntésében, hogy az ügyben az OLAF indítson-e vizsgálatot, nem pedig az, hogy a vizsgálat egészének folyamatát irányítsák. |
| --- | --- |

5.4.

Érdemes megjegyezni, hogy semmiféle bizonyíték nem volt arra vonatkozóan, hogy a kezdeti munkaterveket feldolgozták volna. Sem a vezetőség, sem pedig a vezetőtanács nem tett megjegyzéseket vagy észrevételeket az ügyiratokban. Ez arra enged következtetni, hogy a kezdeti munkaterv nem tölti be szerepét a vezetőség döntéshozatalának irányításában. Ki kell emelni, hogy a kézikönyvben található – fent említett – kezdeti munkatervekre vonatkozó javaslatok célja az, hogy az ügyek értékelése során a vezetőtanácsot segítsék annak eldöntésében, hogy az ügyben az OLAF indítson-e vizsgálatot, nem pedig az, hogy a vizsgálat egészének folyamatát irányítsák.

| 5.5. | Amennyiben a vezetőtanács elfogad egy ügyet, az ügyiratok alapján úgy tűnik, a vizsgálat lefolytatására nem készítenek semmilyen további tervet. |
| --- | --- |

5.5.

Amennyiben a vezetőtanács elfogad egy ügyet, az ügyiratok alapján úgy tűnik, a vizsgálat lefolytatására nem készítenek semmilyen további tervet.

| 5.6. | A felülvizsgálati, segítségnyújtási és koordinációs ügyek esetében – a B igazgatóság többnyire, ilyen ügyekkel foglalkozik, az A igazgatóság pedig néhány esetben – egyértelmű, hogy a kézikönyv 3.2.2.2. (7) és (9) bekezdésében meghatározott, a kezdeti információkat értékelő formanyomtatvány kitöltésére vonatkozó kritérium nem releváns, továbbá az ilyen ügyekben az ezen kritériumoknak való megfelelés elmaradását nem illeti kritika. |
| --- | --- |

5.6.

A felülvizsgálati, segítségnyújtási és koordinációs ügyek esetében – a B igazgatóság többnyire, ilyen ügyekkel foglalkozik, az A igazgatóság pedig néhány esetben – egyértelmű, hogy a kézikönyv 3.2.2.2. (7) és (9) bekezdésében meghatározott, a kezdeti információkat értékelő formanyomtatvány kitöltésére vonatkozó kritérium nem releváns, továbbá az ilyen ügyekben az ezen kritériumoknak való megfelelés elmaradását nem illeti kritika.

| 5.7. | Meg kell említeni, hogy a Felügyelő Bizottság semmilyen – az eljárást elindítását követően készült – hivatalos vizsgálati tervet nem talált sem az A, sem pedig a B igazgatóság ügyiratai között. A B igazgatóságon belül azonban háromhavonta készültek az ügyekre vonatkozóan frissített jelentések, jelezve a csoportvezetők felé az egyes vizsgálatok során történt előrelépéseket. |
| --- | --- |

5.7.

Meg kell említeni, hogy a Felügyelő Bizottság semmilyen – az eljárást elindítását követően készült – hivatalos vizsgálati tervet nem talált sem az A, sem pedig a B igazgatóság ügyiratai között. A B igazgatóságon belül azonban háromhavonta készültek az ügyekre vonatkozóan frissített jelentések, jelezve a csoportvezetők felé az egyes vizsgálatok során történt előrelépéseket.

| 5.8. | Egyetlen kivételként a mellékletben szereplő 41. sz. ügy iratai tartalmaztak vizsgálati tervvázlatot. Ez az ügyirat példaként szolgálhat a többi ügyirat elkészítése számára: tartalmazza az állítások részleteit, a vizsgálat célját, valószerű határidőt és egy konstruktív kezdeti munkatervet, amely részletezi a vizsgálat során elvégzendő feladatokat. E munkatervet a vizsgálat folyamán rendszeresen frissítették, megjelölve, mely feladatokat végezték már el, melyek azok, amelyeket még végre kell hajtani, valamint további elvégezendő feladatokat is kijelölve. Bár e dokumentum címe „Munkaterv”, tulajdonképpen egy teljes vizsgálati tervről van szó, egy pontosan olyan tervről, amelyet a Felügyelő Bizottság minden ügy kapcsán látni szeretne. |
| --- | --- |

5.8.

Egyetlen kivételként a mellékletben szereplő 41. sz. ügy iratai tartalmaztak vizsgálati tervvázlatot. Ez az ügyirat példaként szolgálhat a többi ügyirat elkészítése számára: tartalmazza az állítások részleteit, a vizsgálat célját, valószerű határidőt és egy konstruktív kezdeti munkatervet, amely részletezi a vizsgálat során elvégzendő feladatokat. E munkatervet a vizsgálat folyamán rendszeresen frissítették, megjelölve, mely feladatokat végezték már el, melyek azok, amelyeket még végre kell hajtani, valamint további elvégezendő feladatokat is kijelölve. Bár e dokumentum címe „Munkaterv”, tulajdonképpen egy teljes vizsgálati tervről van szó, egy pontosan olyan tervről, amelyet a Felügyelő Bizottság minden ügy kapcsán látni szeretne.

| 5.9. | Annak ellenére, hogy a Felügyelő Bizottság nem talált egyetlen dokumentált vizsgálati tervet sem, a fenti 5.7. bekezdésben említett kivétellel, hangsúlyozni kell, mindez nem azt jelenti, hogy az egyes ügyekben a vizsgálatot nem szigorúan és alaposan végezték volna el: valójában sok esetben egyértelmű, hogy az ügyekben alapos és eredményes vizsgálatot folytattak. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint azonban valamennyi vizsgálat időszerűsége és fókusza szempontjából előnyös lenne az egyes vizsgálatok elején végzett aktív tervezés, és a munkaterveknek a vizsgálat során történő frissítése. |
| --- | --- |

5.9.

Annak ellenére, hogy a Felügyelő Bizottság nem talált egyetlen dokumentált vizsgálati tervet sem, a fenti 5.7. bekezdésben említett kivétellel, hangsúlyozni kell, mindez nem azt jelenti, hogy az egyes ügyekben a vizsgálatot nem szigorúan és alaposan végezték volna el: valójában sok esetben egyértelmű, hogy az ügyekben alapos és eredményes vizsgálatot folytattak. A Felügyelő Bizottság véleménye szerint azonban valamennyi vizsgálat időszerűsége és fókusza szempontjából előnyös lenne az egyes vizsgálatok elején végzett aktív tervezés, és a munkaterveknek a vizsgálat során történő frissítése.

| 5.10. | A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy az e véleményben megfogalmazott aggályok legtöbbjére megoldást találnak, amennyiben a fenti 4.3. és 4.4. bekezdésben említett, az A igazgatóság számára kiadott 13. intézkedési javaslatban meghatározott jegyzőkönyvet elfogadják és OLAF-szerte alkalmazzák. Ha ez a rendelkezés a gyakorlatban hasznosnak bizonyul, ahogyan ezt a Felügyelő Bizottság reméli, akkor várhatóan – kötelező eljárásként – a kézikönyv is tartalmazza majd. Ezt a főigazgatónak kell kezdeményeznie. |
| --- | --- |

5.10.

A Felügyelő Bizottság megjegyzi, hogy az e véleményben megfogalmazott aggályok legtöbbjére megoldást találnak, amennyiben a fenti 4.3. és 4.4. bekezdésben említett, az A igazgatóság számára kiadott 13. intézkedési javaslatban meghatározott jegyzőkönyvet elfogadják és OLAF-szerte alkalmazzák. Ha ez a rendelkezés a gyakorlatban hasznosnak bizonyul, ahogyan ezt a Felügyelő Bizottság reméli, akkor várhatóan – kötelező eljárásként – a kézikönyv is tartalmazza majd. Ezt a főigazgatónak kell kezdeményeznie.

6.   Javaslatok

| 6.1. | A Felügyelő Bizottság javasolja, hogy az ügyek stratégiai megtervezése terén az operatív igazgatóságokon belül fogadjanak el egy következetes, sőt egységes megközelítést. |
| --- | --- |

6.1.

A Felügyelő Bizottság javasolja, hogy az ügyek stratégiai megtervezése terén az operatív igazgatóságokon belül fogadjanak el egy következetes, sőt egységes megközelítést.

| 6.2. | A Felügyelő Bizottság javasolja továbbá, hogy az OLAF vizsgálja meg, milyen információkra van szüksége a kezdteti értékelés elvégzéséhez, annak érdekében, hogy a vezetőtanács jól informáltan dönthessen arról, az adott ügyet elfogadja-e vagy sem; a formanyomtatványnak mindezt tükröznie kell. Jelenleg a formanyomtatvány kitöltése az értékelést végző személy és a csoportvezető mérlegelésére van bízva, valamint szinte semmilyen módon nem felel meg a kézikönyv kritériumainak, mivel azt a vezetőtanács nem alkalmazza. |
| --- | --- |

6.2.

A Felügyelő Bizottság javasolja továbbá, hogy az OLAF vizsgálja meg, milyen információkra van szüksége a kezdteti értékelés elvégzéséhez, annak érdekében, hogy a vezetőtanács jól informáltan dönthessen arról, az adott ügyet elfogadja-e vagy sem; a formanyomtatványnak mindezt tükröznie kell. Jelenleg a formanyomtatvány kitöltése az értékelést végző személy és a csoportvezető mérlegelésére van bízva, valamint szinte semmilyen módon nem felel meg a kézikönyv kritériumainak, mivel azt a vezetőtanács nem alkalmazza.

| 6.3. | A Felügyelő Bizottság javasolja, hogy a vezetőtanács részletesebben és figyelmesebben vizsgálja meg a kezdeti munkaterveket, és tegyen olyan építő javaslatokat, amelyek a vizsgálat későbbi szakaszában hasznosak lehetnek. |
| --- | --- |

6.3.

A Felügyelő Bizottság javasolja, hogy a vezetőtanács részletesebben és figyelmesebben vizsgálja meg a kezdeti munkaterveket, és tegyen olyan építő javaslatokat, amelyek a vizsgálat későbbi szakaszában hasznosak lehetnek.

| 6.4. | Általánosságban az OLAF-nak a vizsgálatok megtervezésekor fontolóra kell vennie egy kétlépcsős megközelítést, amely a kezdeti értékelő szakaszból és az eljárás elindítását követően egy részletesebb tervből áll. |
| --- | --- |

6.4.

Általánosságban az OLAF-nak a vizsgálatok megtervezésekor fontolóra kell vennie egy kétlépcsős megközelítést, amely a kezdeti értékelő szakaszból és az eljárás elindítását követően egy részletesebb tervből áll.

| 6.5. | A Felügyelő Bizottság javasolja az OLAF számára, hogy határozza meg a vizsgálati terv mintáját, és bár nincs két azonos elemekkel bíró vizsgálat, mégis elegendő olyan közös tényező van, amely belefoglalható minden egyes vizsgálati tervbe. Ezek az elemek különböznek az értékelési szakaszban és az ügyben megindított vizsgálat szakaszában. Az értékelési szakaszban a következő elemeket lehet ismertetni:






  i. | A vizsgálat célkitűzése és terjedelme:






  — | Milyen feltételezett csalás/szabálytalanság kapcsán indítandó a vizsgálat? |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.

A Felügyelő Bizottság javasolja az OLAF számára, hogy határozza meg a vizsgálati terv mintáját, és bár nincs két azonos elemekkel bíró vizsgálat, mégis elegendő olyan közös tényező van, amely belefoglalható minden egyes vizsgálati tervbe. Ezek az elemek különböznek az értékelési szakaszban és az ügyben megindított vizsgálat szakaszában. Az értékelési szakaszban a következő elemeket lehet ismertetni:

i.

A vizsgálat célkitűzése és terjedelme:

—

Milyen feltételezett csalás/szabálytalanság kapcsán indítandó a vizsgálat?

| — | Büntetőügyi, fegyelmi vagy adminisztratív vizsgálatról van szó? |
| --- | --- |

—

Büntetőügyi, fegyelmi vagy adminisztratív vizsgálatról van szó?

| — | Az információ alátámasztásához és/vagy figyelmen kívül hagyásához milyen típusú bizonyítékokra van szükség? |
| --- | --- |

—

Az információ alátámasztásához és/vagy figyelmen kívül hagyásához milyen típusú bizonyítékokra van szükség?

| — | Valószínűleg hol található bizonyíték? |
| --- | --- |

—

Valószínűleg hol található bizonyíték?

| ii. | Mekkora a szóban forgó pénzösszeg, valamint a várhatóan visszatéríttethető pénzösszeg, továbbá milyen okirati bizonyítékokra (és lehetséges korlátozásokra) van szükség? |
| --- | --- |

ii.

Mekkora a szóban forgó pénzösszeg, valamint a várhatóan visszatéríttethető pénzösszeg, továbbá milyen okirati bizonyítékokra (és lehetséges korlátozásokra) van szükség?

| iii. | Hány vizsgálatvégző tisztviselőt, hírszerzési tisztviselőt és jogi tanácsadót kell várhatóan bevonni a vizsgálatba? |
| --- | --- |

iii.

Hány vizsgálatvégző tisztviselőt, hírszerzési tisztviselőt és jogi tanácsadót kell várhatóan bevonni a vizsgálatba?

| iv. | Mi a vizsgálat várható időtartama, figyelemben tartva azt is, hogy ha az ügyet várhatóan a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbítják, akkor fennállhatnak a nemzeti jog által megállapított olyan határidők, amelyek elévülés miatt ténylegesen megakadályozhatják a büntetőeljárást. |
| --- | --- |

iv.

Mi a vizsgálat várható időtartama, figyelemben tartva azt is, hogy ha az ügyet várhatóan a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbítják, akkor fennállhatnak a nemzeti jog által megállapított olyan határidők, amelyek elévülés miatt ténylegesen megakadályozhatják a büntetőeljárást.

| 6.6. | A Felügyelő Bizottság javasolja a vizsgálati tervek újraértékelését, miután a vezetőtanács határozott az ügy elindításáról. A vizsgálati terv valószínűleg magában foglal sokkal előíróbb és részletes feladatokat és az egyes vizsgálati lépésekre vonatkozó időkeretet, a várható költségekkel és az egyes vizsgálati szakaszokban javasolt tevékenységekkel együtt. |
| --- | --- |

6.6.

A Felügyelő Bizottság javasolja a vizsgálati tervek újraértékelését, miután a vezetőtanács határozott az ügy elindításáról. A vizsgálati terv valószínűleg magában foglal sokkal előíróbb és részletes feladatokat és az egyes vizsgálati lépésekre vonatkozó időkeretet, a várható költségekkel és az egyes vizsgálati szakaszokban javasolt tevékenységekkel együtt.

| 6.7. | Amennyiben küldetésekre is sor kerül, a tervezési szakaszban gondosan meg kell vizsgálni, milyen módon lehet leghatékonyabban felhasználni a közösségi forrásokat. Ezen felül a vizsgálati terv elkészítésekor a rendelkezésre álló források mellett figyelembe kell venni azokat az ügyeket, amelyeket kiemelten kell kezelni. |
| --- | --- |

6.7.

Amennyiben küldetésekre is sor kerül, a tervezési szakaszban gondosan meg kell vizsgálni, milyen módon lehet leghatékonyabban felhasználni a közösségi forrásokat. Ezen felül a vizsgálati terv elkészítésekor a rendelkezésre álló források mellett figyelembe kell venni azokat az ügyeket, amelyeket kiemelten kell kezelni.

| 6.8. | Hangsúlyozni kell, hogy a vizsgálati terv egy dinamikus dokumentum, amelyet a vizsgálat fejleményei fényében rendszeresen felül kell vizsgálni frissítés céljából. A tervből úgy a vizsgálatvégző tisztviselők, mint a csoportvezetők és az igazgató számára egyértelműen világossá válik majd, ha az ügy megfelelően halad előre, illetve ha nehézségek merülnek fel. A jó vizsgálati terv lehetővé teszi a csoportvezetők számára, hogy azonnal lássák:






  — | hol tart a vizsgálat, |
| --- | --- | --- |

6.8.

Hangsúlyozni kell, hogy a vizsgálati terv egy dinamikus dokumentum, amelyet a vizsgálat fejleményei fényében rendszeresen felül kell vizsgálni frissítés céljából. A tervből úgy a vizsgálatvégző tisztviselők, mint a csoportvezetők és az igazgató számára egyértelműen világossá válik majd, ha az ügy megfelelően halad előre, illetve ha nehézségek merülnek fel. A jó vizsgálati terv lehetővé teszi a csoportvezetők számára, hogy azonnal lássák:

—

hol tart a vizsgálat,

| — | betartották-e a határidőket, |
| --- | --- |

—

betartották-e a határidőket,

| — | szükséges-e a határidők módosítása, amennyiben új prioritásokat határoztak meg, |
| --- | --- |

—

szükséges-e a határidők módosítása, amennyiben új prioritásokat határoztak meg,

| — | az egyes vizsgálatvégző tisztviselők elvégezték-e a tervezett feladatokat, |
| --- | --- |

—

az egyes vizsgálatvégző tisztviselők elvégezték-e a tervezett feladatokat,

| — | az egyes vizsgálatvégző tisztviselők terveztek-e feladatokat az elkövetkező hetekre. |
| --- | --- |

—

az egyes vizsgálatvégző tisztviselők terveztek-e feladatokat az elkövetkező hetekre.

| 6.9. | A Felügyelő Bizottság reméli, hogy megbízatásának lejárta előtt értékelheti, hogy az OLAF végrehajtotta-e a vizsgálatok megtervezésével kapcsolatos ezen javaslatokat, és erre milyen mértékben került sor. |
| --- | --- |

6.9.

A Felügyelő Bizottság reméli, hogy megbízatásának lejárta előtt értékelheti, hogy az OLAF végrehajtotta-e a vizsgálatok megtervezésével kapcsolatos ezen javaslatokat, és erre milyen mértékben került sor.

---

(1)  2/2009. sz. vélemény

1

---

6. MELLÉKLET

5/2010. sz. VÉLEMÉNY

Az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak az OLAF által folytatott vizsgálatok során való tiszteletben tartása

Brüsszel, 2010. november 29.

TARTALOM

| 1. | Bevezetés |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | A vélemény célja és módszere |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Az OLAF által tiszteletben tartandó általános elvek |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | A pártatlanság követelménye a vizsgálatok lefolytatása során |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A vizsgálatok ésszerű határideje |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A vizsgálat bizalmas jellege |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Eljárási garanciák |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Belső vizsgálatok |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | A vizsgálat megindításának szakasza |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.1.1. | Az érdekelt joga a vizsgálatban való személyes érintettségére vonatkozó tájékoztatáshoz |
| --- | --- |

3.1.1.1.

| 3.1.2. | A vizsgálat lefolytatásának szakasza |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2.1. | Az OLAF alkalmazottainak meghatalmazására vonatkozó kötelezettség |
| --- | --- |

3.1.2.1.

| 3.1.2.2. | Az érintett joga az őt érintő valamennyi tényre vonatkozó véleményének kifejtéséhez |
| --- | --- |

3.1.2.2.

| 3.1.2.3. | A véleménynyilvánításra használt hivatalos nyelv megválasztásához való jog |
| --- | --- |

3.1.2.3.

| 3.1.2.4. | Az érintett személy joga a segítőjének megválasztására |
| --- | --- |

3.1.2.4.

| 3.1.2.5. | Az önvádra kötelezés tilalma |
| --- | --- |

3.1.2.5.

| 3.1.2.6. | A személyes adatok védelméhez való jog |
| --- | --- |

3.1.2.6.

| 3.1.2.7. | A vizsgálati dokumentumokhoz és /vagy a zárójelentéshez való hozzáférés joga |
| --- | --- |

3.1.2.7.

| 3.1.3. | A vizsgálat lezárásának szakasza |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.3.1. | Kötelezettség az érintett személy észrevételeinek a vizsgálat végén levont következtetésekben történő megemlítésére |
| --- | --- |

3.1.3.1.

| 3.1.3.2. | Az érdekelt joga a vizsgálat lezárásáról történő tájékoztatásra |
| --- | --- |

3.1.3.2.

| 3.2. | Külső vizsgálatok |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | A vizsgálat megindításának szakasza |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.1.1. | Az érdekelt személy tájékoztatása |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.2. | A vizsgálat lefolytatásának szakasza |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1 | Az OLAF alkalmazottainak meghatalmazására vonatkozó kötelezettség |
| --- | --- |

3.2.2.1

| 3.2.2.2. | Az érdekelt személy lehetősége az őt érintő valamennyi tényre vonatkozó véleményének kifejtésére |
| --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | A véleménynyilvánításra használt hivatalos nyelv megválasztásához való jog |
| --- | --- |

3.2.2.3.

| 3.2.2.4. | A választott segítőhöz való jog, valamint az ügyvéd és ügyfele közötti levelezés titkossága |
| --- | --- |

3.2.2.4.

| 3.2.2.5. | Az önvádra kötelezés tilalma |
| --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.2.3. | A vizsgálat lezárásának szakasza |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | A vizsgálat lezárásáról történő tájékoztatás lehetősége |
| --- | --- |

3.2.3.1.

MELLÉKLET

1.   BEVEZETÉS

| 1. | Az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: OLAF) jelentős hatáskörökkel rendelkezik közigazgatási vizsgálatok lefolytatására a csalás, a korrupció és az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenységek elleni eredményes küzdelem érdekében. E hatáskörök gyakorlása során különösen az emberi jogokat és alapvető szabadságokat kell tiszteletben tartani (1). A Lisszaboni Szerződés, amely jogi kötelező erővel ruházta fel az Alapjogi Chartát (a továbbiakban: a Charta), még inkább megszigorította ezt a kötelezettséget. Szintén tiszteletben kell tartani az uniós jogot, kiváltképpen az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát, valamint az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: OLAF) jelentős hatáskörökkel rendelkezik közigazgatási vizsgálatok lefolytatására a csalás, a korrupció és az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenységek elleni eredményes küzdelem érdekében. E hatáskörök gyakorlása során különösen az emberi jogokat és alapvető szabadságokat kell tiszteletben tartani (1). A Lisszaboni Szerződés, amely jogi kötelező erővel ruházta fel az Alapjogi Chartát (a továbbiakban: a Charta), még inkább megszigorította ezt a kötelezettséget. Szintén tiszteletben kell tartani az uniós jogot, kiváltképpen az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát, valamint az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket.

| 2. | Az OLAF Felügyelő Bizottság (a továbbiakban: FB) emlékeztet az OLAF alábbi sajátosságaira: nyomozati szervről van szó; amely igazgatási környezetben működik; és adott esetben köteles olyan bírósági, pénzügyi vagy fegyelmi eljárásokat kezdeményezni, amelyek során az alapjogi garanciákat teljes körűen alkalmazzák. Ennek következtében a közösségi ítélkezési gyakorlat az OLAF egyes nyomozati intézkedéseit olyan előkészítő intézkedéseknek tekintette, amelyek nem okoznak jogsérelmet és ezért nem is semmisíthetők meg (2). Mindazonáltal amennyiben az előkészítő vizsgálat során megsértik a lényeges eljárási szabályokat, az megkérdőjelezheti az OLAF vizsgálatai alapján hozott jogerős határozat jogszerűségét (3). Ezenkívül az említett szabálysértések jellegüknél fogva a Bizottság felelősségi körébe tartoznának. |
| --- | --- |

2.

Az OLAF Felügyelő Bizottság (a továbbiakban: FB) emlékeztet az OLAF alábbi sajátosságaira: nyomozati szervről van szó; amely igazgatási környezetben működik; és adott esetben köteles olyan bírósági, pénzügyi vagy fegyelmi eljárásokat kezdeményezni, amelyek során az alapjogi garanciákat teljes körűen alkalmazzák. Ennek következtében a közösségi ítélkezési gyakorlat az OLAF egyes nyomozati intézkedéseit olyan előkészítő intézkedéseknek tekintette, amelyek nem okoznak jogsérelmet és ezért nem is semmisíthetők meg (2). Mindazonáltal amennyiben az előkészítő vizsgálat során megsértik a lényeges eljárási szabályokat, az megkérdőjelezheti az OLAF vizsgálatai alapján hozott jogerős határozat jogszerűségét (3). Ezenkívül az említett szabálysértések jellegüknél fogva a Bizottság felelősségi körébe tartoznának.

| 3. | Ezért lényeges, hogy tiszteletben tartsák az eljárási garanciákat az OLAF vizsgálatainak igazgatási szakaszában. Ezenfelül az FB megítélése szerint az OLAF eljárásának eredményessége és hatékonysága közvetlenül összefügg az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásával, ami a szervezet hírneve miatt is fontos. Hitelességi problémával küzdve az OLAF könnyebben engedne a külső nyomásnak és a függetlenségét sértő beavatkozásnak. |
| --- | --- |

3.

Ezért lényeges, hogy tiszteletben tartsák az eljárási garanciákat az OLAF vizsgálatainak igazgatási szakaszában. Ezenfelül az FB megítélése szerint az OLAF eljárásának eredményessége és hatékonysága közvetlenül összefügg az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásával, ami a szervezet hírneve miatt is fontos. Hitelességi problémával küzdve az OLAF könnyebben engedne a külső nyomásnak és a függetlenségét sértő beavatkozásnak.

1.1.   
  A vélemény célja és módszere

| 4. | Az FB folyamatosan hangsúlyozta a kellően pontos és a különböző vizsgálati szakaszokhoz igazított eljárási szabályzat szükségességét. Az egyértelmű szabályrendszer tiszteletben tartása lehetőséget nyújt a vizsgálatok minőségének, hatékonyságának, átláthatóságának és függetlenségének biztosítására a jogszerűség és a jogbiztonság tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

4.

Az FB folyamatosan hangsúlyozta a kellően pontos és a különböző vizsgálati szakaszokhoz igazított eljárási szabályzat szükségességét. Az egyértelmű szabályrendszer tiszteletben tartása lehetőséget nyújt a vizsgálatok minőségének, hatékonyságának, átláthatóságának és függetlenségének biztosítására a jogszerűség és a jogbiztonság tiszteletben tartása mellett.

| 5. | E szabályok részben a jelenlegi jogszabályokban, részben pedig az OLAF operatív eljárásainak kézikönyvébe (a továbbiakban: a Kézikönyv) foglalt utasításokban találhatók meg. Mindazonáltal az alkalmazandó elvek továbbra is szétforgácsoltak (1073/1999/EK és 2185/96/EK, Euratom rendelet, intézményközi megállapodás, Személyzeti szabályzat stb.), és szükség van a rendszerezésükre. E tekintetben az FB kiemelten fontosnak tartja, hogy a 1073/1999/EK rendelet reformja alkalmat adjon az OLAF hatásköreinek jogi tisztázására (4). Az FB jelenlegi véleményével hozzá kíván járulni ehhez a vitához. |
| --- | --- |

5.

E szabályok részben a jelenlegi jogszabályokban, részben pedig az OLAF operatív eljárásainak kézikönyvébe (a továbbiakban: a Kézikönyv) foglalt utasításokban találhatók meg. Mindazonáltal az alkalmazandó elvek továbbra is szétforgácsoltak (1073/1999/EK és 2185/96/EK, Euratom rendelet, intézményközi megállapodás, Személyzeti szabályzat stb.), és szükség van a rendszerezésükre. E tekintetben az FB kiemelten fontosnak tartja, hogy a 1073/1999/EK rendelet reformja alkalmat adjon az OLAF hatásköreinek jogi tisztázására (4). Az FB jelenlegi véleményével hozzá kíván járulni ehhez a vitához.

| 6. | A vizsgálatok rendszeres ellenőrzése révén szerzett tapasztalatai, valamint az Európai Unió Bírósága Franchet és Byk kontra Bizottság ügyben (5) hozott végzésében elismert szerepe alapján az FB megvizsgált 28 olyan vizsgálatot, amelyek esetében az OLAF-nak 2009 decembere és 2010 októbere között (6) információkat kellett átadnia a tagállami igazságügyi hatóságok részére. Az FB elsősorban az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport által készített vizsgálati jelentéseket vizsgálta, és összefoglalta, hogy milyen módon tartották tiszteletben az egyes eljárási garanciákat a vizsgálatok folyamán (7). Elemezte továbbá a jelenlegi jogi és gyakorlati keretet, valamint a 1073/1999/EK rendelet reformjával kapcsolatos létező jogalkotási javaslatokat (8). |
| --- | --- |

6.

A vizsgálatok rendszeres ellenőrzése révén szerzett tapasztalatai, valamint az Európai Unió Bírósága Franchet és Byk kontra Bizottság ügyben (5) hozott végzésében elismert szerepe alapján az FB megvizsgált 28 olyan vizsgálatot, amelyek esetében az OLAF-nak 2009 decembere és 2010 októbere között (6) információkat kellett átadnia a tagállami igazságügyi hatóságok részére. Az FB elsősorban az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport által készített vizsgálati jelentéseket vizsgálta, és összefoglalta, hogy milyen módon tartották tiszteletben az egyes eljárási garanciákat a vizsgálatok folyamán (7). Elemezte továbbá a jelenlegi jogi és gyakorlati keretet, valamint a 1073/1999/EK rendelet reformjával kapcsolatos létező jogalkotási javaslatokat (8).

| 7. | Az FB a jelen vélemény keretében ajánlásokat fogalmaz meg annak tisztázása céljából, hogy hogyan kell alkalmazni az OLAF saját előjogainak gyakorlására irányadó általános elveket, valamint az eljárási garanciákat a vizsgálat különböző szakaszaiban. E véleményhez csatoltak több mellékletet, köztük elsősorban az alapjogok és az eljárási garanciák alkalmazására vonatkozó, a vizsgálatot végző személyek számára esetlegesen iránymutatásul szolgáló értékelőtáblázatra irányuló javaslatot (9). |
| --- | --- |

7.

Az FB a jelen vélemény keretében ajánlásokat fogalmaz meg annak tisztázása céljából, hogy hogyan kell alkalmazni az OLAF saját előjogainak gyakorlására irányadó általános elveket, valamint az eljárási garanciákat a vizsgálat különböző szakaszaiban. E véleményhez csatoltak több mellékletet, köztük elsősorban az alapjogok és az eljárási garanciák alkalmazására vonatkozó, a vizsgálatot végző személyek számára esetlegesen iránymutatásul szolgáló értékelőtáblázatra irányuló javaslatot (9).

2.   AZ OLAF ÁLTAL TISZTELETBEN TARTANDÓ ÁLTALÁNOS ELVEK

| 8. | Az OLAF vizsgálatait az alábbi szabályokkal és elvekkel összhangban kell lefolytatni: jogszerűség, arányosság, pártatlanság, részrehajlástól való mentesség, méltányosság, ésszerű időtartam, az ártatlanság vélelmének tiszteletben tartása, bizalmasság és szakmai titoktartás, stb. Az FB úgy döntött, hogy csupán azokat vizsgálja, amelyek hatással lehetnek a függetlenségre, valamint amelyekkel kapcsolatban létezik az OLAF-ra vonatkozó állandó ítélkezési gyakorlat. |
| --- | --- |

8.

Az OLAF vizsgálatait az alábbi szabályokkal és elvekkel összhangban kell lefolytatni: jogszerűség, arányosság, pártatlanság, részrehajlástól való mentesség, méltányosság, ésszerű időtartam, az ártatlanság vélelmének tiszteletben tartása, bizalmasság és szakmai titoktartás, stb. Az FB úgy döntött, hogy csupán azokat vizsgálja, amelyek hatással lehetnek a függetlenségre, valamint amelyekkel kapcsolatban létezik az OLAF-ra vonatkozó állandó ítélkezési gyakorlat.

| 9. | Az FB emlékeztetni kíván arra, hogy az OLAF alkalmazottai az FB elnökéhez fordulhatnak bármely olyan – tudomásukra jutott – tényszerű információval vagy bizonyítékkal, amely esetleges jogellenes tevékenységekre, vagy az OLAF szakmai tevékenységének gyakorlásával összefüggő súlyos jogsértésekre vonatkozik (10). |
| --- | --- |

9.

Az FB emlékeztetni kíván arra, hogy az OLAF alkalmazottai az FB elnökéhez fordulhatnak bármely olyan – tudomásukra jutott – tényszerű információval vagy bizonyítékkal, amely esetleges jogellenes tevékenységekre, vagy az OLAF szakmai tevékenységének gyakorlásával összefüggő súlyos jogsértésekre vonatkozik (10).

2.1.   
  A pártatlanság követelménye a vizsgálatok lefolytatása során

| 10. | A vizsgálatok lefolytatása során megkövetelt pártatlanság az OLAF működési függetlenségének megfelelője. E követelmény azt feltételezi, hogy az alkalmazottak részéről nem áll fenn semmifajta előítélet vagy összeférhetetlenség (11). Az Európai Unió Bírósága tágan értelmezte az utóbbi fogalmát, amelyet a következőképpen határozott meg: „bármely olyan körülmény, amely felmerülhet egy adott ügy kezelésére megkért tisztviselő esetében, akinek ésszerűen fel kell fognia, hogy harmadik személyek számára ez a saját függetlenségének megsértéseként értelmezhető” (12). |
| --- | --- |

10.

A vizsgálatok lefolytatása során megkövetelt pártatlanság az OLAF működési függetlenségének megfelelője. E követelmény azt feltételezi, hogy az alkalmazottak részéről nem áll fenn semmifajta előítélet vagy összeférhetetlenség (11). Az Európai Unió Bírósága tágan értelmezte az utóbbi fogalmát, amelyet a következőképpen határozott meg: „bármely olyan körülmény, amely felmerülhet egy adott ügy kezelésére megkért tisztviselő esetében, akinek ésszerűen fel kell fognia, hogy harmadik személyek számára ez a saját függetlenségének megsértéseként értelmezhető” (12).

| 11. | Az FB sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy ismételt ajánlásai (13) ellenére továbbra is elégtelenek az OLAF azon intézkedései, amelyek célja a szervezet hírnevét és függetlenségét veszélyeztető bármely összeférhetetlenség elkerülése érdekében szükséges szigorú belső ellenőrzési mechanizmusok kialakítása. A Kézikönyv előírja, hogy a vizsgálatot végző személyek kötelesek jelezni a potenciális összeférhetetlenséget a főigazgatónak, viszont nem említi azt a kötelezettséget, hogy az ügyiratból el kell távolítani a vizsgálati jelentés torzítására alkalmas esetleges következtetéseket (14). Az FB megállapította, hogy előfordultak olyan esetek, amikor a vizsgálatot végző személyeket indokolás nélkül mentették fel feladatkörük alól a vizsgálat során. Az FB úgy ítéli meg, hogy feltétlenül szükség van indokolásra azon okok megismeréséhez, amelyek a vizsgálónak egy adott vizsgálatból történő eltávolítását indokolják. |
| --- | --- |

11.

Az FB sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy ismételt ajánlásai (13) ellenére továbbra is elégtelenek az OLAF azon intézkedései, amelyek célja a szervezet hírnevét és függetlenségét veszélyeztető bármely összeférhetetlenség elkerülése érdekében szükséges szigorú belső ellenőrzési mechanizmusok kialakítása. A Kézikönyv előírja, hogy a vizsgálatot végző személyek kötelesek jelezni a potenciális összeférhetetlenséget a főigazgatónak, viszont nem említi azt a kötelezettséget, hogy az ügyiratból el kell távolítani a vizsgálati jelentés torzítására alkalmas esetleges következtetéseket (14). Az FB megállapította, hogy előfordultak olyan esetek, amikor a vizsgálatot végző személyeket indokolás nélkül mentették fel feladatkörük alól a vizsgálat során. Az FB úgy ítéli meg, hogy feltétlenül szükség van indokolásra azon okok megismeréséhez, amelyek a vizsgálónak egy adott vizsgálatból történő eltávolítását indokolják.

Meg kell erősíteni a vizsgálók vizsgálat alatti pártatlanságának ellenőrzésére szolgáló jelenlegi mechanizmusokat:

| i. | megfelelően indokolni kell minden olyan döntést, amikor az OLAF alkalmazottait a vizsgálat során felmentik feladatkörükből; |
| --- | --- |

i.

megfelelően indokolni kell minden olyan döntést, amikor az OLAF alkalmazottait a vizsgálat során felmentik feladatkörükből;

| ii. | összeférhetetlenség esetére a Kézikönyvnek elő kell írnia a vizsgálati jelentés torzítására alkalmas esetleges következtetéseknek az ügyiratból történő eltávolítására vonatkozó kötelezettséget. |
| --- | --- |

ii.

összeférhetetlenség esetére a Kézikönyvnek elő kell írnia a vizsgálati jelentés torzítására alkalmas esetleges következtetéseknek az ügyiratból történő eltávolítására vonatkozó kötelezettséget.

Az FB nagyra értékeli, hogy felvették a pártatlanság elvét a 1073/1999/EK rendelet reformjára irányuló javaslatokban felsorolt garanciák közé (15).

2.2.   
  A vizsgálatok ésszerű határideje

| 12. | A Charta 41. cikke garantálja az érintett személyeknek azt a jogát, hogy az OLAF ésszerű határidőn belül elintézze az ügyüket. |
| --- | --- |

12.

A Charta 41. cikke garantálja az érintett személyeknek azt a jogát, hogy az OLAF ésszerű határidőn belül elintézze az ügyüket.

| 13. | A körülményekhez és az ügy bonyolultságához képest aránytalan elintézési idő komoly hátrányos következményekkel járhat az érintett személyek védelemhez való jogára és a vizsgálat nyomon követésére. Így a Bíróság a Bizottság versenyjogi területen folytatott vizsgálataival összefüggésben kimondta, hogy az idő múlása megnehezítheti, sőt valószínűtlenné teheti a bizonyítékoknak – különösen a mentő tanúk vallomásainak – a beszerzését (16). Hasonlóképpen veszélybe kerülhet a közigazgatási, fegyelmi vagy bírósági nyomon követés, különösen a tények elévülése (17) miatt, és mivel a tagállami igazságügyi hatóságok vonakodnak lefolytatni az eljárást túlzottan régi tényállás esetén azokban az államokban, amelyek ismerik az eljárások célszerűségének elvét, vagy a közigazgatási eljárás ésszerű határidejének túllépését (18). |
| --- | --- |

13.

A körülményekhez és az ügy bonyolultságához képest aránytalan elintézési idő komoly hátrányos következményekkel járhat az érintett személyek védelemhez való jogára és a vizsgálat nyomon követésére. Így a Bíróság a Bizottság versenyjogi területen folytatott vizsgálataival összefüggésben kimondta, hogy az idő múlása megnehezítheti, sőt valószínűtlenné teheti a bizonyítékoknak – különösen a mentő tanúk vallomásainak – a beszerzését (16). Hasonlóképpen veszélybe kerülhet a közigazgatási, fegyelmi vagy bírósági nyomon követés, különösen a tények elévülése (17) miatt, és mivel a tagállami igazságügyi hatóságok vonakodnak lefolytatni az eljárást túlzottan régi tényállás esetén azokban az államokban, amelyek ismerik az eljárások célszerűségének elvét, vagy a közigazgatási eljárás ésszerű határidejének túllépését (18).

| 14. | Az FB megállapította, hogy az alábbiakban felsorolt többféle tényező vezet a vizsgálatok időtartamának meghoszszabbodásához:






  a) | egyes vizsgálatok irányításának zavarai, például a vizsgálattal megbízott személyek egymást követő cseréje. Az FB nem vitatja az OLAF által tapasztalható közigazgatási nehézségeket, de felhívja rá a figyelmet, hogy ennek nem a vizsgálatok által érintett személyeknek kell viselniük a következményeit (19); |
| --- | --- | --- |

14.

Az FB megállapította, hogy az alábbiakban felsorolt többféle tényező vezet a vizsgálatok időtartamának meghoszszabbodásához:

a)

egyes vizsgálatok irányításának zavarai, például a vizsgálattal megbízott személyek egymást követő cseréje. Az FB nem vitatja az OLAF által tapasztalható közigazgatási nehézségeket, de felhívja rá a figyelmet, hogy ennek nem a vizsgálatok által érintett személyeknek kell viselniük a következményeit (19);

| b) | az alábbiak nem kellő vezetői ellenőrzése: a vizsgálatok időtartamának valódi indokai (20), a lezárásra vonatkozó becsült határidő, a végrehajtandó vizsgálati intézkedések programozása (21), a vizsgálatok tényleges lefolytatása (például az FB megállapította, hogy egyes vizsgálatok esetében akár egy évet is elérő olyan időszakok is voltak, amikor indokolatlanul nem került sor eljárási cselekményekre (22). |
| --- | --- |

b)

az alábbiak nem kellő vezetői ellenőrzése: a vizsgálatok időtartamának valódi indokai (20), a lezárásra vonatkozó becsült határidő, a végrehajtandó vizsgálati intézkedések programozása (21), a vizsgálatok tényleges lefolytatása (például az FB megállapította, hogy egyes vizsgálatok esetében akár egy évet is elérő olyan időszakok is voltak, amikor indokolatlanul nem került sor eljárási cselekményekre (22).

| 15. | Az FB megállapította továbbá, hogy a vizsgálat előrehaladásának figyelemmel kísérése érdekében egyes ügyiratokban rendszeres jelentéseket készítettek (amelyek 3 vagy 18 hónapos időszakokat öleltek fel). E jelentések azonban nem minden esetben terjednek ki a vizsgálat teljes időtartamára, továbbá a lezárási határidőre vonatkozó becslés időnként túlzottan spekulatív (23). |
| --- | --- |

15.

Az FB megállapította továbbá, hogy a vizsgálat előrehaladásának figyelemmel kísérése érdekében egyes ügyiratokban rendszeres jelentéseket készítettek (amelyek 3 vagy 18 hónapos időszakokat öleltek fel). E jelentések azonban nem minden esetben terjednek ki a vizsgálat teljes időtartamára, továbbá a lezárási határidőre vonatkozó becslés időnként túlzottan spekulatív (23).

Az FB megállapítja, hogy ismételt ajánlásai ellenére sem alkalmazzák elég rendszeresen a vizsgálatok rendszeres ellenőrzése érdekében kialakított intézkedéseket.

Az FB felhívja a figyelmet az alábbiak szükségességére:

| i. | a 9 hónapos jelentések kidolgozásának fokozott ellenőrzése (24), valamint rendszeres jelentéstétel módszeres bevezetése az e határidőn túli időszakra; |
| --- | --- |

i.

a 9 hónapos jelentések kidolgozásának fokozott ellenőrzése (24), valamint rendszeres jelentéstétel módszeres bevezetése az e határidőn túli időszakra;

| ii. | a műveletek három hónapot meghaladó szünetelésének jelzésére irányuló mechanizmus bevezetése („három hónapos listák” (25), amelyeket az iktatási rendszerből [„Case Management System”] kapott automatikus figyelmeztetés követne). |
| --- | --- |

ii.

a műveletek három hónapot meghaladó szünetelésének jelzésére irányuló mechanizmus bevezetése („három hónapos listák” (25), amelyeket az iktatási rendszerből [„Case Management System”] kapott automatikus figyelmeztetés követne).

Az FB megállapítja, hogy a rendszeres operatív értekezletek hozzájárultak a vizsgálati idő helyes kezeléséhez (26), és ösztönzi ezek alkalmazását.

Az FB nagyra értékeli, hogy a 1073/1999/EK rendelet reformjára irányuló javaslatokban felsorolt garanciák közé felvették a vizsgálat ésszerű határidejét (27).

2.3.   
  A vizsgálat bizalmas jellege

| 16. | A vizsgálatok bizalmas jellegére vonatkozó szabályt a 1073/1999/EK rendelet 8. cikke állapítja meg. E szabály a Chartában garantált helyes ügyintézés elvéből is következik (mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit azok bizalmas jellegének tiszteletben tartásával intézzék (28). A szabály célja a vizsgálati titok védelme, valamint az ártatlanság vélelmének (különösen az OLAF vizsgálatai által érintett tisztviselők és alkalmazottak jó hírneve tekintetében (29) és a személyes adatok bizalmas jellegének megóvása (30). |
| --- | --- |

16.

A vizsgálatok bizalmas jellegére vonatkozó szabályt a 1073/1999/EK rendelet 8. cikke állapítja meg. E szabály a Chartában garantált helyes ügyintézés elvéből is következik (mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit azok bizalmas jellegének tiszteletben tartásával intézzék (28). A szabály célja a vizsgálati titok védelme, valamint az ártatlanság vélelmének (különösen az OLAF vizsgálatai által érintett tisztviselők és alkalmazottak jó hírneve tekintetében (29) és a személyes adatok bizalmas jellegének megóvása (30).

| 17. | Az FB megállapítja, hogy a Kézikönyv nem ad világos útmutatást a titoktartási kötelezettség gyakorlati megvalósítására. |
| --- | --- |

17.

Az FB megállapítja, hogy a Kézikönyv nem ad világos útmutatást a titoktartási kötelezettség gyakorlati megvalósítására.

| 18. | Közelebbről, az információtovábbításon belül meg kell különböztetni az alábbi kétfajta helyzetet: azon ügyeket, amikor az OLAF-nak információkat kell továbbítania az intézmények és/vagy a tagállami hatóságok részére, valamint azon ügyeket, amikor az OLAF-nak válaszolnia kell egy harmadik fél információkérésére. |
| --- | --- |

18.

Közelebbről, az információtovábbításon belül meg kell különböztetni az alábbi kétfajta helyzetet: azon ügyeket, amikor az OLAF-nak információkat kell továbbítania az intézmények és/vagy a tagállami hatóságok részére, valamint azon ügyeket, amikor az OLAF-nak válaszolnia kell egy harmadik fél információkérésére.

—   Információk továbbítása az OLAF által

| 19. | Az alábbi két feltételnek kell egyidejűleg teljesülnie az OLAF-vizsgálatokban szereplő információk közléséhez: i. a címzettnek „ismernie kell” (need to know) elve, valamint ii. a közlés pontos célokhoz kötöttsége (pl.: egy vizsgálat nyomon követésének biztosítása, egy gazdasági szereplő csatlakozása a korai figyelmeztető rendszerhez stb.) (31). |
| --- | --- |

19.

Az alábbi két feltételnek kell egyidejűleg teljesülnie az OLAF-vizsgálatokban szereplő információk közléséhez: i. a címzettnek „ismernie kell” (need to know) elve, valamint ii. a közlés pontos célokhoz kötöttsége (pl.: egy vizsgálat nyomon követésének biztosítása, egy gazdasági szereplő csatlakozása a korai figyelmeztető rendszerhez stb.) (31).

| 20. | Az FB megállapítja, hogy az egyértelműség hiánya következtében nem alakul ki egységes gyakorlat az információközlési feljegyzések („dissemination sheet”) összeállítása terén. E feljegyzések jelölik meg azon személyeket, akik az intézményeken és a tagállamokon belül – beosztásuknál fogva – jogosultak megismerni az OLAF vizsgálatok keretében közölt vagy megszerzett információkat. Nem minden vizsgálat esetén készül ilyen feljegyzés, és a feljegyzések nem tartalmaznak valamennyi közölt információt. |
| --- | --- |

20.

Az FB megállapítja, hogy az egyértelműség hiánya következtében nem alakul ki egységes gyakorlat az információközlési feljegyzések („dissemination sheet”) összeállítása terén. E feljegyzések jelölik meg azon személyeket, akik az intézményeken és a tagállamokon belül – beosztásuknál fogva – jogosultak megismerni az OLAF vizsgálatok keretében közölt vagy megszerzett információkat. Nem minden vizsgálat esetén készül ilyen feljegyzés, és a feljegyzések nem tartalmaznak valamennyi közölt információt.

| 21. | Az FB szintén hibákat észlelt az információk közlése terén (32). |
| --- | --- |

21.

Az FB szintén hibákat észlelt az információk közlése terén (32).

—   Az OLAF válasza egy harmadik féltől származó információkérésre/dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelemre

| 22. | Az OLAF-ot gyakran keresik meg harmadik személyek folyamatban lévő vagy lezárt ügyekre vonatkozó információkérésekkel vagy dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmekkel. Az Európai Unió Bírósága a közelmúltban úgy ítélte meg, hogy amennyiben az 1049/2001/EK rendeleten alapuló kérelem célja személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés engedélyezése, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet rendelkezései teljes mértékben alkalmazandóvá válnak (33). |
| --- | --- |

22.

Az OLAF-ot gyakran keresik meg harmadik személyek folyamatban lévő vagy lezárt ügyekre vonatkozó információkérésekkel vagy dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmekkel. Az Európai Unió Bírósága a közelmúltban úgy ítélte meg, hogy amennyiben az 1049/2001/EK rendeleten alapuló kérelem célja személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés engedélyezése, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet rendelkezései teljes mértékben alkalmazandóvá válnak (33).

| 23. | Az FB emellett megjegyzi, hogy az Európai Unió Bírósága állami támogatási ügyekben elismerte a Bizottság vizsgálati tevékenységeivel kapcsolatos dokumentumok bizalmas jellegére vonatkozó általános vélelem fennállását. E vélelem mentesítheti a Bizottságot attól, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadása esetén dokumentumonként kelljen indokolnia, hogy az adott dokumentumhoz való hozzáférés konkrétan és ténylegesen sérti a vizsgálati tevékenységeket. A vélelem lehetővé teszi továbbá, hogy a Bizottság közös magyarázatot adjon a hasonló jellegű dokumentumkategóriák esetében (34). Az FB mérlegeli, hogy az OLAF vizsgálataira is alkalmazható-e ez az okfejtés. |
| --- | --- |

23.

Az FB emellett megjegyzi, hogy az Európai Unió Bírósága állami támogatási ügyekben elismerte a Bizottság vizsgálati tevékenységeivel kapcsolatos dokumentumok bizalmas jellegére vonatkozó általános vélelem fennállását. E vélelem mentesítheti a Bizottságot attól, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadása esetén dokumentumonként kelljen indokolnia, hogy az adott dokumentumhoz való hozzáférés konkrétan és ténylegesen sérti a vizsgálati tevékenységeket. A vélelem lehetővé teszi továbbá, hogy a Bizottság közös magyarázatot adjon a hasonló jellegű dokumentumkategóriák esetében (34). Az FB mérlegeli, hogy az OLAF vizsgálataira is alkalmazható-e ez az okfejtés.

Az FB szerint az OLAF-nak rendszeresen – az alábbiakat feltüntető – információközlési feljegyzéseket kellene készítenie minden olyan esetben, amikor információkat közöl: i. azon személyek, akik az intézményeken és a tagállamokon belül – beosztásuknál fogva – jogosultak megismerni az információkat; valamint ii. a küldemény célja, a titoktartási kötelezettség betartásának ellenőrzése céljából.

Az FB meg kívánja ismerni ezeket a feljegyzéseket, hogy eleget tehessen az 1073/1999/EK rendelet 8. cikke (4) bekezdésében rögzített azon feladatának, hogy gondoskodnia kell a bizalmas jelleg tiszteletben tartásáról.

Ha harmadik felek információkat vagy a vizsgálatokkal kapcsolatos dokumentumokhoz való hozzáférést kérnek, az OLAF-nak szem előtt kell tartania a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok tiszteletben tartásának szükségességét.

3.   ELJÁRÁSI GARANCIÁK

| 24. | Az OLAF vizsgálatainak tárgyát képező tények gyakran súlyosak, és komoly következményekkel járhatnak az érintett személyek számára, akár a büntetőeljárás megindítására is sor kerülhet. Tehát az érintett személyek érdekében, valamint a vizsgálatoknak az illetékes hatóságok általi hatékony nyomon követése céljából egyaránt egyértelművé kell tenni és meg kell erősíteni a vizsgálat különféle szakaszaiban alkalmazandó eljárási garanciák tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

24.

Az OLAF vizsgálatainak tárgyát képező tények gyakran súlyosak, és komoly következményekkel járhatnak az érintett személyek számára, akár a büntetőeljárás megindítására is sor kerülhet. Tehát az érintett személyek érdekében, valamint a vizsgálatoknak az illetékes hatóságok általi hatékony nyomon követése céljából egyaránt egyértelművé kell tenni és meg kell erősíteni a vizsgálat különféle szakaszaiban alkalmazandó eljárási garanciák tiszteletben tartását.

| 25. | Az eljárási garanciák eltérő alkalmazási módja miatt az FB vizsgálata során elkülönítette a belső és a külső vizsgálatokat. |
| --- | --- |

25.

Az eljárási garanciák eltérő alkalmazási módja miatt az FB vizsgálata során elkülönítette a belső és a külső vizsgálatokat.

3.1.   
  Belső vizsgálatok

3.1.1.   A vizsgálat megindításának szakasza

3.1.1.1.   Az érdekelt joga a vizsgálatban való személyes érintettségére vonatkozó tájékoztatáshoz

| 26. | A tájékoztatása határideje – Az érdekeltet „sürgősen” vagy „amint” a vizsgálat során felmerül az érintettsége, tájékoztatni kell (35). A vizsgált estekben az érintett személyek tájékoztatásának határideje két/három héttől két hónapig terjedt. Ez a határidő ésszerűnek tekinthető. |
| --- | --- |

26.

A tájékoztatása határideje – Az érdekeltet „sürgősen” vagy „amint” a vizsgálat során felmerül az érintettsége, tájékoztatni kell (35). A vizsgált estekben az érintett személyek tájékoztatásának határideje két/három héttől két hónapig terjedt. Ez a határidő ésszerűnek tekinthető.

| 27. | A tájékoztatás elhalasztása melletti döntés – A tájékoztatáshoz való jog érvényesítése akkor halasztható el, ha fennáll a veszélye, hogy a tájékoztatás ártana a vizsgálatnak. Az írásbeli indokolás követelménye (36) lehetővé teszi az e kivétel alkalmazását alátámasztó indokok valószerűségének és jelentőségének ellenőrzését, és az önkényes alkalmazás bármilyen kockázatának elhárítását. |
| --- | --- |

27.

A tájékoztatás elhalasztása melletti döntés – A tájékoztatáshoz való jog érvényesítése akkor halasztható el, ha fennáll a veszélye, hogy a tájékoztatás ártana a vizsgálatnak. Az írásbeli indokolás követelménye (36) lehetővé teszi az e kivétel alkalmazását alátámasztó indokok valószerűségének és jelentőségének ellenőrzését, és az önkényes alkalmazás bármilyen kockázatának elhárítását.

Az érintetteket a vizsgálat megindításáról és az őket érintő tényekről tájékoztató levélnek alkalmasnak kell lennie a tájékoztatáshoz való jog biztosításának tiszteletben tartására. Az FB nagyra értékeli, hogy a Kézikönyv előírja az érintett tájékoztatását elhalasztó döntés írásbeli indokolását.

3.1.2.   A vizsgálat lefolytatásának szakasza

3.1.2.1.   Az OLAF alkalmazottainak meghatalmazására vonatkozó kötelezettség

| 28. | Az 1073/1999/EK rendelet 6. cikke (2) és (3) bekezdése szerint az OLAF alkalmazottait a vizsgálatokban való részvételre írásban meg kell hatalmazni, továbbá minden beavatkozáshoz a vizsgálat tárgyát feltüntető meghatalmazással kell rendelkezniük (37). A 2185/96/EK, Euratom rendelet keretében végzett helyszíni vizsgálatok esetében az írásbeli megbízatás mellett a vizsgálat tárgyát és célját feltüntető dokumentummal is rendelkezniük kell (38). |
| --- | --- |

28.

Az 1073/1999/EK rendelet 6. cikke (2) és (3) bekezdése szerint az OLAF alkalmazottait a vizsgálatokban való részvételre írásban meg kell hatalmazni, továbbá minden beavatkozáshoz a vizsgálat tárgyát feltüntető meghatalmazással kell rendelkezniük (37). A 2185/96/EK, Euratom rendelet keretében végzett helyszíni vizsgálatok esetében az írásbeli megbízatás mellett a vizsgálat tárgyát és célját feltüntető dokumentummal is rendelkezniük kell (38).

3.1.2.2.   Az érintett joga az őt érintő valamennyi tényre vonatkozó véleményének kifejtéséhez

| 29. | Egy adott személyt név szerint említő következtetések nem vonhatók le, amennyiben a vizsgálat úgy zárult le, hogy az érdekelt fél nem kapott lehetőséget az őt érintő valamennyi ténnyel kapcsolatos nézete kifejtésére (39). |
| --- | --- |

29.

Egy adott személyt név szerint említő következtetések nem vonhatók le, amennyiben a vizsgálat úgy zárult le, hogy az érdekelt fél nem kapott lehetőséget az őt érintő valamennyi ténnyel kapcsolatos nézete kifejtésére (39).

| 30. | Az érintett személy tájékoztatásának kötelezettsége – az adott személy tudomására kell hozni valamennyi őt érintő tényt ahhoz, hogy hatékonyan élni tudjon a nézete kifejtéséhez való jogával. Ebből következően az OLAF köteles őt szóban vagy írásban tájékoztatni a tényekről. E kötelezettség jogcíme azonos az érintett személy észrevételeinek meghallgatására vonatkozó kötelezettséggel (40). |
| --- | --- |

30.

Az érintett személy tájékoztatásának kötelezettsége – az adott személy tudomására kell hozni valamennyi őt érintő tényt ahhoz, hogy hatékonyan élni tudjon a nézete kifejtéséhez való jogával. Ebből következően az OLAF köteles őt szóban vagy írásban tájékoztatni a tényekről. E kötelezettség jogcíme azonos az érintett személy észrevételeinek meghallgatására vonatkozó kötelezettséggel (40).

| 31. | A tájékoztatásnak kell lennie. Így, amennyiben a vizsgálat során új vádak fogalmazódnak meg, az érdekeltet legkésőbb a meghallgatása napján tájékoztatni kell azokról. Ezt követően esetleg írásbeli magyarázatokat küldhet, vagy kérheti újbóli meghallgatását (41). A Kézikönyv ezt az eshetőséget nem tárgyalja. |
| --- | --- |

31.

A tájékoztatásnak kell lennie. Így, amennyiben a vizsgálat során új vádak fogalmazódnak meg, az érdekeltet legkésőbb a meghallgatása napján tájékoztatni kell azokról. Ezt követően esetleg írásbeli magyarázatokat küldhet, vagy kérheti újbóli meghallgatását (41). A Kézikönyv ezt az eshetőséget nem tárgyalja.

| 32. | Ha új vádak bukkannak fel, a vizsgálóknak kell azokat megfogalmazniuk, hogy megkülönböztethetők legyenek a korábbi vádaktól (42). A Bizottságot már elmarasztalták egy olyan ügyben, amelyben az Európai Unió Bírósága úgy ítélte meg, hogy az érintett személyt nem tájékoztatták a vizsgálat során ellene felhozott egyik különálló és konkrét vádról, amelyet az OLAF kivizsgált, majd a zárójelentésében is megemlített (43). |
| --- | --- |

32.

Ha új vádak bukkannak fel, a vizsgálóknak kell azokat megfogalmazniuk, hogy megkülönböztethetők legyenek a korábbi vádaktól (42). A Bizottságot már elmarasztalták egy olyan ügyben, amelyben az Európai Unió Bírósága úgy ítélte meg, hogy az érintett személyt nem tájékoztatták a vizsgálat során ellene felhozott egyik különálló és konkrét vádról, amelyet az OLAF kivizsgált, majd a zárójelentésében is megemlített (43).

| 33. | Kötelezettség arra nézve, hogy alkalmat adjanak az érintett személynek nézetének kifejtésére – az OLAF-nak meg kell hoznia minden szükséges intézkedést, hogy az adott személy a meghallgatást megelőzően, annak során és azt követően kifejthesse a véleményét:






  a) | a meghallgatás előtt:






  — | a meghívólevél ésszerű határidőn belüli elküldése, hogy az érintett megtehesse a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a választása szerinti személy kísérje, és/vagy a választása szerinti nyelven fejthesse ki a nézetét, |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Kötelezettség arra nézve, hogy alkalmat adjanak az érintett személynek nézetének kifejtésére – az OLAF-nak meg kell hoznia minden szükséges intézkedést, hogy az adott személy a meghallgatást megelőzően, annak során és azt követően kifejthesse a véleményét:

a)

a meghallgatás előtt:

—

a meghívólevél ésszerű határidőn belüli elküldése, hogy az érintett megtehesse a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a választása szerinti személy kísérje, és/vagy a választása szerinti nyelven fejthesse ki a nézetét,

| — | e levél kellően pontos tartalma, különösen a felrótt tények tekintetében, |
| --- | --- |

—

e levél kellően pontos tartalma, különösen a felrótt tények tekintetében,

| — | a levélnek az érintett személy anyanyelvén, vagy általa jól ismert nyelven való megfogalmazása; |
| --- | --- |

—

a levélnek az érintett személy anyanyelvén, vagy általa jól ismert nyelven való megfogalmazása;

| b) | a meghallgatás során:






  — | a vádak világos megfogalmazása, különösen, ha több vádról van szó; |
| --- | --- | --- |

b)

a meghallgatás során:

—

a vádak világos megfogalmazása, különösen, ha több vádról van szó;

| c) | a meghallgatás után:






  — | a meghallgatott személy valóságos lehetősége a meghallgatási jegyzőkönyv elolvasására, az arra vonatkozó észrevételek megtételére, a birtokában lévő dokumentumoknak a jegyzőkönyvhöz való csatolására, valamint a jegyzőkönyv másolatának kézhez vételére. |
| --- | --- | --- |

c)

a meghallgatás után:

—

a meghallgatott személy valóságos lehetősége a meghallgatási jegyzőkönyv elolvasására, az arra vonatkozó észrevételek megtételére, a birtokában lévő dokumentumoknak a jegyzőkönyvhöz való csatolására, valamint a jegyzőkönyv másolatának kézhez vételére.

| 34. | Az FB megítélése szerint az OLAF által a fentiek érdekében kialakított szabályok nem megfelelők. Sem a Kézikönyv, sem a meghallgatási meghívólevél mintája nem tesz említést arról a kötelezettségről, hogy a vádakra vonatkozó új összefoglalást kell küldeni az érintett személynek, ha a vizsgálat megindításáról szóló tájékoztatóban közölt vádak újjakkal egészülnek ki. Emellett a Kézikönyv nem említi, hogy milyen nyelven kell megfogalmazni a meghallgatási meghívólevelet. |
| --- | --- |

34.

Az FB megítélése szerint az OLAF által a fentiek érdekében kialakított szabályok nem megfelelők. Sem a Kézikönyv, sem a meghallgatási meghívólevél mintája nem tesz említést arról a kötelezettségről, hogy a vádakra vonatkozó új összefoglalást kell küldeni az érintett személynek, ha a vizsgálat megindításáról szóló tájékoztatóban közölt vádak újjakkal egészülnek ki. Emellett a Kézikönyv nem említi, hogy milyen nyelven kell megfogalmazni a meghallgatási meghívólevelet.

| 35. | Ezenfelül az FB a gyakorlatban bizonyos alaki hibákat is észlelt (44). |
| --- | --- |

35.

Ezenfelül az FB a gyakorlatban bizonyos alaki hibákat is észlelt (44).

| 36. | Az érintett személy meghallgatására vonatkozó kötelezettség érvényesítésének elhalasztására vonatkozó döntés – Az FB megjegyzi, hogy az OLAF csak rendkívül kevés, és kellően indokolt esetben, azt követően alkalmazta ezt a kivételt, hogy előzetesen megkapta az érintett intézmény főtitkárának vagy elnökének hozzájárulását (45). |
| --- | --- |

36.

Az érintett személy meghallgatására vonatkozó kötelezettség érvényesítésének elhalasztására vonatkozó döntés – Az FB megjegyzi, hogy az OLAF csak rendkívül kevés, és kellően indokolt esetben, azt követően alkalmazta ezt a kivételt, hogy előzetesen megkapta az érintett intézmény főtitkárának vagy elnökének hozzájárulását (45).

| 37. | Az említett előzetes hozzájárulás a védelemhez való jogok biztosítékának tűnik (46). Tekintve azonban, hogy a döntés felelősségét megosztják az adott intézmény, szerv vagy szervezet elnökével vagy főtitkárával, továbbá hogy az említett hozzájárulás előzetes megszerzésére vonatkozó követelmény felfüggesztő hatása miatt az OLAF nem folytathatja a vizsgálatát, az FB fel kívánja hívni a figyelmet az ezen alaki követelménnyel összefüggő kockázatokra. E követelmény ugyanis – különösen elutasítás vagy késedelem esetén – veszélyeztetheti az OLAF főigazgatójának függetlenségét. Az említett eljárás jelentős késedelmekkel járhat, amelyek esetleg megbéníthatják a vizsgálatot, és a tények elévülését is befolyásolhatják. Az FB két közelmúltbeli ügyben 5 hónapos, illetve egy éves késedelmet állapított meg, amelyek megakadályozták a vizsgálati jelentések átadását a tagállami igazságügyi hatóságok számára (47). Ennélfogva az FB túlzottnak tekinti ezeket a késedelmeket. |
| --- | --- |

37.

Az említett előzetes hozzájárulás a védelemhez való jogok biztosítékának tűnik (46). Tekintve azonban, hogy a döntés felelősségét megosztják az adott intézmény, szerv vagy szervezet elnökével vagy főtitkárával, továbbá hogy az említett hozzájárulás előzetes megszerzésére vonatkozó követelmény felfüggesztő hatása miatt az OLAF nem folytathatja a vizsgálatát, az FB fel kívánja hívni a figyelmet az ezen alaki követelménnyel összefüggő kockázatokra. E követelmény ugyanis – különösen elutasítás vagy késedelem esetén – veszélyeztetheti az OLAF főigazgatójának függetlenségét. Az említett eljárás jelentős késedelmekkel járhat, amelyek esetleg megbéníthatják a vizsgálatot, és a tények elévülését is befolyásolhatják. Az FB két közelmúltbeli ügyben 5 hónapos, illetve egy éves késedelmet állapított meg, amelyek megakadályozták a vizsgálati jelentések átadását a tagállami igazságügyi hatóságok számára (47). Ennélfogva az FB túlzottnak tekinti ezeket a késedelmeket.

Az FB általában véve elégedett a Kézikönyvben lefektetett szabályokkal (48), de a gyakorlatban észlel bizonyos problémákat.

Az FB az alábbiakat ajánlja az OLAF-nak:

| i. | fordítson különös figyelmet a vádak világos megfogalmazására; |
| --- | --- |

i.

fordítson különös figyelmet a vádak világos megfogalmazására;

| ii. | tüntesse fel a meghallgatás jegyzőkönyvében, hogy az érintett személynek lehetősége volt-e megkapni annak másolatát, továbbá indokolja meg a jegyzőkönyv megküldésének esetleges elhalasztását az iratanyaghoz csatolt határozatban. |
| --- | --- |

ii.

tüntesse fel a meghallgatás jegyzőkönyvében, hogy az érintett személynek lehetősége volt-e megkapni annak másolatát, továbbá indokolja meg a jegyzőkönyv megküldésének esetleges elhalasztását az iratanyaghoz csatolt határozatban.

Az FB úgy ítéli meg, hogy sérülhet az OLAF műveleti függetlensége, amennyiben az adott intézmény elnöke vagy főtitkára elutasítja az adott személy meghallgatásának elhalasztásához való hozzájárulást, vagy késlekedik annak megadásával. Az FB támogatja, hogy a reform keretében olyan értelemben módosítsák a 1073/1999/EK rendeletet, hogy csak az érintett intézmény tájékoztatását tegyék kötelezővé (49).

Az OLAF függetlenségének őreként az FB rendszeres tájékoztatást kíván kapni minden olyan esetről, amikor az intézmények elutasították és/vagy késedelmesen adták hozzájárulásukat az érintett személy meghallgatására vonatkozó kötelezettség érvényesítésének elhalasztásához.

3.1.2.3.   A véleménynyilvánításra használt hivatalos nyelv megválasztásához való jog

| 38. | Jóllehet a jelenlegi jogszabályok nem említik kifejezetten ezt a jogot, az FB megállapítja, hogy a gyakorlatban az érintett személyek lehetőséget kaptak arra, hogy megválasszák azt a hivatalos nyelvet, amelyen kifejtik az álláspontjukat. Ugyanakkor megfelelő határidőt kell biztosítani a számukra a választott nyelv megnevezéséhez. |
| --- | --- |

38.

Jóllehet a jelenlegi jogszabályok nem említik kifejezetten ezt a jogot, az FB megállapítja, hogy a gyakorlatban az érintett személyek lehetőséget kaptak arra, hogy megválasszák azt a hivatalos nyelvet, amelyen kifejtik az álláspontjukat. Ugyanakkor megfelelő határidőt kell biztosítani a számukra a választott nyelv megnevezéséhez.

| 39. | Ha az érintettek beleegyeztek abba, hogy az anyanyelvüktől eltérő nyelven nyilatkozzanak, ezt a körülményt kifejezetten fel kell jegyezni a meghallgatási jegyzőkönyvben, még ha a Kézikönyv ezt nem is írja elő. Ez a helyes gyakorlat lehető teszi az OLAF számára, hogy megőrizze a hozzájárulás írásbeli nyomát, és bizonyítsa, hogy egyértelműen lemondtak az említett jog gyakorlásáról. |
| --- | --- |

39.

Ha az érintettek beleegyeztek abba, hogy az anyanyelvüktől eltérő nyelven nyilatkozzanak, ezt a körülményt kifejezetten fel kell jegyezni a meghallgatási jegyzőkönyvben, még ha a Kézikönyv ezt nem is írja elő. Ez a helyes gyakorlat lehető teszi az OLAF számára, hogy megőrizze a hozzájárulás írásbeli nyomát, és bizonyítsa, hogy egyértelműen lemondtak az említett jog gyakorlásáról.

Az FB elismeri azt a jelenlegi gyakorlatot, hogy az érintett személy nyelvválasztását feljegyzik a meghallgatás jegyzőkönyvébe. A Kézikönyvet is ilyen értelemben kellene módosítani.

Az FB azt ajánlja, hogy tartsák tiszteletben a meghallgatási meghívólevél elküldésének határidejét, hogy az érintett személyek élhessenek azon jogukkal, hogy megválaszthatják a véleményük kifejtésére használni kívánt nyelvet.

Az FB nagyra értékeli, hogy a 1073/1999/EK rendelet reformja kifejezetten említést tesz erről a jogról, továbbá megjegyzi, hogy a reform annak lehetőségét is mérlegeli, hogy az uniós tisztviselőket és egyéb alkalmazottakat arra kérjék fel, hogy egy általuk jól ismert hivatalos nyelven fejtsék ki álláspontjukat.

3.1.2.4.   Az érintett személy joga a segítőjének megválasztására

| 40. | A jelenlegi jogszabályok nem írják elő kifejezetten ezt a jogot. Ugyanakkor a gyakorlatban az OLAF általában biztosítja az érdekeltek részére annak lehetőségét, hogy egy választásuk szerinti személy segítse őket. Ennélfogva az FB támogatja három intézmény azon javaslatát, hogy ezt a jogot vegyék fel az OLAF vizsgálatokra alkalmazandó eljárási garanciák közé (50). |
| --- | --- |

40.

A jelenlegi jogszabályok nem írják elő kifejezetten ezt a jogot. Ugyanakkor a gyakorlatban az OLAF általában biztosítja az érdekeltek részére annak lehetőségét, hogy egy választásuk szerinti személy segítse őket. Ennélfogva az FB támogatja három intézmény azon javaslatát, hogy ezt a jogot vegyék fel az OLAF vizsgálatokra alkalmazandó eljárási garanciák közé (50).

| 41. | Az FB nagyra értékeli a Kézikönyvben megállapított azon szabályokat, amelyek azt határozzák meg, hogy milyen módon tájékoztatják az érintett személyeket e jog gyakorlásának lehetőségéről (51). A testület úgy véli, hogy kifejezetten említést kell tenni az e jog gyakorlásáról való lemondásról is, amire egyébként a legtöbb esetben sor kerül. Ez a helyes gyakorlat lehetővé teszi, hogy a meghallgatáson részt vevő alkalmazottak eleget tegyenek azon követelményeknek, miszerint a jogról való lemondást kétséget kizáró módon kell bizonyítani, és arra az ügy ismeretében, vagyis tájékoztatáson alapuló beleegyezés alapján (52), kényszer alkalmazása nélkül kerülhet sor (53). |
| --- | --- |

41.

Az FB nagyra értékeli a Kézikönyvben megállapított azon szabályokat, amelyek azt határozzák meg, hogy milyen módon tájékoztatják az érintett személyeket e jog gyakorlásának lehetőségéről (51). A testület úgy véli, hogy kifejezetten említést kell tenni az e jog gyakorlásáról való lemondásról is, amire egyébként a legtöbb esetben sor kerül. Ez a helyes gyakorlat lehetővé teszi, hogy a meghallgatáson részt vevő alkalmazottak eleget tegyenek azon követelményeknek, miszerint a jogról való lemondást kétséget kizáró módon kell bizonyítani, és arra az ügy ismeretében, vagyis tájékoztatáson alapuló beleegyezés alapján (52), kényszer alkalmazása nélkül kerülhet sor (53).

Az FB azt ajánlja, hogy a szabadon megválasztott tanácsadó általi segítségnyújtáshoz való jogról történő lemondást kétséget kizáró módon – az érintett személy aláírásával ellátva – tüntessék fel a meghallgatási jegyzőkönyvben. A Kézikönyvet ennek megfelelően kellene módosítani.

3.1.2.5.   Az önvádra kötelezés tilalma

| 42. | A tisztviselők és az alkalmazottak kötelesek teljes mértékben együttműködni az OLAF-al, és a vizsgálathoz szükséges minden támogatást biztosítani. Ennek érdekében minden hasznos tájékoztatást és magyarázatot meg kell adniuk az OLAF alkalmazottainak (54). A Kézikönyv szerint érintett személyként rájuk is vonatkozik az önvádra kötelezés tilalma (55). Ezt a két elvet össze kell egyeztetni, noha az önvád tilalma változatlanul elsőbbséget élvez. Tehát úgy tekinthető, hogy az érintett személy nem kötelezhető egy szabálytalanság elkövetésének beismerésére, viszont a lojalitási kötelezettsége például nem teszi lehetővé, hogy ne jelenjen meg az OLAF meghívásaira. |
| --- | --- |

42.

A tisztviselők és az alkalmazottak kötelesek teljes mértékben együttműködni az OLAF-al, és a vizsgálathoz szükséges minden támogatást biztosítani. Ennek érdekében minden hasznos tájékoztatást és magyarázatot meg kell adniuk az OLAF alkalmazottainak (54). A Kézikönyv szerint érintett személyként rájuk is vonatkozik az önvádra kötelezés tilalma (55). Ezt a két elvet össze kell egyeztetni, noha az önvád tilalma változatlanul elsőbbséget élvez. Tehát úgy tekinthető, hogy az érintett személy nem kötelezhető egy szabálytalanság elkövetésének beismerésére, viszont a lojalitási kötelezettsége például nem teszi lehetővé, hogy ne jelenjen meg az OLAF meghívásaira.

Az FB nagyra értékeli, hogy a 1073/1999/EK rendelet reformjában kifejezetten szerepel ez a jog.

3.1.2.6.   A személyes adatok védelméhez való jog

| 43. | E jogot a Charta és az emberi jogok európai egyezménye 8. cikke, valamint a 1073/1999/EK és a 2185/96/EK, Euratom rendelet 8. cikke, továbbá a 45/2001/EK rendelet biztosítja. Az FB úgy véli, hogy e kérdés fontossága olyan alaposabb értékelést tesz szükségessé, amely túlmutat a jelen vélemény keretein. |
| --- | --- |

43.

E jogot a Charta és az emberi jogok európai egyezménye 8. cikke, valamint a 1073/1999/EK és a 2185/96/EK, Euratom rendelet 8. cikke, továbbá a 45/2001/EK rendelet biztosítja. Az FB úgy véli, hogy e kérdés fontossága olyan alaposabb értékelést tesz szükségessé, amely túlmutat a jelen vélemény keretein.

3.1.2.7.   A vizsgálati dokumentumokhoz és /vagy a zárójelentéshez való hozzáférés joga

| 44. | Az ítélkezési gyakorlat szerint az érintett személyek nem hivatkozhatnak sikerrel sem a védelemhez való jogok tiszteletben tartására, sem a Charta 41. cikkére (mindenki joga arra, hogy a személyére vonatkozó iratokba betekintsen) annak érdekében, hogy hozzáférését kapjanak a vizsgálati dokumentumokhoz és/vagy a zárójelentéshez. Az Európai Unió Bírósága folyamatosan azt hangsúlyozta, hogy az OLAF-ra bízott feladat teljesítésének hatékonysága és bizalmassága, valamint az OLAF függetlensége sérülhetne, ha az érintett személy számára sérelmet okozó jogerős határozatának a meghozatala előtt hozzáférést biztosítana e dokumentumokhoz (56). Mivel az OLAF vizsgálati jelentései vagy a tagállami igazságügyi hatóságokhoz való továbbításról szóló határozatok nem tekinthetők sérelmet okozónak, az OLAF nem köteles hozzáférést biztosítani az iratanyaghoz az említett aktusok elfogadását megelőzően. Az ítélkezési gyakorlat jogosan korlátozta az említett jogosultságot, hiszen a vizsgálat későbbi (bírói, fegyelmi vagy pénzügyi) szakaszában teljes mértékben biztosítják annak érvényesülését. |
| --- | --- |

44.

Az ítélkezési gyakorlat szerint az érintett személyek nem hivatkozhatnak sikerrel sem a védelemhez való jogok tiszteletben tartására, sem a Charta 41. cikkére (mindenki joga arra, hogy a személyére vonatkozó iratokba betekintsen) annak érdekében, hogy hozzáférését kapjanak a vizsgálati dokumentumokhoz és/vagy a zárójelentéshez. Az Európai Unió Bírósága folyamatosan azt hangsúlyozta, hogy az OLAF-ra bízott feladat teljesítésének hatékonysága és bizalmassága, valamint az OLAF függetlensége sérülhetne, ha az érintett személy számára sérelmet okozó jogerős határozatának a meghozatala előtt hozzáférést biztosítana e dokumentumokhoz (56). Mivel az OLAF vizsgálati jelentései vagy a tagállami igazságügyi hatóságokhoz való továbbításról szóló határozatok nem tekinthetők sérelmet okozónak, az OLAF nem köteles hozzáférést biztosítani az iratanyaghoz az említett aktusok elfogadását megelőzően. Az ítélkezési gyakorlat jogosan korlátozta az említett jogosultságot, hiszen a vizsgálat későbbi (bírói, fegyelmi vagy pénzügyi) szakaszában teljes mértékben biztosítják annak érvényesülését.

| 45. | Mindazonáltal az érintett személyek az 1049/2001/EK rendelet alapján hozzáférési kérelmeket fogalmaznak meg a Bizottság – így az OLAF – dokumentumaihoz. Jóllehet e rendelet tárgya az intézmények dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférés, a jogszabály nem zárja ki, hogy valamely személy beletekintsen az őt érintő iratokba, annál is inkább, mivel nem köteles megindokolni a kérelmét. Az OLAF azonban a 1049/2001/EK rendelet 4. cikke alapján megtagadhatja a dokumentumaihoz való hozzáférést, különösen akkor, ha a vizsgálat folyamatban van, de abban az esetben is, ha már lezárult, viszont még nem hozták meg a szükséges nyomonkövetési intézkedéseket. Az elutasítást kellően meg kell indokolni, miután konkrétan és egyenként megvizsgáltak minden egyes kért dokumentumot, és indokolták azok védelmének valóságos – és nem pusztán feltételezett – szükségességét (57). |
| --- | --- |

45.

Mindazonáltal az érintett személyek az 1049/2001/EK rendelet alapján hozzáférési kérelmeket fogalmaznak meg a Bizottság – így az OLAF – dokumentumaihoz. Jóllehet e rendelet tárgya az intézmények dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférés, a jogszabály nem zárja ki, hogy valamely személy beletekintsen az őt érintő iratokba, annál is inkább, mivel nem köteles megindokolni a kérelmét. Az OLAF azonban a 1049/2001/EK rendelet 4. cikke alapján megtagadhatja a dokumentumaihoz való hozzáférést, különösen akkor, ha a vizsgálat folyamatban van, de abban az esetben is, ha már lezárult, viszont még nem hozták meg a szükséges nyomonkövetési intézkedéseket. Az elutasítást kellően meg kell indokolni, miután konkrétan és egyenként megvizsgáltak minden egyes kért dokumentumot, és indokolták azok védelmének valóságos – és nem pusztán feltételezett – szükségességét (57).

| 46. | Az FB e ponton bizonyos ellentmondást állapít meg, amennyiben a közösségi ítélkezési gyakorlat – amely folyamatosan úgy értelmezte a mintahatározat 4. cikkét, hogy az nem jelent olyan kötelezettséget az OLAF részére, hogy biztosítania kellene a dokumentumaihoz való hozzáférést (58) – könnyen megkerülhető a 1049/2001/EK rendeletre történő hivatkozással. Az említett rendelet preambulumbekezdéseiben kinyilvánított jogalkotói szándék nem konkrétan az érintett személyek saját irataihoz való hozzáférésének elismerése volt, hanem arra irányult, hogy a lehető legszélesebb körben lehetővé tegyék a dokumentumokhoz való hozzáférést, ezáltal a lehető legnagyobb átláthatóságot biztosítva az uniós intézmények munkájának. Emellett a Charta is ismeri ezt a megkülönböztetést, mivel a 41. cikkének (2) bekezdésében, valamint 42. cikkében az érintettnek a személyére vonatkozó iratokba való beletekintésről, illetve bármely uniós polgárnak, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személynek az uniós intézmények, szervek és szervezetek dokumentumaihoz való hozzáféréséről tesz említést. Az említett eltérő elvek közötti ellentmondások alaposabb mérlegelést kívánnak, és meg kell találni a megoldásokat. |
| --- | --- |

46.

Az FB e ponton bizonyos ellentmondást állapít meg, amennyiben a közösségi ítélkezési gyakorlat – amely folyamatosan úgy értelmezte a mintahatározat 4. cikkét, hogy az nem jelent olyan kötelezettséget az OLAF részére, hogy biztosítania kellene a dokumentumaihoz való hozzáférést (58) – könnyen megkerülhető a 1049/2001/EK rendeletre történő hivatkozással. Az említett rendelet preambulumbekezdéseiben kinyilvánított jogalkotói szándék nem konkrétan az érintett személyek saját irataihoz való hozzáférésének elismerése volt, hanem arra irányult, hogy a lehető legszélesebb körben lehetővé tegyék a dokumentumokhoz való hozzáférést, ezáltal a lehető legnagyobb átláthatóságot biztosítva az uniós intézmények munkájának. Emellett a Charta is ismeri ezt a megkülönböztetést, mivel a 41. cikkének (2) bekezdésében, valamint 42. cikkében az érintettnek a személyére vonatkozó iratokba való beletekintésről, illetve bármely uniós polgárnak, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személynek az uniós intézmények, szervek és szervezetek dokumentumaihoz való hozzáféréséről tesz említést. Az említett eltérő elvek közötti ellentmondások alaposabb mérlegelést kívánnak, és meg kell találni a megoldásokat.

| 47. | A gyakorlatot illetően az FB megállapította, hogy az OLAF az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek alkalmazásával elutasította a legtöbb dokumentumokhoz való hozzáférési kérelmet. Az FB elfogadja ezt az álláspontot. Az OLAF-nak azonban megfelelő módon és kellő mértékben meg kell indokolnia az elutasító határozatait ahhoz, hogy az Európai Unió Bíróságai ne semmisítsék meg azokat (59). |
| --- | --- |

47.

A gyakorlatot illetően az FB megállapította, hogy az OLAF az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek alkalmazásával elutasította a legtöbb dokumentumokhoz való hozzáférési kérelmet. Az FB elfogadja ezt az álláspontot. Az OLAF-nak azonban megfelelő módon és kellő mértékben meg kell indokolnia az elutasító határozatait ahhoz, hogy az Európai Unió Bíróságai ne semmisítsék meg azokat (59).

| 48. | Szintén az OLAF dokumentumaihoz való közvetett hozzáférési módot jelenthet egy személyes adatokhoz való hozzáférés iránti, a 45/2001/EK rendelet alapján benyújtott kérelem. Amint a fentiekben jeleztük, az FB fenntartja e tárgyra vonatkozó véleményét. |
| --- | --- |

48.

Szintén az OLAF dokumentumaihoz való közvetett hozzáférési módot jelenthet egy személyes adatokhoz való hozzáférés iránti, a 45/2001/EK rendelet alapján benyújtott kérelem. Amint a fentiekben jeleztük, az FB fenntartja e tárgyra vonatkozó véleményét.

Az FB úgy véli, hogy csak kellően indokolt esetben, és az egyes dokumentumok konkrét és egyedi vizsgálatát követően kell hozzáférést biztosítani az OLAF bizalmas jellegű dokumentumaihoz. E hozzáférés semmi esetre sem akadályozhatja az OLAF feladatának teljes függetlenséggel történő ellátását.

Alaposabb mérlegelés szükséges a tekintetben, hogy hogyan egyeztethető össze az OLAF bizalmas vizsgálati tevékenységeinek védelme iránti igény, valamint az érintett személyek azon lehetősége, hogy hozzáférést kérjenek a vizsgálati dokumentumokhoz.

3.1.3.   A vizsgálat lezárásának szakasza

3.1.3.1.   Kötelezettség az érintett személy észrevételeinek a vizsgálat végén levont következtetésekben történő megemlítésére

| 49. | Az FB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy sem a Kézikönyv nem írja elő, sem a gyakorlatban nem tartják maradéktalanul tiszteletben (60) ezt a Személyzeti Szabályzatba foglalt kötelezettséget (61). |
| --- | --- |

49.

Az FB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy sem a Kézikönyv nem írja elő, sem a gyakorlatban nem tartják maradéktalanul tiszteletben (60) ezt a Személyzeti Szabályzatba foglalt kötelezettséget (61).

3.1.3.2.   Az érdekelt joga a vizsgálat lezárásáról történő tájékoztatásra

| 50. | Az érintett tájékoztatáshoz való jogát hivatalosan csak abban az esetben írják elő, ha további lépések megtétele nélkül megszüntetik a vizsgálatot (62). Az FB pozitívumként értékeli, hogy azokban a vizsgált ügyekben, amelyekben sor került nyomon követésre, mégis rendszeresen tájékoztatták az érintett személyeket a vizsgálat lezárásáról, és az OLAF közlésre vonatkozó ajánlásairól. Az említett közlések a 45/2001/EK rendelet szerinti személyesadat-feldolgozásnak minősülnek, ami indokolhatja az érintett személy tájékoztatását. Az FB mindazonáltal az szeretné, ha a jogalkotó tisztázná ezt a kérdést az 1073/1999/EK rendelet reformja alkalmával, úgy véli továbbá, hogy a bizalmas kezelést igénylő ügyekben meg kellene tartani az eltérés lehetőségét. |
| --- | --- |

50.

Az érintett tájékoztatáshoz való jogát hivatalosan csak abban az esetben írják elő, ha további lépések megtétele nélkül megszüntetik a vizsgálatot (62). Az FB pozitívumként értékeli, hogy azokban a vizsgált ügyekben, amelyekben sor került nyomon követésre, mégis rendszeresen tájékoztatták az érintett személyeket a vizsgálat lezárásáról, és az OLAF közlésre vonatkozó ajánlásairól. Az említett közlések a 45/2001/EK rendelet szerinti személyesadat-feldolgozásnak minősülnek, ami indokolhatja az érintett személy tájékoztatását. Az FB mindazonáltal az szeretné, ha a jogalkotó tisztázná ezt a kérdést az 1073/1999/EK rendelet reformja alkalmával, úgy véli továbbá, hogy a bizalmas kezelést igénylő ügyekben meg kellene tartani az eltérés lehetőségét.

| 51. | Az FB nagyra értékeli, hogy 1073/1999/EK rendelet reformjának keretében köteleznék az OLAF-ot, hogy tájékoztassa az érintett személyt a következtetéseiről és ajánlásairól mielőtt megküldené zárójelentését az illetékes hatóságok részére, kivéve amennyiben a vizsgálat nyomonkövetésének védelme érdekében titoktartásra van szükség. Ezzel szemben az FB fenntartásainak ad hangot abban a tekintetben, hogy az érintett személy tájékoztatásának elhalasztása esetén szükség van-e az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek hozzájárulásának megszerzésére (63). |
| --- | --- |

51.

Az FB nagyra értékeli, hogy 1073/1999/EK rendelet reformjának keretében köteleznék az OLAF-ot, hogy tájékoztassa az érintett személyt a következtetéseiről és ajánlásairól mielőtt megküldené zárójelentését az illetékes hatóságok részére, kivéve amennyiben a vizsgálat nyomonkövetésének védelme érdekében titoktartásra van szükség. Ezzel szemben az FB fenntartásainak ad hangot abban a tekintetben, hogy az érintett személy tájékoztatásának elhalasztása esetén szükség van-e az intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek hozzájárulásának megszerzésére (63).

A Kézikönyvben pontosítani kell azt a – gyakorlatban is betartandó – kötelezettséget, hogy az érintett személy észrevételeit meg kell említeni a vizsgálatból levont következtetésekben.

Az FB úgy ítéli meg, hogy az OLAF vizsgálataira vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek – kellően indokolt esetektől eltekintve –, elő kell írniuk az érintett személy tájékoztatását a vizsgálat lezárásakor. Ha az OLAF e tájékoztatás elhalasztása mellett dönt, erről csupán tájékoztatnia kellene az illetékes intézményeket, szerveket, hivatalokat vagy ügynökségeket.

3.2.   
  Külső vizsgálatok

| 52. | A külső vizsgálatok által érintett személyek egyes jogokat ugyanazon jogcímen élveznek mint a belső vizsgálatok érintettjei (a dokumentumokhoz történő hozzáféréshez való jog, a személyes adatok tiszteletben tartásához való jog stb.) E jogok alkalmazási szabályai bármely típusú vizsgálat esetén azonosak, az FB tehát visszautal korábbi fejtegetéseire. |
| --- | --- |

52.

A külső vizsgálatok által érintett személyek egyes jogokat ugyanazon jogcímen élveznek mint a belső vizsgálatok érintettjei (a dokumentumokhoz történő hozzáféréshez való jog, a személyes adatok tiszteletben tartásához való jog stb.) E jogok alkalmazási szabályai bármely típusú vizsgálat esetén azonosak, az FB tehát visszautal korábbi fejtegetéseire.

| 53. | Az FB megállapítása szerint az OLAF külső vizsgálataira vonatkozó eljárási garanciákat érintő meglévő közösségi jogszabályai általában véve elégtelenek. A külső vizsgálatok szorosan összefüggnek a tagállami jogszabályok állapotával (64). A tagállami jogszabályokra való visszautalás azonban néhány esetben veszélyeztetheti – a Lisszaboni Szerződés 325. cikkébe foglalt – egyenértékűség elvét a csalás elleni hatékony védelem terén. A 1073/1999/EK rendelet reformjának alkalmat kell kínálnia a szükséges tisztázásra (65). |
| --- | --- |

53.

Az FB megállapítása szerint az OLAF külső vizsgálataira vonatkozó eljárási garanciákat érintő meglévő közösségi jogszabályai általában véve elégtelenek. A külső vizsgálatok szorosan összefüggnek a tagállami jogszabályok állapotával (64). A tagállami jogszabályokra való visszautalás azonban néhány esetben veszélyeztetheti – a Lisszaboni Szerződés 325. cikkébe foglalt – egyenértékűség elvét a csalás elleni hatékony védelem terén. A 1073/1999/EK rendelet reformjának alkalmat kell kínálnia a szükséges tisztázásra (65).

| 54. | Az FB megállapítja, hogy a 2988/95/EK, 2185/96/EK, Euratom és a 1073/1999/EK rendeletek világos szabályainak hiánya következtében különféle gyakorlatok alakultak ki az OLAF-on belül. A Kézikönyvben rögzített iránymutatások nem tűnnek elegendőnek az operatív egységek eltérő gyakorlatainak összehangolásához. Az alkalmazandó tagállami szabályok sokfélesége egyébként indokolhatná, hogy segédkönyvet állítsanak össze a vizsgálók részére. |
| --- | --- |

54.

Az FB megállapítja, hogy a 2988/95/EK, 2185/96/EK, Euratom és a 1073/1999/EK rendeletek világos szabályainak hiánya következtében különféle gyakorlatok alakultak ki az OLAF-on belül. A Kézikönyvben rögzített iránymutatások nem tűnnek elegendőnek az operatív egységek eltérő gyakorlatainak összehangolásához. Az alkalmazandó tagállami szabályok sokfélesége egyébként indokolhatná, hogy segédkönyvet állítsanak össze a vizsgálók részére.

| 55. | Az FB emellett joghézagokat észlel a közvetlen ráfordítások terén végzett külső vizsgálatok lefolytatásával kapcsolatban is. Mivel olyan projektekről van szó, amelyeket kizárólag az Európai Unió finanszíroz, és amelyek irányításában a tagállamok nem vesznek részt, gyakran nehézséget okoz az OLAF számára annak megállapítása, hogy mely tagállami közigazgatási hatóságoktól kérhet segítséget a helyszíni ellenőrzések végrehajtásakor. Másrészt nincs egyértelműen meghatározva, hogy meddig terjed az OLAF-nak a 2185/96/EK, Euratom rendelet 7. cikkében hivatkozott vizsgálati hatásköre. Az FB olyan helyzeteket tárt fel, amikor az említett joghézagok késedelmeket és komoly nehézségeket okoztak a vizsgálat során. Az FB tehát úgy véli, hogy e területen különösen szükség van tisztázásra a 1073/1999/EK rendelet reformjának alkalmával. |
| --- | --- |

55.

Az FB emellett joghézagokat észlel a közvetlen ráfordítások terén végzett külső vizsgálatok lefolytatásával kapcsolatban is. Mivel olyan projektekről van szó, amelyeket kizárólag az Európai Unió finanszíroz, és amelyek irányításában a tagállamok nem vesznek részt, gyakran nehézséget okoz az OLAF számára annak megállapítása, hogy mely tagállami közigazgatási hatóságoktól kérhet segítséget a helyszíni ellenőrzések végrehajtásakor. Másrészt nincs egyértelműen meghatározva, hogy meddig terjed az OLAF-nak a 2185/96/EK, Euratom rendelet 7. cikkében hivatkozott vizsgálati hatásköre. Az FB olyan helyzeteket tárt fel, amikor az említett joghézagok késedelmeket és komoly nehézségeket okoztak a vizsgálat során. Az FB tehát úgy véli, hogy e területen különösen szükség van tisztázásra a 1073/1999/EK rendelet reformjának alkalmával.

| 56. | A Charta hatálybalépése fokozta az emberi jogok és eljárási garanciák – az eljárás típusától független – fontosságának tudatosítását. Mindazonáltal figyelembe kell venni az OLAF – mint vizsgálatokat végző igazgatási szervezet – sajátosságait. A külső vizsgálatok eljárási kötelezettségeinek a belső vizsgálatok meglévő kötelezettségeivel történő egyszerű hozzáigazgatása figyelmen kívül hagyná azok eltérő jellegét, és súlyosan veszélyeztetné a vizsgálatok hatékonyságát, ugyanakkor azonban nem erősítené hatékonyan és jelentősen az érintett személyek jogait. |
| --- | --- |

56.

A Charta hatálybalépése fokozta az emberi jogok és eljárási garanciák – az eljárás típusától független – fontosságának tudatosítását. Mindazonáltal figyelembe kell venni az OLAF – mint vizsgálatokat végző igazgatási szervezet – sajátosságait. A külső vizsgálatok eljárási kötelezettségeinek a belső vizsgálatok meglévő kötelezettségeivel történő egyszerű hozzáigazgatása figyelmen kívül hagyná azok eltérő jellegét, és súlyosan veszélyeztetné a vizsgálatok hatékonyságát, ugyanakkor azonban nem erősítené hatékonyan és jelentősen az érintett személyek jogait.

3.2.1.   A vizsgálat megindításának szakasza

3.2.1.1.   Az érdekelt személy tájékoztatása

| 57. | A mostani jogszabály nem kötelezi az OLAF-ot arra, hogy tájékoztassa az érdekelt személyt a vizsgálat általi érintettségéről. A tájékoztatás elmaradását a vizsgálat szükségletei indokolják. Különösen a helyszíni ellenőrzéseket hajtják végre gyakran váratlanul. Az érintett tagállamnak a helyszíni vizsgálat végrehajtásáról (és nem a vizsgálat megindításáról) való előzetes tájékoztatása a jóhiszemű együttműködés elvének megfelelő gyakorlati követelmény (66). E tájékoztatást kellő időben a helyszíni ellenőrzést megelőzően kell megadni. Ezzel szemben a Kézikönyv előírja az érdekelt személy tájékoztatását, amennyiben ez nem veszélyeztetheti a vizsgálatot (67). A 1073/1999/EK rendelet reformja szintén ezt a megközelítést fogadta el. |
| --- | --- |

57.

A mostani jogszabály nem kötelezi az OLAF-ot arra, hogy tájékoztassa az érdekelt személyt a vizsgálat általi érintettségéről. A tájékoztatás elmaradását a vizsgálat szükségletei indokolják. Különösen a helyszíni ellenőrzéseket hajtják végre gyakran váratlanul. Az érintett tagállamnak a helyszíni vizsgálat végrehajtásáról (és nem a vizsgálat megindításáról) való előzetes tájékoztatása a jóhiszemű együttműködés elvének megfelelő gyakorlati követelmény (66). E tájékoztatást kellő időben a helyszíni ellenőrzést megelőzően kell megadni. Ezzel szemben a Kézikönyv előírja az érdekelt személy tájékoztatását, amennyiben ez nem veszélyeztetheti a vizsgálatot (67). A 1073/1999/EK rendelet reformja szintén ezt a megközelítést fogadta el.

| 58. | Az FB megállapítja, hogy a külső vizsgálatok többsége esetében az érintett természetes és /vagy jogi személyeket a vizsgálat megindításáról tájékoztató, illetve a helyszíni vizsgálatot közlő értesítés révén, vagy pedig a helyszíni vizsgálat alkalmával tájékoztatták. Amennyiben olyan döntés született, hogy nem tájékoztatják az érdekelt személyt, ezt a határozatot általában megindokolták. Azonban az említett indokok csak a tagállami igazságügyi hatóságoknak történő információközléskor összeállított dokumentumokban szerepelnek. |
| --- | --- |

58.

Az FB megállapítja, hogy a külső vizsgálatok többsége esetében az érintett természetes és /vagy jogi személyeket a vizsgálat megindításáról tájékoztató, illetve a helyszíni vizsgálatot közlő értesítés révén, vagy pedig a helyszíni vizsgálat alkalmával tájékoztatták. Amennyiben olyan döntés született, hogy nem tájékoztatják az érdekelt személyt, ezt a határozatot általában megindokolták. Azonban az említett indokok csak a tagállami igazságügyi hatóságoknak történő információközléskor összeállított dokumentumokban szerepelnek.

Az FB úgy véli, hogy az érdekelt személynek a vizsgálat megindításáról való előzetes tájékoztatása némely esetben veszélyezteti annak hatékonyságát (különösen helyszíni ellenőrzések esetén), és súlyosbítja az OLAF eljárási kötelezettségeit. A 1073/1999/EK rendelet reformja során figyelembe kell venni ezt a veszélyt. Az érintett személy tájékoztatására vonatkozó kötelezettség bevezetése előtt alaposabb tanulmányt kell készíteni a vizsgálat hatékonyságára gyakorolt esetleges következményekről.

3.2.2.   A vizsgálat lefolytatásának szakasza

3.2.2.1   Az OLAF alkalmazottainak meghatalmazására vonatkozó kötelezettség

| 59. | A 2185/96/EK, Euratom rendeletbe foglalt helyszíni ellenőrzések keretében a vizsgálók hatáskörüket egy, a személyazonosságukat és beosztásukat feltüntető írásos meghatalmazás és azzal együtt a vizsgálat tárgyát és célját jelző okirat bemutatása mellett gyakorolják (68). Ez utóbbi kötelezettség lehetővé teszi a védelemhez való jog megóvását (69). |
| --- | --- |

59.

A 2185/96/EK, Euratom rendeletbe foglalt helyszíni ellenőrzések keretében a vizsgálók hatáskörüket egy, a személyazonosságukat és beosztásukat feltüntető írásos meghatalmazás és azzal együtt a vizsgálat tárgyát és célját jelző okirat bemutatása mellett gyakorolják (68). Ez utóbbi kötelezettség lehetővé teszi a védelemhez való jog megóvását (69).

| 60. | Az FB a gyakorlatban azt tapasztalta, hogy nem alkalmazzák egységes módon az említett szabályokat. Az írásos meghatalmazás a csoportvezető által aláírt, az érintett személyt a vizsgálat lefolytatására felhatalmazó kinevező határozat alakját ölti. A meghatalmazásban mindig megjelölik a vizsgálat tárgyát és célját, de bizonyos esetekben a kijelölt alkalmazott nevét nem említik meg, máskor pedig a helyszíni ellenőrzés alá eső gazdasági szereplő által aláírandó tértivevénnyel küldik el a meghatalmazást. Emellett a meghallgatásról vagy helyszíni ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvek nem rendszeresen tesznek említést arról, hogy az OLAF alkalmazottai bemutatták-e a meghatalmazásukat, ami pedig elkerülhetővé tenne bármely későbbi jogvitát. |
| --- | --- |

60.

Az FB a gyakorlatban azt tapasztalta, hogy nem alkalmazzák egységes módon az említett szabályokat. Az írásos meghatalmazás a csoportvezető által aláírt, az érintett személyt a vizsgálat lefolytatására felhatalmazó kinevező határozat alakját ölti. A meghatalmazásban mindig megjelölik a vizsgálat tárgyát és célját, de bizonyos esetekben a kijelölt alkalmazott nevét nem említik meg, máskor pedig a helyszíni ellenőrzés alá eső gazdasági szereplő által aláírandó tértivevénnyel küldik el a meghatalmazást. Emellett a meghallgatásról vagy helyszíni ellenőrzésről szóló jegyzőkönyvek nem rendszeresen tesznek említést arról, hogy az OLAF alkalmazottai bemutatták-e a meghatalmazásukat, ami pedig elkerülhetővé tenne bármely későbbi jogvitát.

Az FB azt ajánlja, hogy hangolják összes az OLAF alkalmazottainak meghatalmazására vonatkozó gyakorlatokat és alkalmazzanak világos szabályokat.

A későbbi jogviták elkerülése érdekében, a helyszíni ellenőrzésről és/vagy meghallgatásról készült jegyzőkönyvekben kifejezetten meg kell említeni, hogy a vizsgálók bemutatták-e a meghatalmazásukat.

3.2.2.2.   Az érdekelt személy lehetősége az őt érintő valamennyi tényre vonatkozó véleményének kifejtésére

| 61. | A jelenlegi uniós jogszabályok – a belső vizsgálatok előírásaitól eltérően – nem ismerik el kifejezetten az érdekelt személyek jogát az őket érintő valamennyi tényre vonatkozó véleményük kifejtésére. A Kézikönyv azonban rendelkezik arról az eshetőségről, hogy lehetőséget adjanak az érintett személynek, hogy a végső következtetések levonása előtt kifejthesse a véleményét (70). |
| --- | --- |

61.

A jelenlegi uniós jogszabályok – a belső vizsgálatok előírásaitól eltérően – nem ismerik el kifejezetten az érdekelt személyek jogát az őket érintő valamennyi tényre vonatkozó véleményük kifejtésére. A Kézikönyv azonban rendelkezik arról az eshetőségről, hogy lehetőséget adjanak az érintett személynek, hogy a végső következtetések levonása előtt kifejthesse a véleményét (70).

| 62. | A 2185/96/EK, Euratom rendelet 7. cikke felsorolja az OLAF helyszíni ellenőrzések során gyakorolható hatásköreit. Ez a lista nem teljes körű, és nem tartalmaz kifejezett hivatkozást az OLAF azon hatásköreire, hogy hivatalos meghallgatásokat tarthat vagy szóbeli magyarázatokat kérhet a helyszíni meghallgatás során (71). Mindazonáltal az érintett műveletekkel kapcsolatos „[...] minden információhoz történő hozzáférés” joga az alkalmazott tagállami jogszabályoknak megfelelően gyakorolható. Az FB a vizsgálatok tanulmányozása során megállapította, hogy néhány alkalommal hivatalos meghallgatásra került sor, más esetekben pedig az érintett személyeknek lehetősségük nyílt arra, hogy a helyszíni ellenőrzések során kifejtsék a véleményüket, ez azonban nem meghallgatás formájában történt. Ezen felül a meghallgatás elmaradását csak a tagállami igazságügyi hatóságoknak történő információközléskor indokolták meg. |
| --- | --- |

62.

A 2185/96/EK, Euratom rendelet 7. cikke felsorolja az OLAF helyszíni ellenőrzések során gyakorolható hatásköreit. Ez a lista nem teljes körű, és nem tartalmaz kifejezett hivatkozást az OLAF azon hatásköreire, hogy hivatalos meghallgatásokat tarthat vagy szóbeli magyarázatokat kérhet a helyszíni meghallgatás során (71). Mindazonáltal az érintett műveletekkel kapcsolatos „[...] minden információhoz történő hozzáférés” joga az alkalmazott tagállami jogszabályoknak megfelelően gyakorolható. Az FB a vizsgálatok tanulmányozása során megállapította, hogy néhány alkalommal hivatalos meghallgatásra került sor, más esetekben pedig az érintett személyeknek lehetősségük nyílt arra, hogy a helyszíni ellenőrzések során kifejtsék a véleményüket, ez azonban nem meghallgatás formájában történt. Ezen felül a meghallgatás elmaradását csak a tagállami igazságügyi hatóságoknak történő információközléskor indokolták meg.

| 63. | Az FB megjegyzi, hogy a 1073/1999/EK rendelet reformjában szereplő javaslat szerint az érintett személyek meghallgatását – az annak elhalasztását indokoló kivételektől eltekintve – kötelezővé tennék az OLAF számára. Az FB úgy ítéli meg, hogy a jogbiztonság biztosítása és az eljárási szabályok következetes és egységes alkalmazása érdekében a vizsgálati hatásköröket (így pl.: a meghallgatás lefolytatásának vagy szóbeli magyarázatok kérésének lehetőségét) kifejezetten bele kell foglalni a 1073/1999/EK reformjába. |
| --- | --- |

63.

Az FB megjegyzi, hogy a 1073/1999/EK rendelet reformjában szereplő javaslat szerint az érintett személyek meghallgatását – az annak elhalasztását indokoló kivételektől eltekintve – kötelezővé tennék az OLAF számára. Az FB úgy ítéli meg, hogy a jogbiztonság biztosítása és az eljárási szabályok következetes és egységes alkalmazása érdekében a vizsgálati hatásköröket (így pl.: a meghallgatás lefolytatásának vagy szóbeli magyarázatok kérésének lehetőségét) kifejezetten bele kell foglalni a 1073/1999/EK reformjába.

| 64. | Az FB véleménye szerint azonban – annak elkerülése érdekében, hogy a túlszabályozás további vizsgálati terhet jelentsen és meghosszabbítsa a már amúgy is túl hosszadalmas eljárást – a vizsgálati jogkörök említett tisztázásának eredményeként nem feltétlenül kell az érintett meghallgatására vonatkozó kötelezettséget szabni az OLAF-ra. Ugyanis az OLAF közigazgatási vizsgálata csupán egy hosszabb folyamat bevezető szakasza. A védelemhez való jog tiszteletben tartását a vizsgálat egésze tekintetében kell értékelni, vagyis figyelembe kell venni a vizsgálatok közigazgatási, fegyelmi vagy bírósági nyomonkövetését, amelyek során teljes mértékben érvényesül a kontradiktórius eljárás elve. Ezen felül a jelenlegi közösségi ítélkezési gyakorlat szerint az OLAF vizsgálatai nem okoznak sérelmet, tehát elvileg nem okoz kárt az érintett személyeknek, hogy e szakaszban nem teljes körűen érvényesül a kontradiktórius eljárás elve és a védelemhez való jog (72). |
| --- | --- |

64.

Az FB véleménye szerint azonban – annak elkerülése érdekében, hogy a túlszabályozás további vizsgálati terhet jelentsen és meghosszabbítsa a már amúgy is túl hosszadalmas eljárást – a vizsgálati jogkörök említett tisztázásának eredményeként nem feltétlenül kell az érintett meghallgatására vonatkozó kötelezettséget szabni az OLAF-ra. Ugyanis az OLAF közigazgatási vizsgálata csupán egy hosszabb folyamat bevezető szakasza. A védelemhez való jog tiszteletben tartását a vizsgálat egésze tekintetében kell értékelni, vagyis figyelembe kell venni a vizsgálatok közigazgatási, fegyelmi vagy bírósági nyomonkövetését, amelyek során teljes mértékben érvényesül a kontradiktórius eljárás elve. Ezen felül a jelenlegi közösségi ítélkezési gyakorlat szerint az OLAF vizsgálatai nem okoznak sérelmet, tehát elvileg nem okoz kárt az érintett személyeknek, hogy e szakaszban nem teljes körűen érvényesül a kontradiktórius eljárás elve és a védelemhez való jog (72).

3.2.2.3.   A véleménynyilvánításra használt hivatalos nyelv megválasztásához való jog

| 65. | A 2185/96/EK, Euratom rendelet kötelezővé teszi, hogy a vizsgálati jelentéseket a tagállami eljárási szabályok figyelembevételével készítsék el. Tehát az érintett személyek által a helyszíni ellenőrzések során adott szóbeli magyarázatokat az ellenőrzés helye szerinti tagállam nyelvén kell rögzíteni. Az FB megállapította, hogy az OLAF tiszteletben tartotta ezt a kötelezettséget. Ezen felül, amennyiben hivatalos meghallgatásokra került sor, az érintett személyeknek lehetőségük nyílt arra, hogy a választásuk szerinti nyelven fejtsék ki a véleményüket. |
| --- | --- |

65.

A 2185/96/EK, Euratom rendelet kötelezővé teszi, hogy a vizsgálati jelentéseket a tagállami eljárási szabályok figyelembevételével készítsék el. Tehát az érintett személyek által a helyszíni ellenőrzések során adott szóbeli magyarázatokat az ellenőrzés helye szerinti tagállam nyelvén kell rögzíteni. Az FB megállapította, hogy az OLAF tiszteletben tartotta ezt a kötelezettséget. Ezen felül, amennyiben hivatalos meghallgatásokra került sor, az érintett személyeknek lehetőségük nyílt arra, hogy a választásuk szerinti nyelven fejtsék ki a véleményüket.

3.2.2.4.   A választott segítőhöz való jog, valamint az ügyvéd és ügyfele közötti levelezés titkossága

| 66. | A jelenlegi jogszabályok nem írják elő kifejezetten a választott segítőhöz való jogot. Ennélfogva az FB támogatja három intézmény azon javaslatát, hogy ezt a jogot vegyék fel az OLAF vizsgálatokra alkalmazandó eljárási garanciák közé (73). E jog a gazdasági szereplőkre is kiterjeszthető a helyszíni ellenőrzések alkalmával, különösen ha azt a tagállami jog is előírja. |
| --- | --- |

66.

A jelenlegi jogszabályok nem írják elő kifejezetten a választott segítőhöz való jogot. Ennélfogva az FB támogatja három intézmény azon javaslatát, hogy ezt a jogot vegyék fel az OLAF vizsgálatokra alkalmazandó eljárási garanciák közé (73). E jog a gazdasági szereplőkre is kiterjeszthető a helyszíni ellenőrzések alkalmával, különösen ha azt a tagállami jog is előírja.

| 67. | E tekintetben az FB visszautal a Bizottság versenyjogi ellenőrzési jogkörére vonatkozó közösségi ítélkezési gyakorlatra. Az e területen folytatott vizsgálatoknak az OLAF vizsgálataival közös jellemzője, hogy céljuk egy meghatározott ténybeli és jogi helyzet tényleges fennállásának és hatókörének megállapítása. Az Európai Unió Bírósága folyamatosan azt hangsúlyozta, hogy bár a védelmi jogokat tiszteletben kell tartani azon igazgatási eljárások során, amelyek szankciók kiszabásához vezethetnek, ugyanakkor el kell kerülni e jogok orvosolhatatlan sérelmét az előzetes vizsgálati eljárások keretében, amelyek meghatározó jellegűek lehetnek a vállalkozások olyan magatartásainak jogszerűtlenségére vonatkozó bizonyítás szempontjából, amely megalapozhatja felelősségüket. Következésképpen „ha egyes védelmi jogok csak a [...] kontradiktórius eljárásra vonatkoznak is, úgy a többi jogot már az előzetes vizsgálat kezdetétől tiszteletben kell tartani” (74). |
| --- | --- |

67.

E tekintetben az FB visszautal a Bizottság versenyjogi ellenőrzési jogkörére vonatkozó közösségi ítélkezési gyakorlatra. Az e területen folytatott vizsgálatoknak az OLAF vizsgálataival közös jellemzője, hogy céljuk egy meghatározott ténybeli és jogi helyzet tényleges fennállásának és hatókörének megállapítása. Az Európai Unió Bírósága folyamatosan azt hangsúlyozta, hogy bár a védelmi jogokat tiszteletben kell tartani azon igazgatási eljárások során, amelyek szankciók kiszabásához vezethetnek, ugyanakkor el kell kerülni e jogok orvosolhatatlan sérelmét az előzetes vizsgálati eljárások keretében, amelyek meghatározó jellegűek lehetnek a vállalkozások olyan magatartásainak jogszerűtlenségére vonatkozó bizonyítás szempontjából, amely megalapozhatja felelősségüket. Következésképpen „ha egyes védelmi jogok csak a [...] kontradiktórius eljárásra vonatkoznak is, úgy a többi jogot már az előzetes vizsgálat kezdetétől tiszteletben kell tartani” (74).

Az FB nagyra értékeli azt, hogy a választott segítőhöz való jog szerepel a 1073/1999/EK rendelet reformjába foglalt eljárási garanciák között, továbbá úgy véli, hogy azt a meghallgatások és a helyszíni ellenőrzések során egyaránt alkalmazni kell.

3.2.2.5.   Az önvádra kötelezés tilalma

| 68. | A belső vizsgálatokhoz hasonlóan nem létezik olyan konkrét ítélkezési gyakorlat, amely e jogra és annak az OLAF külső vizsgálatai során történő alkalmazására vonatkozna. Ugyanakkor e jog szerepel a Kézikönyvben említett, és a 1073/1999/EK reformja keretében tervbe vett eljárási garanciák között. |
| --- | --- |

68.

A belső vizsgálatokhoz hasonlóan nem létezik olyan konkrét ítélkezési gyakorlat, amely e jogra és annak az OLAF külső vizsgálatai során történő alkalmazására vonatkozna. Ugyanakkor e jog szerepel a Kézikönyvben említett, és a 1073/1999/EK reformja keretében tervbe vett eljárási garanciák között.

| 69. | Az FB ismételten a versenyjogi ítélkezési gyakorlatra hivatkozik, és megjegyzi, hogy ezen a területen az Európai Unió Bírósága megerősítette, hogy a Bizottság előtti kontradiktórius eljárási szakaszt megelőző előzetes vizsgálati szakasztól kezdve tiszteletben kell tartani az önvád tilalmát a gazdasági szereplők esetében. Tehát egy gazdasági szereplő kötelezhető arra, hogy az általa ismert valamennyi tényről minden szükséges információt megadjon, illetve szükség esetén átadja az ezekre vonatkozó és birtokába jutott iratokat, amelyek felhasználhatók vele szemben vagy egy másik gazdasági szereplővel szemben (75). A vállalkozás azonban nem kötelezhető olyan válaszadására, amely révén ez utóbbi kénytelen lenne elismerni azon jogsértés tényét, amelynek bizonyítása a Bizottság feladata (76). |
| --- | --- |

69.

Az FB ismételten a versenyjogi ítélkezési gyakorlatra hivatkozik, és megjegyzi, hogy ezen a területen az Európai Unió Bírósága megerősítette, hogy a Bizottság előtti kontradiktórius eljárási szakaszt megelőző előzetes vizsgálati szakasztól kezdve tiszteletben kell tartani az önvád tilalmát a gazdasági szereplők esetében. Tehát egy gazdasági szereplő kötelezhető arra, hogy az általa ismert valamennyi tényről minden szükséges információt megadjon, illetve szükség esetén átadja az ezekre vonatkozó és birtokába jutott iratokat, amelyek felhasználhatók vele szemben vagy egy másik gazdasági szereplővel szemben (75). A vállalkozás azonban nem kötelezhető olyan válaszadására, amely révén ez utóbbi kénytelen lenne elismerni azon jogsértés tényét, amelynek bizonyítása a Bizottság feladata (76).

| 70. | Az FB azonban kétli, hogy az említett elvek alkalmazhatók volnának az OLAF vizsgálataira. A Bizottság versenyjogi szerepével szemben, az OLAF nem rendelkezik szankciók alkalmazására vonatkozó saját hatáskörrel, hanem a tagállami rendelkezéseknek megfelelően az érintett tagállam segítségét veheti igénybe, ha a gazdasági szereplők ellenszegülnek egy ellenőrzésnek vagy helyszíni vizsgálatnak. |
| --- | --- |

70.

Az FB azonban kétli, hogy az említett elvek alkalmazhatók volnának az OLAF vizsgálataira. A Bizottság versenyjogi szerepével szemben, az OLAF nem rendelkezik szankciók alkalmazására vonatkozó saját hatáskörrel, hanem a tagállami rendelkezéseknek megfelelően az érintett tagállam segítségét veheti igénybe, ha a gazdasági szereplők ellenszegülnek egy ellenőrzésnek vagy helyszíni vizsgálatnak.

3.2.3.   A vizsgálat lezárásának szakasza

3.2.3.1.   A vizsgálat lezárásáról történő tájékoztatás lehetősége

| 71. | Az OLAF nem köteles tájékoztatni az érintett személyt a vizsgálat lezárásáról és/vagy a következtetéseiről és ajánlásairól. A Kézikönyv előír ilyen kötelezettséget, kivéve ha ez veszélyeztethetné a vizsgálat nyomon követését. A gyakorlatban ritkán szerepel erre vonatkozó információ a tanulmányozott vizsgálatokban. Az OLAF gyakorlata pedig nem mutat egységes képet a Bizottság által közvetlenül a kedvezményezetteknek folyósított közvetlen ráfordításokra vonatkozó vizsgálatok során. |
| --- | --- |

71.

Az OLAF nem köteles tájékoztatni az érintett személyt a vizsgálat lezárásáról és/vagy a következtetéseiről és ajánlásairól. A Kézikönyv előír ilyen kötelezettséget, kivéve ha ez veszélyeztethetné a vizsgálat nyomon követését. A gyakorlatban ritkán szerepel erre vonatkozó információ a tanulmányozott vizsgálatokban. Az OLAF gyakorlata pedig nem mutat egységes képet a Bizottság által közvetlenül a kedvezményezetteknek folyósított közvetlen ráfordításokra vonatkozó vizsgálatok során.

| 72. | Az FB tisztában van azzal, hogy a tagállami közvetítéssel folyósított közösségi ráfordításokra vonatkozó vizsgálatok esetében az OLAF a zárójelentés megküldése révén tájékoztatja az adott tagállamot a vizsgálat lezárásáról. Amennyiben az adott vizsgálat esetén tagállami szintű nyomonkövetésre van lehetőség, az FB szerint az volna a helyes gyakorlat, ha konzultálnának az illetékes tagállami hatóságokkal, mielőtt meghoznák a döntést arról, hogy tájékoztassák-e az érintett személyt a lezárásról, vagy sem (77). |
| --- | --- |

72.

Az FB tisztában van azzal, hogy a tagállami közvetítéssel folyósított közösségi ráfordításokra vonatkozó vizsgálatok esetében az OLAF a zárójelentés megküldése révén tájékoztatja az adott tagállamot a vizsgálat lezárásáról. Amennyiben az adott vizsgálat esetén tagállami szintű nyomonkövetésre van lehetőség, az FB szerint az volna a helyes gyakorlat, ha konzultálnának az illetékes tagállami hatóságokkal, mielőtt meghoznák a döntést arról, hogy tájékoztassák-e az érintett személyt a lezárásról, vagy sem (77).

Az FB úgy ítéli meg, hogy össze kell egyeztetni a nyomonkövetést biztosító tagállam eljárási szabályaival az OLAF-nak – az 1073/1999/EK rendelet reformja keretében előirányzott – azon kötelezettségét, hogy zárójelentésének az illetékes közösségi és tagállami hatóságok részére történő megküldése előtt tájékoztatnia kell az érintett személyeket a következtetéseiről és ajánlásairól.

MELLÉKLET

Idézett jogi aktusok

| 1. | Az Európai Parlament és a Tanács 1073/1999/EK rendelete (1999. május 25.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, HL L 136., 1999.5.31., 1–7. o. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Parlament és a Tanács 1073/1999/EK rendelete (1999. május 25.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, HL L 136., 1999.5.31., 1–7. o.

| 2. | Intézményközi megállapodás (1999. május 25.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól, HL L 136., 1999.5.31., 15–19. o. |
| --- | --- |

2.

Intézményközi megállapodás (1999. május 25.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól, HL L 136., 1999.5.31., 15–19. o.

| 3. | A Tanács 2185/96/EK, Euratom rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról, HL L 292., 1996.11.15., 2–5. o. |
| --- | --- |

3.

A Tanács 2185/96/EK, Euratom rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról, HL L 292., 1996.11.15., 2–5. o.

| 4. | A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről, HL L 312., 1995.12.23., 1–4. o. |
| --- | --- |

4.

A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről, HL L 312., 1995.12.23., 1–4. o.

| 5. | A Bizottság 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata (1999. április 28.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról, HL L 136., 1999.5.31., 20–22. o. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata (1999. április 28.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról, HL L 136., 1999.5.31., 20–22. o.

| 6. | Az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló, 31. EGK és 11. Euratom tanácsi rendelet, HL 45., 1962.6.14., 1385. o., és annak minden későbbi módosítása |
| --- | --- |

6.

Az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló, 31. EGK és 11. Euratom tanácsi rendelet, HL 45., 1962.6.14., 1385. o., és annak minden későbbi módosítása

| 7. | Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről, HL L 145., 2001.5.31., 43–48. o. |
| --- | --- |

7.

Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről, HL L 145., 2001.5.31., 43–48. o.

| 8. | Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról, HL L 8., 2001.1.12., 1–22. o. |
| --- | --- |

8.

Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról, HL L 8., 2001.1.12., 1–22. o.

A 1073/1999/EK rendelet módosítására irányuló, idézett jogalkotási javaslatok:

| 1. | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról SEC(2006) 638 – COM/2006/0244 végleges – COD 2006/0084 |
| --- | --- |

1.

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról SEC(2006) 638 – COM/2006/0244 végleges – COD 2006/0084

| 2. | Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)), HL C 16. E., 2010.1.22., 201–222. o. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament 2008. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)), HL C 16. E., 2010.1.22., 201–222. o.

Idézett ítélkezési gyakorlat (időrendi sorrendben):

Az Európai Unió Bíróságai:

| 1. | 1989. szeptember 21., 46/87. sz. és 227/88. sz. Hoechst AG kontra Bizottság egyesített ügyek |
| --- | --- |

1.

1989. szeptember 21., 46/87. sz. és 227/88. sz. Hoechst AG kontra Bizottság egyesített ügyek

| 2. | 1989. október 17., 85/87. sz. Dow Benelux NV kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

2.

1989. október 17., 85/87. sz. Dow Benelux NV kontra Bizottság ügy;

| 3. | 1989. október 18., 374/87. sz. Orkem kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

3.

1989. október 18., 374/87. sz. Orkem kontra Bizottság ügy;

| 4. | 2002. szeptember 11., T-89/01. sz. Willeme kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

4.

2002. szeptember 11., T-89/01. sz. Willeme kontra Bizottság ügy;

| 5. | 2003. július 10., C-11/00. sz. Bizottság kontra BCE ügy; |
| --- | --- |

5.

2003. július 10., C-11/00. sz. Bizottság kontra BCE ügy;

| 6. | 2003. december 18., T-215/02. sz. Gómez-Reino kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

6.

2003. december 18., T-215/02. sz. Gómez-Reino kontra Bizottság ügy;

| 7. | 2004. január 7., C-204/00 P., C-205/00 P., C-211/00 P., C-213/00 P., C-217/00 P. és C-219/00 P. sz. Aalborg Portland A/S és társai kontra Bizottság egyesített ügyek; |
| --- | --- |

7.

2004. január 7., C-204/00 P., C-205/00 P., C-211/00 P., C-213/00 P., C-217/00 P. és C-219/00 P. sz. Aalborg Portland A/S és társai kontra Bizottság egyesített ügyek;

| 8. | 2004. június 9., T-96/03. sz. Camós Grau kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

8.

2004. június 9., T-96/03. sz. Camós Grau kontra Bizottság ügy;

| 9. | 2004. július 13., T-29/03. sz. Comunidad Autónoma de Andalucía kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

9.

2004. július 13., T-29/03. sz. Comunidad Autónoma de Andalucía kontra Bizottság ügy;

| 10. | 2006. április 6., T-309/03. sz. Camós Grau kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

10.

2006. április 6., T-309/03. sz. Camós Grau kontra Bizottság ügy;

| 11. | 2006. július 6., T-391/03. és T-70/04. sz. Franchet és Byk kontra Bizottság (1. sz.) egyesített ügyek; |
| --- | --- |

11.

2006. július 6., T-391/03. és T-70/04. sz. Franchet és Byk kontra Bizottság (1. sz.) egyesített ügyek;

| 12. | 2006. szeptember 21., C-113/04 P. sz. Technische Unie BV kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

12.

2006. szeptember 21., C-113/04 P. sz. Technische Unie BV kontra Bizottság ügy;

| 13. | 2007. május 2., F-23/05. sz. Giraudy kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

13.

2007. május 2., F-23/05. sz. Giraudy kontra Bizottság ügy;

| 14. | 2007. szeptember 12., T-259/03. sz. Nikolaou kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

14.

2007. szeptember 12., T-259/03. sz. Nikolaou kontra Bizottság ügy;

| 15. | 2008. július 8., T-48/05. sz. Franchet és Byk kontra Bizottság (2. sz.) ügy; |
| --- | --- |

15.

2008. július 8., T-48/05. sz. Franchet és Byk kontra Bizottság (2. sz.) ügy;

| 16. | 2010. április 28.,. T-446/05. sz. Amann & Söhne GmbH & Co. KG és Cousin Filterie kontra Bizottság ügy; |
| --- | --- |

16.

2010. április 28.,. T-446/05. sz. Amann & Söhne GmbH & Co. KG és Cousin Filterie kontra Bizottság ügy;

| 17. | 2010. május 20., T-261/09 P. sz. Bizottság kontra Violetti és társai ügy; |
| --- | --- |

17.

2010. május 20., T-261/09 P. sz. Bizottság kontra Violetti és társai ügy;

| 18. | 2010. június 29., C-28/08 P. sz. Bizottság kontra The Bavarian Lager Co. Ltd ügy; |
| --- | --- |

18.

2010. június 29., C-28/08 P. sz. Bizottság kontra The Bavarian Lager Co. Ltd ügy;

| 19. | 2010. június 29., C-139/07 P. sz. Bizottság kontra Technische Glaswerke Ilmenau GmbH ügy. |
| --- | --- |

19.

2010. június 29., C-139/07 P. sz. Bizottság kontra Technische Glaswerke Ilmenau GmbH ügy.

Az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB):

| 1. | 1980. február 27., Deweer kontra Belgium ügy, A. sorozat 35. sz. |
| --- | --- |

1.

1980. február 27., Deweer kontra Belgium ügy, A. sorozat 35. sz.

| 2. | 1992. február 25., Pfeifer és Plankl kontra Ausztria ügy, A. sorozat 227. sz. |
| --- | --- |

2.

1992. február 25., Pfeifer és Plankl kontra Ausztria ügy, A. sorozat 227. sz.

---

(1)  Az OLAF-ot létrehozó 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy vizsgálat érdekében az előírt korlátozások és feltételek függvényében a Hivatal a közösségi jogalkotó által ráruházott hatáskört gyakorolja. Lásd még az 1073/1999/EK rendelet (10) preambulumbekezdését. Ezen felül a Bíróság is hivatkozott e követelményre a C-11/00. sz. Bizottság kontra BCE ügyben hozott 2003. július 10-i ítéletének 139. pontjában.

1

Bizottság kontra BCE

(2)  E tekintetben lásd legutóbb az Elsőfokú Bíróság T-261/09 P. sz. Bizottság kontra Violetti és társai ügyben hozott, 2010. május 20-i ítéletét.

2

Bizottság kontra Violetti és társai

(3)  Az Elsőfokú Bíróság T-215/02. sz. Gómez-Reino kontra Bizottság ügyben hozott 2003. december 18-i végzésének 65. pontja. Lásd továbbá a T-96/03. sz. Camós Grau kontra Bizottság ügyben hozott végzést, amelyben az Elsőfokú Bíróság emlékeztetett arra, hogy a tisztán előkészítő jellegű intézkedések megsemmisítése iránt nem nyújtható be kereset, az azok során előforduló esetleges jogsértések azon végleges jogi aktussal szembeni keresetben hivatkozhatók, amelyet az említett intézkedések révén dolgoztak ki (31. pont).

3

Gómez-Reino kontra Bizottság

Camós Grau kontra Bizottság

(4)  Lásd még az FB 3/2010. sz. véleményét a 1073/1999/EK rendelet reformjáról.

4

(5)  Az Elsőfokú Bíróság által a T-48/05. sz. Francet és Byk kontra Bizottság (2. sz.), ügyben 2008. július 8-án hozott végzés, amely megerősítette, hogy az OLAF az alapjogok tiszteletben tartásáról köteles konzultálni az FB-vel bármely információnak a tagállami igazságügyi hatóságok részére történő átadását megelőzően.

5

Francet és Byk kontra Bizottság

(6)  Lásd a 4. mellékletet (bizalmas).

6

(7)  Lásd a 2. mellékletet (az OLAF belső dokumentuma).

7

(8)  Lásd a 1. mellékletet; ami a 1073/1999/EK rendelet reformját illeti, lásd az Európai Bizottság 2010. július 6-i véleményét, és a II. mellékletet, amely ismerteti az Európai Parlament 2008. november 20-i állásfoglalását és az Európai Tanács álláspontját.

8

(9)  Lásd a 3. mellékletet (az FB belső dokumentuma).

9

(10)  Lásd a Személyzeti szabályzat 22. cikkét, és az OLAF alkalmazottainak szóló 2008. november 10-i közleményt.

10

(11)  Lásd a Személyzeti szabályzat 11. cikkét, valamint a T-309/03. sz. Camos Grau kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet.

11

Camos Grau kontra Bizottság

(12)  Az Elsőfokú Bíróság T-89/01. sz. Willeme kontra Bizottság ügyben hozott 2002. szeptember 11-i ítéletének 47. pontja.

12

Willeme kontra Bizottság

(13)  Lásd az FB éves jelentését, 2005–2007 (HL C 123., 2008.5.20., 7. o.); az FB éves jelentését, 2008–2009 (HL C 314., 2009.12.22., 38. o.).

13

(14)  Camos Grau kontra Bizottság ügy 104-41. pont. A Kézikönyv megemlíti ezt az ítéletet, anélkül azonban, hogy kifejezett szabályt írna elő a vizsgálatot végző személyek számára. Emellett nem frissítették a vizsgálók által kitöltendő formanyomtatvány jogalapját (lásd a O/F1 megjegyzést).

14

Camos Grau kontra Bizottság

(15)  Lásd a Tanács és az EP javaslatait (7b. cikk).

15

(16)  Lásd megfelelően alkalmazva a C-113/04 P. sz. Technische Unie BV kontra Bizottság ügyben hozott, 2006. szeptember 21-én hozott ítéletet, amely az érintett vállalatokra kiszabott bírósággal végződő versenyjogi igazgatási eljárás időtartamára vonatkozik. A Bíróság megerősítette hogy az ésszerű határidő követelménye a közigazgatási eljárásnak a kifogásközlést megelőző első szakaszára is vonatkozik, és annak túlzott elhúzódása befolyásolhatja az érintett vállalkozások jövőbeli védekezési lehetőségét, csökkentve a védelemhez való jog hatékonyságát, amikor arra az eljárás második szakaszában hivatkoznak (54–55. pont).

16

Technische Unie BV kontra Bizottság

(17)  Lásd az eljárások elévülési határidejét a 2988/95/EK, Euratom rendeletbe foglalt szabálytalanságok tekintetében.

17

(18)  E tekintetben említést érdemel, hogy a közösségi ítélkezési gyakorlat a versenyszabályok tekintetében egyértelműen megerősítette, hogy az hogy az eljárási határidő túllépése akkor indokolja a jogsértést megállapító és szankciókat alkalmazó határozat megsemmisítését ha ezen elv megsértése sértette az érintett vállalkozások védelemhez való jogát (a fent idézett Technische Unie BV kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 47. pontja).

18

Technische Unie BV kontra Bizottság

(19)  Lásd a 9. és 20. sz. ügyet, amely kettő, illetve három évig tartott, amelynek a munka viszonylag kis részét tette ki, és értelemszerűen az idézett Franchet és Byk kontra Bizottság (2. sz.) ügy 280. pontját.

19

Franchet és Byk kontra Bizottság

(20)  A jelentésekben 9 hónap (lásd az FB 2/2009. sz. véleménye, HL C 314., 2009.12.22., 22. o.).

20

(21)  Lásd e kérdésben az FB 4/2010. sz. véleményét a vizsgálatok tervezéséről.

21

(22)  Lásd a 9. sz. ügyet, lásd emellett a 17. sz. ügyet, amelyben az értékelési időszak tíz hónapig tartott, és ezalatt a Bizottság egyik szolgálatával folytatott egyetlen megbeszélésre, és a műveleti hírszerzési csoport által végzett ellenőrzésekre került sor. A vizsgálat a megindításától fogva még hét hónapig tartott, amelynek során semmilyen műveleti cselekményt sem végeztek.

22

(23)  Lásd az 5., 6., 7., 24. és 28. ügyet, amelyeknél a 3 havi jelentések nem fedik le a vizsgálat teljes időtartamát; a 7., 24. és 28. ügyet átlagosan hat hónappal az előzetes becsült időpont után zárták le, és ezalatt nem folyt semmiféle műveleti tevékenység és nem adtak semmilyen magyarázatot erre a késedelemre; a 28. ügyben négy 3 hónapos jelentést készítettek, amelyek szerint a jelentések által lefedett időszakokban az alábbi tevékenységeket végezték: a vizsgálat tárgyát képező projektre vonatkozó dokumentáció tanulmányozása és a vizsgálati zárójelentés elkészítése.

23

(24)  Az FB többször is azt észlelte, hogy nem tartották tiszteletben az e jelentések kidolgozására vonatkozó jogi kötelezettséget.

24

(25)  Lásd az FB 2/2009. sz. jelentését (HL C 314., 2009. 12. 22., 39. o.).

25

(26)  Lás a 13. sz. ügyet.

26

(27)  Lásd a Tanács javaslatát (7a. cikk).

27

(28)  Az Elsőfokú Bíróság idézett Franchet és Byk kontra Bizottság (2. sz.) ügyben hozott ítéletének 218. pontja.

28

Franchet és Byk kontra Bizottság

(29)  Lásd az idézett Giraudy kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 161. pontját, ahol a közösségi bíróság – a 1073/1999/EK rendelet (10) preambulumbekezdése fényében – tágan értelmezte ezt a szabályt; Lásd továbbá az idézett Franchet és Byk kontra Bizottság (2. sz.) ügyet, amelyben a közösségi bíróság megerősítette, hogy az ártatlanság vélelme elvének szükségszerű következménye az 1073/1999 rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján az OLAF-ra háruló titoktartási kötelezettség (213. pont).

29

Giraudy kontra Bizottság

Franchet

Byk kontra Bizottság

szükségszerű következménye az 1073/1999 rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján az OLAF-ra háruló titoktartási kötelezettség

(30)  Az Elsőfokú Bíróság idézett Nikolaou kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének 189–216. pontja.

30

Nikolaou kontra Bizottság

(31)  A 1073/1999/EK 8. cikke (2) bekezdésének második albekezdése, valamint a 2185/96/EK, Euratom rendelet 8. cikke (1) bekezdésének második albekezdése.

31

(32)  Így az FB megállapította, hogy i. ugyanazon személlyel kapcsolatos több vizsgálati jelentés keretében az OLAF tévedésből egy másik jelentést közölt a szolgálatokkal és/vagy a tagállami hatóságokkal, mint amelynek a nyomon követését el kellett végezniük, valamint ii. egy vizsgálattal kapcsolatos információkat tartalmazó levelet anélkül küldtek el egy harmadik személynek, hogy pontosították volna küldemény célját (lásd a 9. és a 13. sz. vizsgálatokat).

32

(33)  A C-28/08 P. sz. Bizottság kontra The Bavarian Lager Co. Ltd ügyben hozott 2010. június 29-i ítélet.

33

Bizottság kontra The Bavarian Lager Co. Ltd

(34)  A C-139/07 P. sz. Bizottság kontra Technische Glaswerke Ilmenau GmbH ügyben hozott 2010. június 29-i ítélet.

34

Bizottság kontra Technische Glaswerke Ilmenau GmbH

(35)  Lásd az intézményközi megállapodásban szereplő mintahatározat 4. cikkét, valamint az egyes intézmények és ügynökségek határozatait, továbbá a Személyzeti szabályzat IX. mellékletének 1. cikkét.

35

(36)  A Kézikönyv 5.1.1.1. pontja.

36

(37)  A Kézikönyv szerint a sajátos vizsgálati hatáskörök az alábbi eljárások során gyakorolhatók: Az érintett személyek és a tanúk meghallgatása, az adott közösségi intézmény alkalmazottjának személyi iratanyagához való hozzáférés, az intézmények helyiségeiben végzett ellenőrzés, a számítógépek vizsgálata, helyszíni ellenőrzés (lásd a 3.2.2. pontot). Az FB megállapította, hogy a vizsgálatok egyike esetében a vizsgálót és egy számítógép vizsgálatával megbízott alkalmazottat a megbízatásuk tárgyát képező vizsgálati eljárások lefolytatása után jelöltek ki (lásd a 23. sz. ügyet).

37

(38)  Lásd az alábbi az 5.2. pontot.

38

(39)  A mintahatározat 4. cikke.

39

(40)  Az Elsőfokú Bíróság idézett Nikolaou kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének 238. pontja.

40

Nikolaou kontra Bizottság

(41)  Ez volt a helyzet a 3. és a 20. vizsgálat esetében.

41

(42)  Például az egyik olyan vizsgálat során, ahol egy új vádat először a meghallgatáskor hoztak az érintett személy tudomására, erre egyetlen kétértelmű kérdés formájában került sor, amelynek megfogalmazása többféle értelmezést tett lehetővé (lásd a 9. sz. ügyet).

42

(43)  Az Elsőfokú Bíróság idézett Nikolaou kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének 255–265. pontja.

43

Nikolaou kontra Bizottság

(44)  Például azt követően küldték el a meghallgatási meghívólevelet, hogy letelt az érintett személy számára a nyelv megválasztásához biztosított határidő (9. sz. ügy); e levélben és a későbbiekben nem teljes körűen ismertették az OLAF által kivizsgálandó összes vádat, és a meghallgatás során kétértelműen megfogalmazott kérdéseket tettek fel, amelyre téves választ kaptak (9. sz. ügy); nem küldték meg a meghallgatási jegyzőkönyvet annak ellenére, hogy kifejezetten említést tettek arról, hogy a vizsgálat lezárását követően sor kerül annak elküldésére (3. sz. ügy).

44

(45)  A tanulmányozott belső vizsgálatok közül kettőben alkalmazták ezt a kivételt (lásd a 16. és a 27. ügyet).

45

(46)  A Franchet és Byk kontra Bizottság (2. sz.) ügyben hozott idézett ítéletének 151. pontja.

46

Franchet és Byk kontra Bizottság

(47)  Lásd a 16. és a 27. sz. ügyet.

47

(48)  Lásd a Kézikönyv 3.3.3. pontját, valamint a meghallgatási meghívólevélre, a meghallgatás lefolytatására, és a nyilatkozatok rögzítésére vonatkozó szabályokat.

48

(49)  Lásd az EP javaslatának 7a. cikkét.

49

(50)  Lásd a három javaslat 7a. cikkének (2) bekezdését.

50

(51)  Az OLAF Kézikönyv 3.3.2.2.2., 3.3.3.3., 3.3.3.4. és 5.13. pontjai.

51

(52)  Az Emberi Jogok Európai Bírósága Pfeifer és Plankl kontra Ausztria ügyben hozott 1992. február 25-i ítéletének (A. sorozat 227. sz.) 37–38. pontja.

52

Pfeifer és Plankl kontra Ausztria

(53)  Az EJEB Deweer kontra Belgium ügyben hozott 1980. február 27-i ítélete, A. sorozat 35. sz., 51. pont.

53

Deweer kontra Belgium

(54)  Lásd a mintahatározat 1. cikkét és a 1073/1999/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdését.

54

(55)  Az OLAF Kézikönyv 3.3.3.4, 5.1.1.1 és 5.13. pontjai.

55

(56)  A Franchet és Byk kontra Bizottság (2. sz.) ügyben hozott idézett ítélet 255–262. pontja; A Nikolaou kontra Bizottság ügyben hozott, idézett ítélet 240–246. pontja; a T-215/02. sz. Gómez-Reino kontra Bizottság ügyben hozott végzés 65. pontja.

56

Franchet és Byk kontra Bizottság

A Nikolaou kontra Bizottság

Gómez-Reino kontra Bizottság

(57)  Az OLAF vizsgálat lezárását követő dokumentumokhoz való hozzáférési kérelem konkrét példája, és az ilyen kérelmek kezelésére irányadó feltételek tekintetében lásd a T-391/03. és T-70/04. sz. Franchet és Byk kontra Bizottság (1. sz.) egyesített ügyekben hozott 2006. július 6-i ítéletet.

57

Franchet és Byk kontra Bizottság

(58)  Lásd az 56. lábjegyzetben idézett ítéletet.

58

(59)  A nem kellően indokolt határozatokat az európai ombudsman hivatali visszásságként is értékelheti: lásd a külső vizsgálatok esetében az európai ombudsman 723/2005/OV. és 790/2005/OV. egyesített ügyekben hozott határozatát.

59

(60)  Lásd a 26. sz. ügyet.

60

(61)  A Személyzeti Szabályzat IX. melléklete 1. cikkének (1) bekezdése.

61

(62)  Lásd a mintahatározat 5. cikkét és a Személyzeti Szabályzat 1. cikkének (3) bekezdését.

62

(63)  Lásd a Tanács javaslatának 8a. cikkét, lásd továbbá e vélemény 3.1.2.2. pontját.

63

(64)  A közelmúltban a Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – Éves jelentés 2009 (COM(2010) 382 végleges 2.) című dokumentum hangsúlyozta e jogszabályok sokszínűségét.

64

(65)  Lásd különösen az FB 3/2010. sz. véleményébe foglalt javaslatokat.

65

(66)  Lásd a Lisszaboni Szerződés 4. cikkét.

66

(67)  Az 5.1.1.2. pont.

67

(68)  Az 2185/1996/EK, Euratom rendelet 6. cikke (1) bekezdésének 2. albekezdése.

68

(69)  A Közösségi Bíróság az alábbiak szerint fejtette ki e kettős kötelezettség indokát: „(...) a Bizottság köteles megjelölni a vizsgálat tárgyát és célját. Ez a kötelezettség alapvető követelmény, nemcsak azért, hogy az érintett vállalkozások területén tervezett vizsgálat indokoltsága kitűnjön, hanem azért is, hogy e vállalkozások megérthessék együttműködési kötelességük mértékét védelemhez való joguk megtartása mellett.” (a 46/86. sz. és a 227/88. sz. Hoechst AG kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott 1989. szeptember 21-i ítélet 29. pontja.)

69

(...) a Bizottság köteles megjelölni a vizsgálat tárgyát és célját. Ez a kötelezettség alapvető követelmény, nemcsak azért, hogy az érintett vállalkozások területén tervezett vizsgálat indokoltsága kitűnjön, hanem azért is, hogy e vállalkozások megérthessék együttműködési kötelességük mértékét védelemhez való joguk megtartása mellett.

Hoechst AG kontra Bizottság

(70)  Kézikönyv, 5.1.2.2. pont.

70

(71)  A Kézikönyv szerint az OLAF meghallgatások lefolytatásához való joga a 2185/96/EK, Euratom rendelet 7. cikkéből és a 1073/1999/EK rendelet 2. cikkéből együttesen következik (lásd a 3.3.2.2.2. és a 3.3.3.2. pontot).

71

(72)  Lásd értelemszerűen a Nikolaou kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 246. pontját; lásd továbbá a T-29/03. sz. Comunidad Autónoma de Andalucía kontra Bizottság ügyben hozott 2004. július 13-i végzést.

72

Nikolaou kontra Bizottság

Comunidad Autónoma de Andalucía kontra Bizottság

(73)  Lásd a három javaslat 7a. cikkének (2) bekezdését.

73

(74)  Az Európai Közösségek Bírósága 85/87. sz. Dow Benelux NV kontra Bizottság ügyben hozott 1989. október 17-i ítéletének 26–27. pontja.

74

Dow Benelux NV kontra Bizottság

(75)  Lásd a 374/87. sz. Orkem kontra Bizottság ügyben hozott 1989. október 18-i ítélet 33–35. pontját; újabb alkalmazás tekintetében lásd a C-204/00 P., C-205/00 P., C-211/00 P., C-213/00 P., C-217/00 P. és C-219/00 P. sz. Aalborg Portland A/S és társai kontra Bizottság ügyben hozott 2004. január 7-i ítélet 61–65. pontját, vagy a T-446/05. sz. Amann & Söhne és Cousin Filterie kontra Bizottság ügyben hozott 2010. április 28-i ítélet 325–329. pontját.

75

Orkem kontra Bizottság

Aalborg Portland A/S és társai kontra Bizottság

Amann & Söhne és Cousin Filterie kontra Bizottság

(76)  A Orkem kontra Bizottság ügyben hozott idézett ítélet 34–35. pontja.

76

A Orkem kontra Bizottság

(77)  Lásd ebben a vonatkozásban a 1073/1999/EK rendelet reformjára vonatkozó projekt 8a. cikkét érintő tanácsi javaslatot.

77

---