# Europos Sąjungos C 188/2011

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2011.188.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 188 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. birželio 28d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2011.188.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 188

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. birželio 28d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | OLAF |
| 2011/C 188/01 | OLAF priežiūros komiteto veiklos ataskaita (2009 m. birželio mėn. – 2010 m. gruodžio mėn.) | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

OLAF

2011/C 188/01

OLAF priežiūros komiteto veiklos ataskaita (2009 m. birželio mėn. – 2010 m. gruodžio mėn.)

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

OLAF

| 28.6.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 188/1

---

OLAF priežiūros komiteto veiklos ataskaita

2009 m. birželio mėn. – 2010 m. gruodžio mėn.

2011/C 188/01

OLAF priežiūros komiteto nariai

| | Peter STRÖMBERG

  Pirmininkas
  Valstybės apskaitininkų stebėtojų tarybos vadovas, Švedija |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Pirmininkas

Valstybės apskaitininkų stebėtojų tarybos vadovas, Švedija

| | Kálmán GYÖRGYI

  Vengrijos Respublikos generalinis prokuroras (išėjęs į pensiją), Vengrija |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Vengrijos Respublikos generalinis prokuroras (išėjęs į pensiją), Vengrija

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  Aukščiausiojo Teismo prokuroras, Ispanija |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Aukščiausiojo Teismo prokuroras, Ispanija

| | Diemut R. THEATO

  Buvęs Europos Parlamento narys,
  buvęs Biudžeto kontrolės komiteto pirmininkas, Vokietija |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Buvęs Europos Parlamento narys,

buvęs Biudžeto kontrolės komiteto pirmininkas, Vokietija

| | Rosalind WRIGHT

  Kovos su sukčiavimu patariamosios grupės pirmininkė, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

Kovos su sukčiavimu patariamosios grupės pirmininkė, Jungtinė Karalystė

TURINYS

PIRMININKO ĮŽANGINIS ŽODIS DĖL PRIEŽIŪROS KOMITETO VEIKLOS ATASKAITOS

| 1 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1

| 2 | PRIEŽIŪROS KOMITETO DARBO METODAI |
| --- | --- |

2

| 2.1 | Posėdžiai |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pranešėjai ir nuomonės |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sekretoriatas |
| --- | --- |

2.3

| 3 | OLAF TYRIMŲ FUNKCIJA |
| --- | --- |

3

| 3.1 | OLAF tyrimų funkcijos stebėjimas |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | OLAF generalinio direktoriaus nepriklausomumo užtikrinimas |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | OLAF tyrimų trukmės stebėjimas |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Rekomendacijos institucijoms |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4. | Bylos, kurias tiriant informacija turi būti perduodama nacionalinėms teisminėms institucijoms. Pirmosios instancijos teismo sprendimo byloje T-48/05 poveikis |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5 | Nauji darbo metodai |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.2 | Tolesni veiksmai po PK Nuomonės Nr. 5/2008. OLAF de minimis politikos įgyvendinimas |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nuolatinis stebėjimas PK iniciatyva |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Tyrimų planavimas ir strateginis vadovavimas jiems |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymas atliekant OLAF tyrimus |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.4 | OLAF procedūriniai tyrimų reikalavimai ir OLAF veiklos procedūrų vadovas |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Administracinis organizavimas, biudžetas ir personalo politika, kurie susiję su OLAF tyrimų funkcija |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Administracinis organizavimas ir personalo politika |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Biudžetas |
| --- | --- |

3.5.2

| 4 | SANTYKIAI SU OLAF, ES INSTITUCIJOMIS, OLAF PARTNERIAIS IR SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Santykiai su OLAF |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Santykiai su ES institucijomis |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Santykiai su Europos Komisija, Europos Parlamentu ir Europos Sąjungos Taryba |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Santykiai su Audito Rūmais |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Indėlis svarstant su OLAF reforma susijusius klausimus |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.3 | OLAF generalinio direktoriaus atrankos procedūra |
| --- | --- |

4.3

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 1 PRIEDAS | Priežiūros komiteto posėdžių tvarkaraštis |
| --- | --- |

1 PRIEDAS

| 2 PRIEDAS | Nuomonė Nr. 1/2010/2011 m. OLAF preliminarus biudžeto projektas |
| --- | --- |

2 PRIEDAS

| 3 PRIEDAS | Nuomonė Nr. 2/2010 Nuomonė dėl OLAF generalinio direktoriaus paskyrimo |
| --- | --- |

3 PRIEDAS

| 4 PRIEDAS | Nuomonė Nr. 3/2010 dėl svarstymų dokumento dėl OLAF reformos |
| --- | --- |

4 PRIEDAS

| 5 PRIEDAS | Nuomonė Nr. 4/2010 Tyrimų planavimas |
| --- | --- |

5 PRIEDAS

| 6 PRIEDAS | Nuomonė Nr. 5/2010 Pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymas OLAF atliekant tyrimus |
| --- | --- |

6 PRIEDAS

PIRMININKO ĮŽANGINIS ŽODIS DĖL PRIEŽIŪROS KOMITETO VEIKLOS ATASKAITOS

Ši ketvirtoji šio komiteto parengta veiklos ataskaita apima laikotarpį nuo 2009 m. birželio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn., kuris skaudžiai paženklintas p. Franzo–Hermanno Brünerio, mirusio 2010 m. sausio mėn. pradžioje, netektimi. Vadovo netektis tokiomis liūdnomis aplinkybėmis turi didelės įtakos organizacijos darbui visuose lygmenyse. Vis dėlto džiaugiamės, kad OLAF tęsė savo darbus kaip įprasta, o tai – geriausias būdas F. Brüneriui atminti.

Šiuo laikotarpiu OLAF buvo kelių iniciatyvų, kuriomis siekiama pokyčių, objektas. Viena iš šių iniciatyvų – naujojo OLAF generalinio direktoriaus skyrimo procedūra, pradėta šių metų balandžio mėn., paskelbus oficialų pranešimą apie konkursą. Priežiūros komitetas aktyviai dalyvavo vykdant šią procedūrą ir 2010 m. rugsėjo 23 d. pateikė savo nuomonę. Galiausiai Komisija gruodžio 14 d. paskyrė Giovanį Kesslerį. PK teigiamai vertina G. Kesslerio paskyrimą ir tikisi glaudžiai ir veiksmingai su juo bendradarbiauti.

Kitas su pokyčiais susijęs projektas – tai siūlymas iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. PK šio siūlymo svarstymo laikotarpiu kelis kartus teikė savo nuomonę dėl įvairių jo aspektų – naujausia nuomonė pateikta dėl prieš keletą mėnesių Komisijos nario A. Šemetos paskelbto Svarstymų dokumento. Priežiūros komitetas aktyviai dalyvauja diskusijose, visų pirma todėl, kad jos rezultatai turės tiesioginį poveikį komiteto darbui ir statusui, tačiau labiausiai dėl to, kad jos rezultatai iš karto turės poveikį OLAF veikimo pobūdžiui. Komitetas didžiausiu prioritetu visada laikė ir toliau laikys OLAF tyrimo įgaliojimų ir jos nepriklausomumo atliekant tyrimus stiprinimą.

Priežiūros komitetas OLAF nepriklausomą užtikrina nuolatos stebėdamas jos tyrimo funkcijas ir padėdamas generaliniam direktoriui atlikti savo pareigas. Komitetas šią užduotį vykdo jau penkerius metus. Komiteto nariai turi įvairios vadovavimo valstybinėms valdžios institucijoms ir politinėms organizacijoms patirties, įgytos vadovaujant baudžiamiesiems bei administraciniams tyrimams, juos valdant ir atliekant. Remdamasis šia patirtimi, Priežiūros komitetas savo oficialias nuomones ir pozicijas grindžia trimis vienodai svarbiomis pagrindinėmis taisyklėmis.

Pirmoji taisyklė – visuomet remtis informacijos šaltiniu, t. y. faktinėmis bylomis, bylų valdymo sistema, įvairiomis prieš pradedant tyrimus parengtomis OLAF ataskaitomis ir komitetui skirtomis OLAF ataskaitomis (pvz., devynių mėnesių ataskaitomis).

Antroji taisyklė – komiteto ir atskirų jo narių visiškas nepriklausomumas.

Trečioji taisyklė, pagrįsta asmenine narių patirtimi, – tai OLAF nepriklausomumo užtikrinimas ir tvirtas įsipareigojimas nedaryti įtakos vykstant tyrimams, net ir tuo atveju, kai jie nagrinėja su tokiais tyrimais susijusias bylas ir su jomis susijusią informaciją.

Asmeniškai ir komiteto vardu dėkoju Priežiūros komiteto sekretoriatui, be kurio puikaus darbo komitetas negalėtų dirbti.

1.   ĮVADAS

1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 (1) nustatyta, kad OLAF priežiūros komiteto (toliau – PK) užduotis – stiprinti ir užtikrinti OLAF nepriklausomumą, taip pat padėti generaliniam direktoriui atlikti savo pareigas. PK kiekvienais metais turi pateikti institucijoms savo veiklos ataskaitą. Per šį ataskaitinį laikotarpį PK priėmė penkias nuomones, kurios buvo pateiktos institucijoms ir OLAF generaliniam direktoriui ir kurios pridedamos prie ataskaitos.

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu PK iki 2009 m. lapkričio mėn. pirmininkavo Luisas Lópezas Sanz-Aranguezas, vėliau jį pakeitė Peteris Strömbergas. 2010 m. lapkričio mėn. P. Strömbergo įgaliojimai buvo pratęsti dar vieneriems metams.

Svarbu nepamiršti, kad 2010 m. sausio 9 d. mirus F. Brüneriui, OLAF veikė be generalinio direktoriaus, paskirto pagal Reglamente (EB) Nr. 1073/1999 numatytą ad hoc procedūrą.

2010 m., laukiant, kol bus paskirtas naujas generalinis direktorius, PK buvimas ir parama buvo ypač svarbūs OLAF darbų tęstinumui užtikrinti.

2010 m. balandžio mėn. Europos Komisija pradėjo naujo Tarnybos generalinio direktoriaus įdarbinimo procedūrą. Ši procedūra baigta 2010 m. gruodžio 14 d. pareigas eiti paskyrus Giovannį Kesslerį. PK tikisi glaudžiai ir veiksmingai bendradarbiauti su būsimuoju OLAF generaliniu direktoriumi.

PK tikisi, kad ši ataskaita bus ne tik praėjusių metų veiklos santrauka, bet ir padės būsimajam generaliniam direktoriui išnagrinėti problemas, su kuriomis šiuo metu susiduria Tarnyba, ir apibrėžti pagrindinę OLAF politikos, kuria siekiama apsaugoti ES finansinius interesus, kryptį.

Kad OLAF taptų veiksmingesnė, būsimajam generaliniam direktoriui reikės išspręsti nemažai problemų ir užtikrinti, kad OLAF visas savo pastangas dėtų kryptingesnei kovai su sukčiavimu. Iš tų problemų, kurias naujasis OLAF generalinis direktorius turės spręsti, PK norėtų išskirti būtinybę trumpinti OLAF tyrimų trukmę ir įgyvendinti būtinus pokyčius Tarnyboje, siekiant užtikrinti, kad turimi riboti ištekliai būtų naudojami kuo geriau ir būtų skiriami pagrindinėms su OLAF tyrimais susijusioms užduotims. Vienas iš šios ataskaitos tikslų yra pateikti būsimajam generaliniam direktoriui keletą pasiūlymų, kaip geriau nustatyti tyrimų tikslą ir trumpinti jų trukmę.

2.   PRIEŽIŪROS KOMITETO DARBO METODAI

2.1.   
  Posėdžiai

PK surengė 16 plenarinių posėdžių Briuselyje (2). Su šių posėdžių protokolais gali susipažinti OLAF, Europos Komisija, Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Sąjungos Vadovų Taryba, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir šioms institucijoms nuolat teikiama informacija apie PK veiklą.

Kaip ir per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį, PK į savo posėdžius kvietė atvykti OLAF generalinį direktorių arba laikinai generalinio direktoriaus pareigas einantį pareigūną ir kai kuriuos OLAF darbuotojus. Per šiuos posėdžius OLAF turėjo galimybę informuoti PK apie visus su PK darbu susijusius reikalus, o PK turėjo galimybę informuoti OLAF apie savo darbą. Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu PK posėdžiuose reguliariai dalyvavo OLAF Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus atstovai, kurie pristatydavo nacionalinėms teisminėms institucijoms perduodamas bylas, be to, šiuose posėdžiuose su OLAF generaliniu direktoriumi ir vadovais buvo aktyviai diskutuojama dėl įvairių plačių sričių. PK daugiausia dėmesio skyrė su OLAF darbu susijusiems veiklos aspektams, ypač susijusiems su veiksmais, kurių imamasi paskelbus PK nuomones dėl OLAF metinio valdymo plano, biudžeto projektų, OLAF devynių mėnesių ataskaitų ir OLAF personalo politikos. Su OLAF generaliniu direktoriumi F. Brüneriu diskutuota apie Komisijos pasiūlymą OLAF įsipareigojimus perkelti išorės įstaigoms, taip pat neoficialiai apsikeista nuomonėmis dėl OLAF ir tarptautinių organizacijų veiklos koordinavimo. Be to, buvo pristatyti kasdienio OLAF darbo aspektai ir diskutuota susijusiais klausimais, pavyzdžiui, apie tai, kaip Komisijos tarnybos registruoja ir saugo OLAF dokumentus, ir apie OLAF galimybes susipažinti su ES institucijų turimais duomenimis. PK teigiamai vertina tai, kad OLAF išsamiai pristatė vieną ypatingai sudėtingą ir svarbią tarpvalstybinio sukčiavimo bylą, ir pabrėžia praktinius veiksmus, kurių, atsižvelgiant į įgytą patirtį, imtasi OLAF tyrimų praktikai gerinti (žr. 3.1.5 punktą toliau).

2.2.   
  Pranešėjai ir nuomonės

Per ataskaitinį laikotarpį PK priėmė penkias nuomones (žr. priedus). Toliau taikyta pranešėjų
   (3) skyrimo praktika, siekiant veiksmingesnio pasirengimo ir veiksmingesnių tolesnių veiksmų nagrinėjant konkrečius PK dominančius klausimus. Pagrindinės PK veiklos sritys šiuo ataskaitiniu laikotarpiu buvo Nuomonės dėl biudžeto, Nuomonės dėl svarstymų dokumento dėl Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 keitimo, Nuomonės dėl tyrimų planavimo, Nuomonės dėl pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymo atliekant OLAF tyrimus ir Nuomonės dėl OLAF generalinio direktoriaus paskyrimo rengimas.

2.3.   
  Sekretoriatas

PK sekretoriato įsipareigojimai išvardyti PK darbo tvarkos taisyklėse (4), kuriose nurodytas jo vaidmuo padedant PK atlikti visas užduotis ir užtikrinant, kad PK galėtų visiškai nepriklausomai vykdyti savo teisinius įgaliojimus.

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu, paskelbus apie konkursą sekretoriato vadovo pareigoms, kurios atsilaisvino 2009 m. liepos mėn., su F. Brüneriu buvo susitarta, kad į šias pareigas asmuo nebus skiriamas negavus PK sutikimo. Pasibaigus atrankos procedūrai, laikinai OLAF generalinio direktoriaus pareigas einantis pareigūnas, veikdamas kaip paskyrimų tarnyba ir gavęs PK sutikimą, paskyrė Isabelle Jegouzo eiti PK sekretoriato vadovo pareigas. Ji pareigas eiti pradėjo 2010 m. birželio 16 d.

2009 m. lapkričio mėn. vienas darbuotojas paliko PK sekretoriatą, o 2010 m. vasario mėn. sekretoriate pradėjo dirbti naujas pareigūnas. Šiuo metu vienas postas tebėra neužimtas ir į jį kuo greičiau turėtų būti paskirtas darbuotojas.

Kaip ir iki šiol, PK sekretoriato darbuotojai turėtų būti skiriami tik gavus PK sutikimą, taip užtikrinant, kad PK savo pareigas galėtų atlikti visiškai nepriklausomai. OLAF ir Komisija pritarė, kad PK turi dalyvauti skiriant darbuotoją eiti šias pareigas.

PK taip pat mano, kad jis turėtų dalyvauti atliekant sekretoriato darbuotojų metinį vertinimą, atsižvelgiant į tai, kad sekretoriatas yra tiesiogiai jam pavaldus.

3.   OLAF TYRIMŲ FUNKCIJA

3.1.   
  OLAF tyrimų funkcijos stebėjimas

3.1.1.   OLAF generalinio direktoriaus nepriklausomumo užtikrinimas

Pagrindinė PK funkcija yra stebėti, kaip OLAF vykdo tyrimų funkciją, siekiant užtikrinti, kad nebūtų pažeistas jo nepriklausomumas. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbu užtikrinti, kad būtų gerbiamas generalinio direktoriaus statusas.

Mirus F. Brüneriui, Europos Komisija 2010 m. sausio 13 d. priėmė sprendimą, pagal kurį laikinojo generalinio direktoriaus pareigas automatiškai pradėjo eiti Nicholasas Ileitas, kuris pagal 2005 m. liepos mėn. Komisijos priimtą sprendimą, iki tol ėjo generalinio direktoriaus pavaduotojo pareigas. Priėmus šį sprendimą prasidėjo įtemptos Europos Parlamento ir Europos Komisijos diskusijos. Šiomis aplinkybėmis komiteto pirmininkas 2010 m. sausio 14 d. nusiuntė raštą ir jo kopijas atitinkamai Komisijos pirmininko pavaduotojui S. Kallasui ir Europos Parlamentui bei Tarybai, kuriame teigė, kad:

„Priežiūros komiteto nuomone, tam kad OLAF visiškai nepriklausomai vykdytų savo kasdienę veiklą pereinamuoju laikotarpiu ir visų pirma pradėdama, atlikdama ir užbaigdama OLAF tyrimus, labai svarbu neriboti Tarnybos galimybės priimti galutinį sprendimą, kai ji vykdo jai suteiktus įgaliojimus.

Į tai atsižvelgdamas Priežiūros Komitetas mano, kad pereinamuoju laikotarpiu laikinai generalinio direktoriaus pareigas einantis asmuo tai turėtų daryti pritarus Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Šiam asmeniui turėtų būti suteikti vis būtini teisiniai įgaliojimai ir užtikrintas nepriklausomumas.“

PK nuomone, svarbu, kad Tarnybai vadovautų asmuo, paskirtas pasiekus tarpinstitucinį susitarimą ir remiamas visų institucijų. Tai svarbu, siekiant remti kasdienį OLAF darbą.

3.1.2.   OLAF tyrimų trukmės stebėjimas

OLAF tyrimų trukmės stebėjimas

OLAF generalinis direktorius kas mėnesį PK teikia ataskaitas, kuriose glaustai apibūdinamas kiekvienas ilgiau kaip devynis mėnesius trunkantis tyrimas (toliau – devynių mėnesių ataskaitos). Devynių mėnesių ataskaitose išdėstomos priežastys, dėl kurių tyrimai nėra baigti, ir nurodoma, per kokį terminą planuojama užbaigti kiekvieną bylą. Šias ataskaitas šiuo metu nagrinėja PK ir PK sekretoriatas.

PK dar kartą (5) pabrėžia šių ataskaitų, kurias rengiant įvykdomi teisiniai įsipareigojimai ir kurios turėtų būti naudinga priemonė tyrimų veiksmingumui gerinti, svarbą.

5

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu PK ypatingą dėmesį skyrė devynių mėnesių ataskaitose OLAF nurodytiems terminams, per kuriuos numatoma užbaigti tyrimus. PK išnagrinėjo 2009 m. birželio mėn. – 2010 m. liepos mėn. gautose 164 devynių mėnesių ataskaitose nurodytus numatomus bylų užbaigimo terminus. 14 iš 164 ataskaitų numatomas užbaigimo terminas visai nebuvo nurodytas. Iš likusių 150 atskaitų 71 byla užbaigta keletu mėnesių (nuo 4 iki 12 mėnesių) vėliau, nei numatyta. PK pastebi, kad pasiekta geresnių rezultatų, nei per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį, kai maždaug 23 % iš 275 išnagrinėtų devynių mėnesių ataskaitų užbaigimo terminas visai nebuvo nurodytas. Vis dėlto jis laikosi nuomonės, kad devynių mėnesių ataskaitose turi būti tiksliau nurodoma, kodėl nesilaikyta pradinio termino.

3.1.3.   Rekomendacijos institucijoms

Rekomendacijos institucijoms

OLAF generalinis direktorius įpareigotas pranešti PK apie bylas, kuriose atitinkama institucija, įstaiga arba agentūra nesilaikė OLAF pateiktų rekomendacijų (6).

6

Per šį ataskaitinį laikotarpį PK negavo jokių pranešimų, kuriuose būtų nurodyta, kad institucija, įstaiga arba agentūra nesilaikė OLAF pateiktų rekomendacijų ir neatsižvelgė į jos išvadas.

3.1.4.   Bylos, kurias tiriant informacija turi būti perduodama nacionalinėms teisminėms institucijoms. Pirmosios instancijos teismo sprendimo byloje T-48/05 poveikis

Bylos, kurias tiriant informacija turi būti perduodama nacionalinėms teisminėms institucijoms. Pirmosios instancijos teismo sprendimo byloje T-48/05 poveikis

Per šį ataskaitinį laikotarpį, prieš informaciją perduodant nacionalinėms teisminėms institucijoms (toliau – NTI), PK išnagrinėjo 43 OLAF pateiktas bylas.

Paskelbus Sprendimą Franchet ir Byk
   (7), Pirmosios instancijos teismas konstatavo, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 OLAF turi „informuoti (komitetą) prieš siunčiant informaciją nacionalinėms teisminėms institucijoms“ ir kad šis reikalavimas yra „besąlygiška pareiga ir nesuteikia jokios diskrecijos“.

Franchet ir Byk

7

Siekiant vykdyti teismo sprendimą, buvo nustatyta nauja PK ir OLAF bendradarbiavimo tvarka: OLAF informuoja PK likus penkioms darbo dienoms iki informacijos perdavimo NTI. Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus darbuotojai pateikia PK pranešimą, kuriame glaudžiai nurodoma, kaip NTI perduodamose bylose paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. Kalbant apie procedūrines garantijas, šiame pranešime nurodoma, ar susijęs asmuo buvo informuotas apie tai, kad pradedamas tyrimas, ir ar jam buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas OLAF. Jame taip pat nurodomi tyrimo rezultatai (faktinės išvados, teisinis įvertinimas, kompetentinga teisminė institucija, senaties sąlygos ir OLAF rekomendacija).

Po to PK atlieka preliminarią gautos informacijos analizę ir, remdamasis jos rezultatais, gali aptarti su OLAF tokius klausimus kaip pagarba į tyrimą įtrauktų asmenų teisėms, teisinis faktų vertinimas, NTI, kuriai perduodama byla, kompetencija, tyrimų trukmė ir senaties klausimas. Nesikišdamas į nagrinėjamas bylas, PK, atsižvelgdamas į šių bylų analizę, gali parengti išvadas ir jas perduoti OLAF generaliniam direktoriui, kad būtų patobulinta šiuo metu taikoma praktika. PK išvadas dėl pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymo pateikė savo Nuomonėje Nr. 5/2010 (8).

8

Nors šios Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus darbuotojų parengtos ataskaitos padeda PK geriau suprasti kiekvienos bylos esmę ir kylančius procedūrinius klausimus, komiteto nuomone, daugiau dėmesio turėtų būti skiriama gaunamos informacijos išsamumui ir tikslumui. Iš tiesų, kartais santraukos yra neišsamios (nenurodyta senaties sąlyga arba rekomendacijos, neišsamiai nurodyta, kaip paisyta pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų, arba kaip tai daryta konkretaus asmens atveju) arba jose yra esminių klaidų (pavyzdžiui, pateiktas klaidingas tyrimo pavadinimas arba susijusios datos). Be to, PK apgailestauja, kad teisinė tyrimo veiklos kiekviename lygmenyje kontrolė atliekama nesistemingai. Iš išnagrinėtų bylų matyti, kad, kai tyrimų metu nebūdavo vykdoma nuolatinė teisinė priežiūra, būdavo nesilaikoma procedūrinių reikalavimų.

PK Nuomonėje Nr. 5/2010 pateikė OLAF analizės lentelę, susijusią su pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymu kiekviename tyrimo etape. Šioje lentelėje taip pat pateikiami pasiūlymai dėl įrodymų, kuriais grindžiamos tyrimo išvados, įrodomosios vertės įvertinimo ir dėl atitinkamos valstybės narės taisyklių laikymosi.

PK rekomenduoja pagal šios lentelės pavyzdį peržiūrėti Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus darbuotojų šiuo metu rengiamas santraukas, kiek tai susiję su pagrindinėmis teisėmis ir procedūrinėmis garantijomis.

PK pažymi, kad iš esmės daugelio NTI perduodamų tyrimų ataskaitų kokybę būtų galima labai pagerinti, visų pirma kalbant apie jų struktūrą, aiškumą, konkrečios nusikalstamos veikos elementų analizę, taip pat kalbinius aspektus. Be to, PK pažymėjo, kad dvi tyrimų ataskaitos NTI buvo perduotos praėjus atitinkamai 16 ir 24 mėnesiams po tyrimų užbaigimo. PK mano, kad OLAF turėtų įdiegti elektroninę perspėjimo sistemą, kad tokių atvejų būtų išvengta.

3.1.5.   Nauji darbo metodai

Nauji darbo metodai

2010 m. gegužės mėn. PK pirmininkas pirmininkavo OLAF iniciatyva surengtai konferencijai „OLAF ir kitų Europos Komisijos generalinių direktoratų operatyvinis bendradarbiavimas. Tolesnė su 2007 m. konferencija susijusi veikla“. Aiškus šių konferencijų tikslas – gerinti OLAF ir Komisijos generalinių direktoratų bendradarbiavimą veiklos lygmeniu, siekiant geresnių rezultatų ir bendro supratimo.

PK nuomone, tam, kad OLAF galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį nustatant sukčiavimo atvejus, atliekant jų rizikos analizę ir kovojant su jais, būtina, kad Komisijos generaliniai direktoratai nuolatos keistųsi atitinkama informacija. Nuo 2007 m. siekiant šio tikslo dedama ypač daug pastangų; kartu su kai kuriais generaliniais direktoratais 2008–2009 m. parengtos bendros sukčiavimo prevencijos strategijos. Tokiu būdu sukurtas naujas veiklos metodas, taikomas tiriant didelės apimties sudėtingas bylas, pagal kurį tyrimuose aktyviau dalyvauja generaliniai direktoratai ir įdiegiamas iniciatyvus žvalgybos informacija grindžiamas metodas.

Tiesioginių išlaidų srityje, kur tyrimus atlikti gali tik OLAF, šis metodas taikytas bendradarbiaujant su vienu generaliniu direktoratu, kurio auditoriai aktyviai dalyvavo tyrime ir per patikrinimus vietoje veikė kaip OLAF ekspertai. Tam generaliniam direktoratui ir OLAF glaudžiai bendradarbiaujant sukurtos naujos informacinėmis technologijomis pagrįstos žvalgybos priemonės, siekiant geriau nustatyti rizikos sritis.

PK teigiamai vertina šį naują darbo metodą ir norėtų, kad jis būtų toliau tobulinamas, nes jį taikant OLAF gali daugiau dėmesio skirti svarbesnėms ir sudėtingesnėms byloms, o smulkius nusižengimus kitu lygmeniu gali nagrinėti Komisijos tarnybos.

Per praėjusius dvejus metus ES finansinė padėtis labai pasikeitė. Dėl finansų krizės Europos Komisija priėmė priemones, pagal kurias padidinta pagalba tam tikriems sektoriams ir pinigų srautai į juos, – dėl to gali padaugėti sukčiavimo atvejų ir finansinių pažeidimų. PK nuomone, siekiant įgyvendinti griežtos išlaidų kontrolės mechanizmus, reikia taikyti naujus darbo metodus, o Komisijos generaliniai direktoratai ir OLAF būtinai turi vykdyti operatyvinį bendradarbiavimą.

3.2.   
  Tolesni veiksmai po PK Nuomonės Nr. 5/2008. OLAF de minimis politikos įgyvendinimas

Tolesni veiksmai po PK Nuomonės Nr. 5/2008. OLAF de minimis politikos įgyvendinimas

Paskelbus PK nuomonę dėl OLAF de minimis politikos ir prioritetų nustatymo tiriant bylas (9), OLAF de minimis taisyklės neseniai pridėtos prie vadovo ir šiuo metu jomis gali naudotis tyrėjai.

de minimis

9

de minimis

Priežiūros komitetas teigiamai vertina iniciatyvą paaiškinti de minimis politikos įgyvendinimą parengiant veiklos gaires. Tačiau vadovaujantis šiomis gairėmis turi būti atsižvelgiama į OLAF metiniame valdymo plane nustatytas vidaus bei išorės tyrimų ir su finansine veikla susijusių tolesnių veiksmų orientacines ribas.

de minimis

veiklos gaires

PK teigiamai vertina tai, kad parengtas de minimis priedas, kuriame išvardyti įvairūs kriterijai, į kuriuos turi atsižvelgti Valdyba, spręsdama, ar pradėti išorės tyrimą, ir kuris gali padėti siekti skaidresnio sprendimų priėmimo.

de minimis

PK pageidauja, kad OLAF atliktų išsamią de minimis politikos, įskaitant ryšius su Komisijos tyrimų ir drausmės tarnyba (angl. santr. IDOC), įgyvendinimo kitais metais po to, kai politika pradėta taikyti, analizę.

de minimis

3.3.   
  Nuolatinis stebėjimas PK iniciatyva

Nuolatinis stebėjimas PK iniciatyva

3.3.1.   Tyrimų planavimas ir strateginis vadovavimas jiems

Tyrimų planavimas ir strateginis vadovavimas jiems

2010 m. spalio 12 d. PK priėmė Nuomonę Nr. 4/2010 dėl tyrimų planavimo (10).

10

Atlikdamas nuolatinę ilgiau kaip devynis mėnesius vykdomų tyrimų analizę, PK nurodė, kad: „trūksta tyrimų metodikos ir tikslumo, reikia gerinti vidaus valdymą ir tyrimų kontrolę.“ (11)

11

Atidžiai išnagrinėjęs A ir B direktoratų bylų imtį, PK apgailestaudamas konstatavo, kad operacijas vykdantys direktoratai nenuosekliai laikosi tyrimų planavimo ir valdymo principų. Nuomonėje rekomenduojama kiekvieno tyrimo pradžioje parengti išsamų tyrimo planą, kuriame būtų nustatyti tyrimo tikslai, ištekliai, kurių greičiausiai prireiks tyrimui užbaigti, ir numatomos sąnaudos. Planas turėtų būti pakankamai dinamiškas ir tikslus, kad būtų galima numatyti galutinio sprendimo priėmimo datą. Tyrimų planų projektai turėtų būti skirti Valdybai ir nuolat atnaujinami. Juose turėtų būti nurodytas kiekvienas numatomas tyrimo etapas ir susijęs preliminarus kiekvieno etapo tvarkaraštis. Šiuos planus reikėtų rengti raštu ir sistemingai pridėti prie bylos dokumentų, kad būtų galima lengvai peržiūrėti planą ir juo remtis tuo atveju, jei tyrėjai turėtų atidėti tyrimą ar vėluotų jį atlikti. Skyriaus vadovybė, siekdama stebėti ir prireikus valdyti bylų eigą, turėtų reguliariai tikrinti tyrimų planus.

PK džiaugiasi, kad likus nedaug laiko iki jo nuomonės paskelbimo, OLAF įgyvendino kai kuriuos pasiūlymus dėl geresnio planavimo.

PK OLAF vadovybei rekomenduoja ne tik parengti tyrimų planus, bet ir kiekvienai bylai parengti ir taikyti tvarką, pagal kurią būtų geriau nustatomi pradėtų tirti bylų prioritetai ir kurią būtų galima koreguoti pagal turimus išteklius.

PK tikisi gauti aiškų OLAF atsakymą dėl šio svarbaus klausimo ir teigiamai vertintų tokių nuostatų įtraukimą į atnaujintą vadovą.

3.3.2.   Pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymas atliekant OLAF tyrimus

Pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymas atliekant OLAF tyrimus

Tai, kaip OLAF paiso pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų atlikdama tyrimus, yra tiesiogiai susiję su jos nepriklausomumu ir darbo veiksmingumu. Europos Teisingumo Teismo nagrinėtose bylose nustatyti tam tikri trūkumai ir neatitikimai, padaryti atliekant OLAF tyrimus (12). Todėl PK nusprendė įvertinti, kaip OLAF užtikrina, kad būtų paisoma šių teisių ir garantijų.

12

PK paskelbė Nuomonę Nr. 5/2010 dėl pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymo Europos kovos su sukčiavimu tarnybai atliekant tyrimus (13), kuri pagrįsta 2009 m. gruodžio mėn. (14) – 2010 m. spalio mėn. nacionalinėms teisminėms institucijoms perduotų 28 bylų analize. Komitetas išnagrinėjo šiuo metu OLAF tyrimams taikytiną teisinę sistemą (teisės aktus ir teismų praktiką), taip pat tai, kaip paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų.

13

14

PK pažymėjo, kad su vidaus tyrimais susiję asmenys yra apsaugoti įvairiuose teisės aktuose nustatytomis taisyklėmis. Tačiau padėtis yra kitokia išorės tyrimų srityje, kur nėra nustatytų konkrečių taisyklių, o apsauga, užtikrinama patikrinimams vietoje taikytinais nacionalinės teisės aktais, gali būti nevienoda skirtingose valstybėse narėse.

PK mano, kad OLAF iš esmės paiso susijusių asmenų pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. Nustatęs konkrečias problemas, PK pateikė rekomendacijas OLAF, kad ši patobulintų šiuo metu taikomą praktiką. Visų pirma PK rekomendavo OLAF iš dalies pakeisti vadovą ir užtikrinti, kad būtų taikomos jo nuostatos.

PK taip pat pažymėjo, kad nesant aiškių darbo tvarkos taisyklių, visų pirma išorės tyrimų srityje, OLAF taikoma praktika skiriasi. Iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 reikėtų pasinaudoti proga paaiškinti teisinę sistemą, visų pirma susijusią su išorės tyrimais. Reikia stiprinti OLAF tyrimo įgaliojimus, visų pirma dėl būtinybės atlikti apklausas. PK pabrėžė, kad toks paaiškinimas neturėtų būti per didelio reglamentavimo priežastis. Teisėkūros institucija turėtų atsižvelgti į specifinį OLAF tyrimų pobūdį, nes šie tyrimai yra administraciniai ir yra tik parengiamasis platesnio masto procedūros, per kurią susijusių asmenų teisės į gynybą užtikrinamos vykdant tolesnius veiksmus, etapas. Jeigu procedūriniai reikalavimai OLAF būtų nustatyti neatsižvelgus į šį specifinį pobūdį, taip pat į vidaus ir išorės tyrimų skirtumus, kova su sukčiavimu būtų mažiau veiksminga, o pagrindinių teisių nebūtinai būtų paisoma geriau.

PK išvardijo bendruosius tyrimų atlikimą reglamentuojančius principus, taip pat pagrindines teises ir procedūrines garantijas, kurių turi paisyti OLAF. PK rekomendavo stiprinti tyrimų nešališkumo ir konfidencialumo, taip pat jų trukmės užtikrinimo, mechanizmus. Be to, PK pateikė pasiūlymų dėl priemonių, kurių OLAF turėtų imtis, kad kiekviename tyrimo etape būtų geriau paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. Galiausiai PK pateikė OLAF analizės lentelę, susijusią su pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymo metodu, kuria tyrėjai turi naudotis atlikdami tyrimus, o vadovai – tikrindami tyrimų teisėtumą.

PK taip pat apgailestauja, kad OLAF nepakankamai atsižvelgė į jo anksčiau pateiktas rekomendacijas (žr. visų pirma 2008–2009 m. veiklos ataskaitos XI rekomendaciją) dėl būtinybės Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus darbuotojams aktyviau ir nuo anksčiau dalyvauti tyrimo procese. PK dar kartą pabrėžia, kad šio skyriaus darbuotojai turėtų sugebėti konsultuoti teisiniais klausimais visuose tyrimo etapuose ir visose bylose, kai to reikia, visų pirma sprendžiant klausimus dėl tyrimo šalių pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymo. Šios nuostatos turėtų būti aiškiai išdėstytos naujajame OLAF veiklos procedūrų vadove, kaip tai buvo padaryta anksčiau.

2008–2009 m. veiklos ataskaitoje pateiktoje X rekomendacijoje PK nurodė, kad nori būti „informuotas apie visus iš tyrimo šalių OLAF gautus ar išnagrinėtus skundus dėl įtariamų pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų pažeidimų“. Šis prašymas apima visas bylas, o ne tik teisminėms institucijoms perduodamas bylas. Per šį ataskaitinį laikotarpį PK gavo du OLAF pranešimus. Be to, tiesiogiai jam buvo pateiktas vienos bylos šalių pranešimas.

3.4.   
  OLAF procedūriniai tyrimų reikalavimai ir OLAF veiklos procedūrų vadovas

OLAF procedūriniai tyrimų reikalavimai ir OLAF veiklos procedūrų vadovas

PK susidomėjęs sekė vienas po kito atliekamus OLAF vadovo pakeitimus ir, kol buvo rengiamas jo projektas, pateikė OLAF daug rašytinių pastabų.

PK teigiamai vertina naujojo vadovo formos ir turinio patobulinimus, tačiau, kalbant apie veiklos procedūras, ši naujausia vadovo redakcija neatitinka PK lūkesčių, nes ji nėra griežtų ir greitai pritaikomų taisyklių rinkinys, skirtas padėti tyrėjams kiekviename jų atliekamų tyrimų etape.

PK ne kartą teigė, kad svarbu, jog procedūriniais reikalavimais būtų aiškiai nurodomi, atsižvelgiant į kiekvieną tyrimų rūšį, atskiri procedūriniai veiksmai nuo pat tyrimo pradžios iki jo užbaigimo. PK taip pat išreiškė susirūpinimą dėl pirminės informacijos vertinimo, nes nėra nustatyta aiškių terminų, kurių turi būti laikomasi prieš priimant sprendimą pradėti bylą. Šio etapo tikslas nustatyti, ar yra pakankamai rimtų įtarimų, taip pat daug dėmesio turi būti skiriama tam, kad šiame etape nebūtų vykdoma jokia operatyvinė veikla. Atsižvelgdamas į šį tikslą, PK paprašė išsamiau paaiškinti vadinamąją parengiamąją faktų nustatymo užduotį, kuri neturėtų sutapti su pačiu tyrimu arba kuria neturėtų būti paankstinti tyrimo veiksmai. PK apgailestauja, kad į šias OLAF skirtas pastabas nebuvo atsižvelgta vėliau priimtame OLAF vadove.

Be to, PK nuomone, vadovas turėtų būti dinamiškas dokumentas, kurį būtų galima bet kada atnaujinti ir kuris turėtų būti kaip gairės tyrėjams, kuriomis jie galėtų vadovautis atlikdami tyrimus. PK visų pirma mano, kad į vadovą turėtų būti įtrauktos jo rekomendacijos dėl tyrimų planavimo ir pagrindinių teisių bei procedūrinių garantijų paisymo.

gairės

Reguliariai turėtų būti rengiami išsamūs su vadovu susiję mokymai.

PK mano, kad OLAF turėtų ne tik patobulinti teisinę sistemą, bet ir parengti paprastą taisyklių rinkinį, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama įvairiems tyrimų etapams ir atsižvelgiama į asmenų teises, duomenų apsaugos reikalavimus ir patikrinimams vietoje taikomus reikalavimus. Po to vadovas turėtų būti suderintas su šiuo taisyklių rinkiniu, siekiant nustatyti aiškias instrukcijas tyrėjams.

Vadove taip pat turėtų būti pateikti su įvairių rūšių tyrimais susiję gerosios patirties pavyzdžiai, įskaitant OLAF vadovybės patvirtintus modelius, kuriais galėtų vadovautis kiekvienas naujas tyrėjas.

3.5.   
  Administracinis organizavimas, biudžetas ir personalo politika, kurie susiję su OLAF tyrimų funkcija

Administracinis organizavimas, biudžetas ir personalo politika, kurie susiję su OLAF tyrimų funkcija

3.5.1.   Administracinis organizavimas ir personalo politika

Administracinis organizavimas ir personalo politika

Aukštos kvalifikacijos darbuotojai – sėkmingos tyrimų politikos pagrindas. Kadangi PK atsakingas už OLAF tyrimų funkcijos stebėjimą, jis mano, kad būtent jo pareiga užtikrinti, kad OLAF žmogiškųjų išteklių politika leistų Tarnybai veiksmingai atlikti jai nustatytą užduotį (15).

15

PK nuomone, vienas pirmųjų naujojo generalinio direktoriaus darbų turėtų būti apibrėžti išsamią žmogiškųjų išteklių strategiją.

Vidaus prioritetų nustatymas

Vidaus prioritetų nustatymas

Kad OLAF galėtų parengti jos poreikiams pritaikytos žmogiškųjų išteklių strategijos projektą, ji turėtų išsamiai išnagrinėti Tarnybos vidaus prioritetus. Todėl PK dar kartą pabrėžia, kad OLAF turi daugiausia dėmesio skirti pagrindinei savo veiklai ir stiprinti tyrimo gebėjimus. PK naujajam generaliniam direktoriui rekomenduotų tinkamai apsvarstyti išteklių paskirstymą OLAF, kad būtų išspręstas tinkamo darbuotojų paskirstymo už operacijas atsakinguose A ir B direktoratuose bendrai, taip pat D direktorate, kuris pirmiausia turėtų remti su tyrimais susijusią OLAF veiklą, klausimas.

Be to, PK mano, kad su OLAF tyrimais su susijusios veiklos srityje prioritetai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į galimą bendradarbiavimą su kitomis Komisijos tarnybomis arba su valstybėmis narėmis. PK teigiamai vertina neseniai pradėtą taikyti OLAF politiką, pagal kurią daugiausia dėmesio skiriama tam, kad didesnės apimties ir sudėtingesnės sukčiavimo bylos būtų nagrinėjamos glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamu generaliniu direktoratu ir naudojantis informacinėmis technologijomis pagrįsta žvalgyba.

Visapusiškos žmogiškųjų išteklių politikos kūrimas

Visapusiškos žmogiškųjų išteklių politikos kūrimas

Atsižvelgiant į pirmiau minėtos OLAF pagrindinės veiklos analizę ir apibrėžtį, ištekliai turėtų būti paskirstyti ir sutelkti taip, kad daugiausia dėmesio būtų galima skirti nustatytiems prioritetams. Apibrėždama žmogiškųjų išteklių politiką, OLAF visų pirma turėtų atsižvelgti į:

| i) | darbuotojų, atliekančių užduotis, už kurias atsako OLAF, kvalifikacijos tinkamumą. Šiuo metu OLAF dirba įvairios profesinės kvalifikacijos darbuotojai (teisininkai, tyrėjai, muitinės pareigūnai, teismo ekspertizės specialistai, informacinių technologijų specialistai ir kt.). Šios žinios yra ypatingai vertingos ir įvairios patirties šaltinis, kurį reikėtų geriau išnaudoti; |
| --- | --- |

i)

darbuotojų, atliekančių užduotis, už kurias atsako OLAF, kvalifikacijos tinkamumą. Šiuo metu OLAF dirba įvairios profesinės kvalifikacijos darbuotojai (teisininkai, tyrėjai, muitinės pareigūnai, teismo ekspertizės specialistai, informacinių technologijų specialistai ir kt.). Šios žinios yra ypatingai vertingos ir įvairios patirties šaltinis, kurį reikėtų geriau išnaudoti;

| ii) | judumo politikos sukūrimo svarbą, siekiant kad OLAF darbuotojai savo karjerą galėtų plėtoti visose institucijose, o OLAF galėtų gauti naudos iš įvairios institucijų viduje ir už jų ribų įgytos patirties. Atsižvelgdamas į tai, PK remtų iniciatyvą skatinti ir didinti OLAF darbuotojų judumą; |
| --- | --- |

ii)

judumo politikos sukūrimo svarbą, siekiant kad OLAF darbuotojai savo karjerą galėtų plėtoti visose institucijose, o OLAF galėtų gauti naudos iš įvairios institucijų viduje ir už jų ribų įgytos patirties. Atsižvelgdamas į tai, PK remtų iniciatyvą skatinti ir didinti OLAF darbuotojų judumą;

| iii) | visapusiškos mokymo politikos, kurioje daug dėmesio būtų skirta OLAF tyrimo pareigų pobūdžiui, svarbą. Ši politika turėtų būti priderinta prie nuolatinės darbuotojų kaitos, kad nebūtų prarandama kompetencija, visų pirma susijusi su tyrimo funkcija; |
| --- | --- |

iii)

visapusiškos mokymo politikos, kurioje daug dėmesio būtų skirta OLAF tyrimo pareigų pobūdžiui, svarbą. Ši politika turėtų būti priderinta prie nuolatinės darbuotojų kaitos, kad nebūtų prarandama kompetencija, visų pirma susijusi su tyrimo funkcija;

| iv) | poreikį sukurti aiškią laikinųjų darbuotojų, turinčių valstybėse narėse įgytos su tyrimais susijusios didelės ir konkrečios patirties, įdarbinimo politiką. |
| --- | --- |

iv)

poreikį sukurti aiškią laikinųjų darbuotojų, turinčių valstybėse narėse įgytos su tyrimais susijusios didelės ir konkrečios patirties, įdarbinimo politiką.

PK taip pat rekomenduoja OLAF kuo geriau išnaudoti po neseniai surengtų konkursų atsiradusias galimybes įdarbinti darbuotojus. PK teigiamai vertina tai, kad buvo pratęstas kandidatų sąrašo galiojimo terminas, tačiau apgailestauja dėl kandidatų įdarbinimo procedūrų trukmės.

Be to, PK pabrėžia, kad turi būti nustatyta aiškesnė OLAF laikinųjų darbuotojų politika. Visi darbuotojai turėtų aiškiai žinoti su jų statusu ir karjera susijusias galimybes. PK apgailestauja, kad šioje srityje trūksta aiškumo, dėl to pastaraisiais metais OLAF darbuotojams yra kilę didelių asmeninių sunkumų.

Per pirmąjį 2010 m. pusmetį PK pirmininkas lankėsi įvairiuose OLAF skyriuose ir direktoratuose. Šių apsilankymų metu, be kita ko, išryškėjo, kad OLAF darbuotojams tenka didelė administracinė našta. Šį klausimą būtina toliau svarstyti, kad tyrėjai kuo daugiau savo laiko galėtų skirti tyrimo funkcijai vykdyti.

3.5.2.   Biudžetas

Biudžetas

PK pažymi, kad šiek tiek pagerėjo misijų ir kelionės išlaidų valdymas.

Jis rekomenduoja dar labiau plėtoti šią politiką, taip pat sistemingai atlikti poreikio vykti į tyrimų misijas vertinimą. Taip pat turėtų būti tinkamai apsvarstytos informacinių technologijų galimybės, pavyzdžiui, galimybė rengti vaizdo konferencijas, siekiant išvengti sudėtingų ir brangių kelionių.

4.   SANTYKIAI SU OLAF, ES INSTITUCIJOMIS, OLAF PARTNERIAIS IR SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

SANTYKIAI SU OLAF, ES INSTITUCIJOMIS, OLAF PARTNERIAIS IR SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

4.1.   
  Santykiai su OLAF

Santykiai su OLAF

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu PK toliau plėtojo konstruktyvius santykius su OLAF vadovais ir pareigūnais. Daugybės oficialių ir neoficialių susitikimų metu pasinaudota galimybe apsikeisti nuomonėmis ir pasidalyti informacija.

2010 m. vasario, kovo, balandžio, gegužės ir birželio mėn. PK pirmininkas taip pat susitiko su OLAF Tyrimų ir operacijų skyrių bei Veiklos ir politikos rėmimo skyrių darbuotojais. Dalyvaudamas tokiuose susitikimuose, PK siekė atidžiai stebėti OLAF vykdomą veiklą ir išklausyti pastabas bei pasiūlymus dėl tyrimo funkcijos gerinimo.

Apsilankymo metu pirmininkas susitiko su dauguma trylikos skyrių darbuotojų ir su visų skyrių vadovais. Be kitų, aptarti ir šie klausimai:

| i) | teisės aktais nustatyti OLAF veiklos ribojimai kai kuriuose sektoriuose ir pasiūlymai iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999; |
| --- | --- |

i)

teisės aktais nustatyti OLAF veiklos ribojimai kai kuriuose sektoriuose ir pasiūlymai iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999;

| ii) | tyrėjams tenkanti didelė administracinė ir biurokratinė našta; |
| --- | --- |

ii)

tyrėjams tenkanti didelė administracinė ir biurokratinė našta;

| iii) | poreikis sukurti iniciatyvią tyrimų politiką; |
| --- | --- |

iii)

poreikis sukurti iniciatyvią tyrimų politiką;

| iv) | sunkumai, kylantys OLAF bendradarbiaujant su kitomis institucijomis, valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

iv)

sunkumai, kylantys OLAF bendradarbiaujant su kitomis institucijomis, valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis.

Po šio apsilankymo parengtas memorandumas bus aptartas su naujuoju OLAF generaliniu direktoriumi.

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu OLAF darbuotojai, įskaitant generalinį direktorių, o vėliau laikinai generalinio direktoriaus pareigas einantį pareigūną, dalyvavo PK posėdžiuose.

2010 m. rugsėjo ir lapkričio mėn. OLAF nurodė PK sunkumus, su kuriais ji susidūrė, siekdama pakankamai gerai susipažinti su tam tikrų Komisijos duomenų bazių dalimis. Ši problema nuo 2007 m. išlieka neišspręsta. OLAF mano, kad dėl sunkumų susipažinti su Komisijos duomenų bazėmis, gali sumažėti jos pajėgumas veiksmingai ir nepriklausomai atlikti tyrimus ir 2010 m. lapkričio mėn. ji paprašė PK pateikti oficialią nuomonę. PK paskyrė pranešėją, kuriam pavesta pradėti nagrinėti šį klausimą.

Visi penki PK nariai dalyvavo 2009 m. spalio 12 d. surengtoje OLAF dešimtmečiui skirtoje konferencijoje, kurioje pirmininkas ir vienas komiteto narys sakė kalbas.

PK 2010 m. vasario 11 d. dalyvavo Paryžiaus kasaciniame teisme surengtoje konferencijoje „Sąjungos finansinių ir pagrindinių principų apsauga“, kurioje aptartos su Europos prokuroru susijusios perspektyvos, taip pat 2010 m. spalio 13–15 d. Budapešte vykusiame OAFCN seminare ir lapkričio 18–19 d. Paryžiuje vykusioje sukčiavimo atvejus tiriančių prokurorų konferencijoje.

4.2.   
  Santykiai su ES institucijomis

Santykiai su ES institucijomis

4.2.1.   Santykiai su Europos Komisija, Europos Parlamentu ir Europos Sąjungos Taryba

Santykiai su Europos Komisija, Europos Parlamentu ir Europos Sąjungos Taryba

PK yra tarpinstitucinis organas, todėl jis ypač įsipareigojęs išlaikyti glaudžius darbo santykius su Komisija, Europos Parlamentu ir Taryba.

2009 m. pavasarį pradėjus dirbti naujai išrinktam Europos Parlamentui, o 2010 m. vasario mėn. paskyrus naują Komisiją, PK ėmėsi plėtoti naujus ir glaudesnius ryšius su naujai paskirtais instituciniais partneriais.

PK teigiamai vertina už OLAF atsakingo naujojo Komisijos nario A. Šemetos įsipareigojimą plėtoti produktyvius santykius su PK. A. Šemeta PK posėdžiuose dalyvavo 2010 m. kovo ir liepos mėn., o jo kabineto narys – rugsėjo, spalio ir lapkričio mėn. Šie posėdžiai buvo naudingi abiem pusėms, ypač dėl projektų, susijusių su OLAF reforma. PK labai teigiamai vertina Komisijos nario A. Šemetos ir jo kabineto OLAF ir komiteto darbui išreikštą paramą.

Ataskaitiniu laikotarpiu PK taip pat 2009 m. spalio 21 d. susitiko su Komisijos generalinės sekretorės pavaduotoju Alexandru Italieneriu ir 2009 m. lapkričio 17 d. su Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto primininku Luigiu de Magistrisu. Švedijos pirmininkavimo Europos Sąjungai laikotarpiu PK savo 2008–2009 m. veiklos ataskaitą 2009 m. lapkričio 25 d. pristatė Tarybos kovos su sukčiavimu darbo grupei, o gruodžio 3 d. – Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komitetui. PK taip pat raštu atsakė į klausimus, kuriuos šia proga pateikė Europos Parlamentas. PK džiaugiasi teigiamais atsiliepimais ir parama. 2010 m. gruodžio 15 d. PK susitiko su Komisijos generaline sekretore Catherine Day, per susitikimą, be kita ko, aptarti OLAF galimybių susipažinti su Komisijos duomenų bazėse esančiais duomenimis ir žmogiškųjų išteklių klausimai.

4.2.2.   Santykiai su Audito Rūmais

Santykiai su Audito Rūmais

2009 m. rugsėjo 21 d. PK pranešėjas Liuksemburge susitiko su Audito Rūmų atstovais ir aptarė bendro intereso klausimus ir PK dalyvavimą atliekant planuojamą OLAF auditą.

2010 m. vasario mėn. Audito Rūmų atstovai dalyvavo PK posėdyje, kuriame siekė aptarti ir pristatyti tolesnius veiksmus po Specialiosios ataskaitos Nr. 1/2005 dėl OLAF. Tų pačių metų birželio mėn. PK sekretoriate apsilankė atsakingieji auditoriai, kurie paprašė pateikti PK posėdžių protokolų kopijas ir naujausias PK nuomones. Jų prašymu 2010 m. spalio mėn. jiems perduota daugiau dokumentų.

4.2.3.   Indėlis svarstant su OLAF reforma susijusius klausimus

Indėlis svarstant su OLAF reforma susijusius klausimus

Paskirtasis Komisijos narys A. Šemeta priėmė sprendimą iš naujo svarstyti pasiūlymus iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, dėl kurių tuo metu Taryba ir Europos Parlamentas sprendimo dar nebuvo priėmę. Siekdama atnaujinti institucijų diskusijas, Komisija 2010 m. liepos 7 d. priėmė Svarstymų dokumentą (16), kuris turėtų būti tolesnės pažangos įgyvendinant reformą pagrindas.

16

2010 m. liepos 14 d. Komisijos narys A. Šemeta dalyvavo PK posėdyje, kuriame pristatė šį dokumentą; PK teigiamai įvertino Komisijos iniciatyvą pakviesti PK dalyvauti vykstančiose diskusijose ir prisidėti rengiant Komisijos dokumentą. Atsižvelgdamas į tai, PK 2010 m. rugsėjo 23 d. priėmė Nuomonę Nr. 3/2010 dėl svarstymų dokumento dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) reformos (17).

17

Šioje nuomonėje PK teigiamai įvertino Komisijos pasiryžimą tęsti OLAF reformą, kad būtų sustiprinta ES finansinių interesų apsauga, visų pirma atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos ir finansų krizę. Jis atkreipė dėmesį į Komisijos poziciją vėlesniam laikui nukelti kovą su sukčiavimu reglamentuojančių teisės aktų sujungimą į vieną bendrą teisinę sistemą, siekiant palaukti diskusijų dėl Europos prokuratūros įsteigimo.

PK pritarė, kad siekiant veiksmingesnio OLAF valdymo reikia jį pertvarkyti, tačiau apgailestavo, kad Svarstymų dokumente daugiau dėmesio neskirta OLAF tyrimo kompetencijai, nepaisant Lisabonos sutartimi suteiktų naujų galimybių. Be to, PK taip pat pabrėžė, kad reikia stiprinti OLAF vadovų atsakomybę tyrimų atlikimo ir kontrolės srityje, pirmiausia siekiant sutrumpinti tyrimų trukmę ir padidinti OLAF veiksmingumą.

Kalbėdamas apie pasiūlymą plėtoti tarpinstitucinį dialogą, PK pripažino, kad dėl tokio dialogo galėtų sustiprėti institucijų parama OLAF kovai su sukčiavimu, tačiau pabrėžė, kad šis dialogas jokiais būdais neturėtų tapti politinio kišimosi į tyrimus priežastimi. PK atlieka OLAF nepriklausomumo saugotojo funkciją, todėl jis pasisiūlė vadovauti šiam dialogui.

PK išreiškė didelį susirūpinimą dėl pasiūlymo sukurti patarėjo peržiūros klausimais pareigybę, kuriai atsiradus gali padidėti OLAF tenkanti administracinė našta, taip pat būtų dubliuojamos ar apribotos pagrindinės PK funkcijos. Tačiau PK pritarė pasiūlymui OLAF viduje įsteigti už skundų nagrinėjimą atsakingo pareigūno pareigybę, kad toks pareigūnas pirmasis nagrinėtų asmenų, dėl kurių atliekamas tyrimas, skundus dėl su jais susijusio tyrimo atlikimo.

PK teigiamai vertino visų ES institucijų išreikštą norą stiprinti jo vaidmenį, tačiau griežtai nepritarė Svarstymų dokumente pateiktam pasiūlymui, pagal kurį PK gautų tik statistinius duomenis savo darbui atlikti. PK visapusiškai pritaria nuomonei, kad jis neturėtų kištis į operatyvinę OLAF veiklą, tačiau mano, kad būtina jam suteikti galimybę išsamiai susipažinti su bylų dokumentais ir, stebint OLAF tyrimo procedūrų veiksmingumą ir našumą, apsaugoti Tarnybos nepriklausomumą.

PK dalyvavo dviejuose Tarybos susitikimuose, kuriuose pristatė savo nuomonę. PK aktyviai remia Komisijos ketinimą tęsti šią reformą, siekiant sustiprinti OLAF tyrimo funkcijos veiksmingumą ir nepriklausomumą, ir džiaugsis galėdamas prisidėti vėlesniuose diskusijų etapuose.

4.3.   
  OLAF generalinio direktoriaus atrankos procedūra

OLAF generalinio direktoriaus atrankos procedūra

Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 12 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Europos Komisija, gavusi palankią PK nuomonę, sudaro tinkamai kvalifikuotų kandidatų sąrašą.

Siekdamas, kad šis reikalavimas būtų įvykdytas, PK aktyviai dalyvavo pirmuose atrankos procedūros etapuose. Komitetas nagrinėjo kandidatų gyvenimo aprašymus, o vienas jo narys 2010 m. liepos mėn. pradžioje dalyvavo pirminės atrankos komisijoje, taip pat stebėtojo statusu – 2010 m. rugsėjo 10 d. įvykusiame Paskyrimų patariamojo komiteto posėdyje. 2010 m. rugsėjo 23 d. posėdyje PK pateikė savo Nuomonę Nr. 2/2010 (18) dėl šešių kandidatų, kurių pavardes nurodė Europos Komisija. Ši nuomonė buvo perduota Komisijai ir kitoms institucijoms.

18

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| I. | PK išnagrinėjo, per kiek laiko buvo užbaigti tyrimai 164 bylose, ir apgailestaudamas nurodo, kad nepaisant ankstesnių jo rekomendacijų, OLAF vis dar netaiko sistemingų ir veiksmingų darbo metodų ir neatlieka vidaus patikrinimų, kad išvengtų nepagrįsto vėlavimo atliekant tyrimus. Nors, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, sumažėjo bylų, kuriose nenurodyta numatoma tyrimo užbaigimo data, tačiau OLAF vis dar nenurodo tikslių tokio vėlavimo priežasčių. |
| --- | --- |

I.

PK išnagrinėjo, per kiek laiko buvo užbaigti tyrimai 164 bylose, ir apgailestaudamas nurodo, kad nepaisant ankstesnių jo rekomendacijų, OLAF vis dar netaiko sistemingų ir veiksmingų darbo metodų ir neatlieka vidaus patikrinimų, kad išvengtų nepagrįsto vėlavimo atliekant tyrimus. Nors, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, sumažėjo bylų, kuriose nenurodyta numatoma tyrimo užbaigimo data, tačiau OLAF vis dar nenurodo tikslių tokio vėlavimo priežasčių.

| II. | PK dar kartą pabrėžia būtinybę: i) griežčiau kontroliuoti ilgiau kaip 9 mėnesius tiriamų bylų ataskaitas; ii) įdiegti sistemą, pagal kurią tais atvejais, kai tyrimo trukmė viršija 9 mėnesius, PK būtų reguliariai pranešama apie viršytą numatytą tyrimo užbaigimo laiką; iii) bylų valdymo sistemoje įdiegti perspėjimo sistemą, siekiant peržiūrėti ilgiau kaip 3 mėnesius trunkančio neveikimo priežastis. Taip pat būtina griežtai kontroliuoti tyrimų trukmę, siekiant išsklaidyti abejones dėl nepriklausomumo juos atliekant – šį klausimą PK laiko svarbiausiu. |
| --- | --- |

II.

PK dar kartą pabrėžia būtinybę: i) griežčiau kontroliuoti ilgiau kaip 9 mėnesius tiriamų bylų ataskaitas; ii) įdiegti sistemą, pagal kurią tais atvejais, kai tyrimo trukmė viršija 9 mėnesius, PK būtų reguliariai pranešama apie viršytą numatytą tyrimo užbaigimo laiką; iii) bylų valdymo sistemoje įdiegti perspėjimo sistemą, siekiant peržiūrėti ilgiau kaip 3 mėnesius trunkančio neveikimo priežastis. Taip pat būtina griežtai kontroliuoti tyrimų trukmę, siekiant išsklaidyti abejones dėl nepriklausomumo juos atliekant – šį klausimą PK laiko svarbiausiu.

| III. | PK išnagrinėjo 40 bylų, kurias tyrė du OLAF Tyrimų ir operacijų direktoratai, ir nustatė, kad daugeliu atveju tyrimai nėra tinkamai planuojami, o tai turi neigiamos įtakos OLAF darbo veiksmingumui ir jos tyrimų trukmei. OLAF veiklos procedūrų vadove nustatytos pirminio darbo plano parengimo vertinimo etape gairės, tačiau jame nėra nuostatos dėl išsamaus tyrimo plano parengimo pradėjus tyrimą. |
| --- | --- |

III.

PK išnagrinėjo 40 bylų, kurias tyrė du OLAF Tyrimų ir operacijų direktoratai, ir nustatė, kad daugeliu atveju tyrimai nėra tinkamai planuojami, o tai turi neigiamos įtakos OLAF darbo veiksmingumui ir jos tyrimų trukmei. OLAF veiklos procedūrų vadove nustatytos pirminio darbo plano parengimo vertinimo etape gairės, tačiau jame nėra nuostatos dėl išsamaus tyrimo plano parengimo pradėjus tyrimą.

| IV. | PK rekomendavo OLAF įgyvendinti išsamaus visų tyrimų etapų planavimo politiką, kurioje būtų numatyta reguliariai atlikti patikrinimus, sudaryti realistiškus tvarkaraščius ir reguliariai atnaujinti informaciją, siekiant užtikrinti, kad tokios politikos būtų laikomasi. PK įdėjus daug pastangų šioje srityje, OLAF tapo aišku, kad reikia bendro strateginio bylų planavimo metodo, todėl ji ėmė taikyti išsamių planų sudarymo, pradėjus bylą, praktiką. Šiuo metu PK atlieka priemonių, kurias ėmė taikyti OLAF, veiksmingumo vertinimą. |
| --- | --- |

IV.

PK rekomendavo OLAF įgyvendinti išsamaus visų tyrimų etapų planavimo politiką, kurioje būtų numatyta reguliariai atlikti patikrinimus, sudaryti realistiškus tvarkaraščius ir reguliariai atnaujinti informaciją, siekiant užtikrinti, kad tokios politikos būtų laikomasi. PK įdėjus daug pastangų šioje srityje, OLAF tapo aišku, kad reikia bendro strateginio bylų planavimo metodo, todėl ji ėmė taikyti išsamių planų sudarymo, pradėjus bylą, praktiką. Šiuo metu PK atlieka priemonių, kurias ėmė taikyti OLAF, veiksmingumo vertinimą.

| V. | PK nuomone, OLAF turėtų taikyti aiškią prioritetų nustatymo tiriant bylas politiką. Kalbant apie šį klausimą, PK teigiamai vertina OLAF norą bylas dėl nedidelių nusižengimų, kurias galima tinkamai išspręsti taikant drausmines priemones, perduoti kitoms kompetentingoms institucijoms (IDOC). Tačiau PK rekomenduoja toliau dirbti, siekiant objektyviai nustatyti tokio perdavimo kriterijus. Reikėtų iš dalies pakeisti vadovą, kad jame būtų aiškiai nustatyta OLAF de minimis politika. |
| --- | --- |

V.

PK nuomone, OLAF turėtų taikyti aiškią prioritetų nustatymo tiriant bylas politiką. Kalbant apie šį klausimą, PK teigiamai vertina OLAF norą bylas dėl nedidelių nusižengimų, kurias galima tinkamai išspręsti taikant drausmines priemones, perduoti kitoms kompetentingoms institucijoms (IDOC). Tačiau PK rekomenduoja toliau dirbti, siekiant objektyviai nustatyti tokio perdavimo kriterijus. Reikėtų iš dalies pakeisti vadovą, kad jame būtų aiškiai nustatyta OLAF de minimis politika.

de minimis

| VI. | PK pritaria OLAF iniciatyvoms kovos su sukčiavimu riziką nustatyti ir nagrinėti nuolatos keičiantis informacija su kitais Europos Komisijos generaliniais direktoratais. Taikant tokią darbo praktiką galima įgyvendinti iniciatyvią tyrimų politiką ir daugiausia dėmesio skirti svarbiausioms ir sudėtingiausioms byloms. Todėl PK ragina kuo greičiau sukurti šiuos mechanizmus, atsižvelgiant į dabartinę Europos Sąjungos ekonomikos padėtį. |
| --- | --- |

VI.

PK pritaria OLAF iniciatyvoms kovos su sukčiavimu riziką nustatyti ir nagrinėti nuolatos keičiantis informacija su kitais Europos Komisijos generaliniais direktoratais. Taikant tokią darbo praktiką galima įgyvendinti iniciatyvią tyrimų politiką ir daugiausia dėmesio skirti svarbiausioms ir sudėtingiausioms byloms. Todėl PK ragina kuo greičiau sukurti šiuos mechanizmus, atsižvelgiant į dabartinę Europos Sąjungos ekonomikos padėtį.

| VII. | PK nuomone, reikia iš dalies keisti OLAF veiklos vadovą ir į jį įtraukti šiuo metu taikomą praktiką ir konkrečius reikalavimus, įtvirtintus nusistovėjusioje teismų praktikoje ar šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose. Visų pirma reikia: i) geriau apibrėžti kiekvieną tyrimo etapą, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų, taip pat pateikti tyrėjams naudingas gaires; ii) tiksliai apibrėžti pirminio įvertinimo laikotarpį ir jo trukmę. Reguliariai turėtų būti rengiami išsamūs su vadovu susiję mokymai. |
| --- | --- |

VII.

PK nuomone, reikia iš dalies keisti OLAF veiklos vadovą ir į jį įtraukti šiuo metu taikomą praktiką ir konkrečius reikalavimus, įtvirtintus nusistovėjusioje teismų praktikoje ar šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose. Visų pirma reikia: i) geriau apibrėžti kiekvieną tyrimo etapą, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų, taip pat pateikti tyrėjams naudingas gaires; ii) tiksliai apibrėžti pirminio įvertinimo laikotarpį ir jo trukmę. Reguliariai turėtų būti rengiami išsamūs su vadovu susiję mokymai.

| VIII. | PK nuomone, kad būtų užtikrintas OLAF nepriklausomumas, svarbiausia yra paisyti pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. PK išnagrinėjo 43 tyrimus prieš OLAF perduodant su jais susijusią informaciją nacionalinėms teisminėms institucijoms, siekdamas nustatyti, kaip kiekvienoje byloje paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. PK nuomone, iš esmės OLAF paiso šių teisių ir garantijų. Vis dėlto komitetas parengė konkrečias rekomendacijas dėl šiuo metu taikomų procedūrinių principų, pirmiausia nešališkumo, konfidencialumo ir pagrįstos tyrimų trukmės, laikymosi stebėjimo mechanizmų stiprinimo. |
| --- | --- |

VIII.

PK nuomone, kad būtų užtikrintas OLAF nepriklausomumas, svarbiausia yra paisyti pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. PK išnagrinėjo 43 tyrimus prieš OLAF perduodant su jais susijusią informaciją nacionalinėms teisminėms institucijoms, siekdamas nustatyti, kaip kiekvienoje byloje paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. PK nuomone, iš esmės OLAF paiso šių teisių ir garantijų. Vis dėlto komitetas parengė konkrečias rekomendacijas dėl šiuo metu taikomų procedūrinių principų, pirmiausia nešališkumo, konfidencialumo ir pagrįstos tyrimų trukmės, laikymosi stebėjimo mechanizmų stiprinimo.

| IX. | PK mano, kad sprendžiant pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų klausimą, turi būti atsižvelgiama į tai, kad OLAF vidaus ir išorės tyrimai skiriasi. Šių teisių turi būti paisoma proporcingai tyrimo pobūdžiui, tikslams ir veiksmingumui. PK ne tik išnagrinėjo pagal šiuo metu galiojančius teisės aktus ir teismų praktiką OLAF tyrimams taikytinas procedūrines garantijas, bet ir parengė formą, kuria tyrėjai galėtų remtis kiekviename tyrimo etape. |
| --- | --- |

IX.

PK mano, kad sprendžiant pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų klausimą, turi būti atsižvelgiama į tai, kad OLAF vidaus ir išorės tyrimai skiriasi. Šių teisių turi būti paisoma proporcingai tyrimo pobūdžiui, tikslams ir veiksmingumui. PK ne tik išnagrinėjo pagal šiuo metu galiojančius teisės aktus ir teismų praktiką OLAF tyrimams taikytinas procedūrines garantijas, bet ir parengė formą, kuria tyrėjai galėtų remtis kiekviename tyrimo etape.

| X. | PK primygtinai reikalauja, kad siekiant veiksmingai paisyti pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų, būtina nustatyti reikalavimą tikrinti tyrimų teisėtumą, aktyviai ir nuolatos dalyvaujant Teisminių ir teisinių rekomendacijų skyriui. Per visą savo įgaliojimų laikotarpį PK rekomendavo stiprinti šį skyrių ir kuo ankstesniame etape įtraukti jį į tyrimo procesą. PK apgailestauja, kad teisinė tyrimo veiklos kiekviename etape kontrolė atliekama nesistemingai. Tais atvejais, kai tyrimų metu nebūdavo vykdoma nuolatinė teisinė priežiūra, būdavo nesilaikoma procedūrinių reikalavimų. PK naujajam generaliniam direktoriui taip pat rekomenduoja apsvarstyti su šio skyriaus struktūra ir organizavimu susijusius klausimus. |
| --- | --- |

X.

PK primygtinai reikalauja, kad siekiant veiksmingai paisyti pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų, būtina nustatyti reikalavimą tikrinti tyrimų teisėtumą, aktyviai ir nuolatos dalyvaujant Teisminių ir teisinių rekomendacijų skyriui. Per visą savo įgaliojimų laikotarpį PK rekomendavo stiprinti šį skyrių ir kuo ankstesniame etape įtraukti jį į tyrimo procesą. PK apgailestauja, kad teisinė tyrimo veiklos kiekviename etape kontrolė atliekama nesistemingai. Tais atvejais, kai tyrimų metu nebūdavo vykdoma nuolatinė teisinė priežiūra, būdavo nesilaikoma procedūrinių reikalavimų. PK naujajam generaliniam direktoriui taip pat rekomenduoja apsvarstyti su šio skyriaus struktūra ir organizavimu susijusius klausimus.

| XI. | PK rekomenduoja, išsamiai išnagrinėjus OLAF prioritetus ir darbo metodus, sukurti visapusišką žmogiškųjų išteklių strategiją. Ši strategija turėtų suteikti galimybę: i) geriau paskirstyti išteklius OLAF, siekiant daugiausia dėmesio skirti pagrindinėms su tyrimais susijusioms užduotims; ii) geriau bendradarbiauti OLAF viduje, visų pirma pasinaudoti galimybėmis, atsirandančiomis dėl įvairios OLAF darbuotojų kvalifikacijos; iii) teikti tinkamą administracinę paramą su tyrimais susijusiai veiklai; iv) didinti judumą OLAF viduje ir Komisijoje; v) geriau parengti mokymo politiką, kad didesnio judumo būtų galima siekti nepakenkiant tyrimų kokybei. |
| --- | --- |

XI.

PK rekomenduoja, išsamiai išnagrinėjus OLAF prioritetus ir darbo metodus, sukurti visapusišką žmogiškųjų išteklių strategiją. Ši strategija turėtų suteikti galimybę: i) geriau paskirstyti išteklius OLAF, siekiant daugiausia dėmesio skirti pagrindinėms su tyrimais susijusioms užduotims; ii) geriau bendradarbiauti OLAF viduje, visų pirma pasinaudoti galimybėmis, atsirandančiomis dėl įvairios OLAF darbuotojų kvalifikacijos; iii) teikti tinkamą administracinę paramą su tyrimais susijusiai veiklai; iv) didinti judumą OLAF viduje ir Komisijoje; v) geriau parengti mokymo politiką, kad didesnio judumo būtų galima siekti nepakenkiant tyrimų kokybei.

| XII. | PK rekomenduoja institucijoms, iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, pasinaudoti galimybe reglamentuoti su OLAF generalinio direktoriaus pareigomis pereinamuoju laikotarpiu susijusią padėtį, kad būtų aiškiai apibrėžti laikinai generalinio direktoriaus pareigas einančio asmens įgaliojimai pereinamuoju laikotarpiu, t. y. nuo tada, kai vienas generalinis direktorius dėl vienų ar kitų priežasčių palieka pareigas, iki kol kitas asmuo paskiriamas jas eiti. Ši taisyklė turėtų būti priimta atsižvelgiant į visų institucijų pasiektą susitarimą pereinamuoju laikotarpiu užtikrinti OLAF teisėtumą ir nepriklausomumą. |
| --- | --- |

XII.

PK rekomenduoja institucijoms, iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, pasinaudoti galimybe reglamentuoti su OLAF generalinio direktoriaus pareigomis pereinamuoju laikotarpiu susijusią padėtį, kad būtų aiškiai apibrėžti laikinai generalinio direktoriaus pareigas einančio asmens įgaliojimai pereinamuoju laikotarpiu, t. y. nuo tada, kai vienas generalinis direktorius dėl vienų ar kitų priežasčių palieka pareigas, iki kol kitas asmuo paskiriamas jas eiti. Ši taisyklė turėtų būti priimta atsižvelgiant į visų institucijų pasiektą susitarimą pereinamuoju laikotarpiu užtikrinti OLAF teisėtumą ir nepriklausomumą.

| XIII. | PK rekomenduoja institucijoms, iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, pasinaudoti galimybe paaiškinti teisinę sistemą, pagal kurią veikia OLAF, sustiprinti Tarnybos tyrimo įgaliojimus bei nepriklausomumą ir nustatyti aiškius procedūrinius reikalavimus. PK pabrėžia, kad labai svarbu, jog OLAF veikla būtų nepriklausoma, ir dar kartą pakartoja norintis dalytis savo patirtimi vykdant šią reformą. |
| --- | --- |

XIII.

PK rekomenduoja institucijoms, iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, pasinaudoti galimybe paaiškinti teisinę sistemą, pagal kurią veikia OLAF, sustiprinti Tarnybos tyrimo įgaliojimus bei nepriklausomumą ir nustatyti aiškius procedūrinius reikalavimus. PK pabrėžia, kad labai svarbu, jog OLAF veikla būtų nepriklausoma, ir dar kartą pakartoja norintis dalytis savo patirtimi vykdant šią reformą.

---

(1)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

1

(2)  Žr. 1 priedą „Priežiūros komiteto posėdžių tvarkaraštis“.

2

(3)  OLAF priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių 8 straipsnis (OL L 33, 2007 2 7, p. 7).

3

(4)  PK taisykles priėmė 2006 m. rugpjūčio mėn. ir paskelbė 2007 m. vasario mėn. (OLAF priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklės (OL L 33, 2007 2 7, p. 7)).

4

(5)  Visų pirma žr. Nuomonę Nr. 4/2010 dėl tyrimų planavimo (5 priedas) ir Nuomonę Nr. 5/2010 dėl pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymo (6 priedas).

5

(6)  Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalis.

6

(7)  Sprendimo Franchet ir Byk prieš Komisiją, T-48/05, 168–170 punktai.

7

Franchet ir Byk prieš Komisiją

(8)  Žr. 6 priedą.

8

(9)  Žr. Nuomonę Nr. 5/2008 (OL C 314, 2009 12 22, p. 15).

9

(10)  Žr. 5 priedą.

10

(11)  Visų pirma žr. Nuomonę Nr. 2/2009 (OL C 314, 2009 12 22, p. 22).

11

(12)  Žr. 2006 m. balandžio 6 d. Sprendimą Camos Grau prieš Komisiją, T-309/03, 2007 m. rugsėjo 12 d. Sprendimą Nikolaou prieš Komisiją, T-259/03, 2008 m. liepos 8 d. Sprendimą Franchet ir Byk prieš Komisiją, T-48/05.

12

Camos Grau prieš Komisiją

Nikolaou prieš Komisiją

Franchet ir Byk prieš Komisiją

(13)  Žr. 6 priedą.

13

(14)  Naujasis OLAF vadovas įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d.

14

(15)  Žr. 2 priedą Nuomonė Nr. 1/2010 „OLAF 2011 m. preliminarus biudžeto projektas“.

15

(16)  SEC(2010) 859.

16

(17)  Žr. 4 priedą.

17

(18)  Žr. 3 priedą.

18

---

1 PRIEDAS

PRIEŽIŪROS KOMITETO POSĖDŽIŲ TVARKARAŠTIS

2009 m.

| Mėnuo | Posėdžio data |
| --- | --- |
| BIRŽELIS | 9 d. (antradienis) – 10 d. (trečiadienis) |
| LIEPA | 7 d. (antradienis) – 8 d. (trečiadienis) |
| RUGSĖJIS | 23 d. (trečiadienis) – 24 d. (ketvirtadienis) |
| SPALIS | 20 d. (antradienis) – 21 d. (trečiadienis) |
| LAPKRITIS | 17 d. (antradienis) – 18 d. (trečiadienis) |
| GRUODIS | 15 d. (antradienis) – 16 d. (trečiadienis) |

Mėnuo

Posėdžio data

BIRŽELIS

9 d. (antradienis) – 10 d. (trečiadienis)

LIEPA

7 d. (antradienis) – 8 d. (trečiadienis)

RUGSĖJIS

23 d. (trečiadienis) – 24 d. (ketvirtadienis)

SPALIS

20 d. (antradienis) – 21 d. (trečiadienis)

LAPKRITIS

17 d. (antradienis) – 18 d. (trečiadienis)

GRUODIS

15 d. (antradienis) – 16 d. (trečiadienis)

2010 m.

| Mėnuo | Posėdžio data |
| --- | --- |
| SAUSIS | 12 d. (antradienis) – 13 d. (trečiadienis) |
| VASARIS | 9 d. (antradienis) – 10 d. (trečiadienis) |
| KOVAS | 16 d. (antradienis) – 17 d. (trečiadienis) |
| BALANDIS | 27 d. (antradienis) – 28 d. (trečiadienis) |
| BIRŽELIS | 1 d. (antradienis) – 2 d. (trečiadienis) |
| LIEPA | 13 d. (antradienis) – 14 d. (trečiadienis) |
| RUGSĖJIS | 2 d. (ketvirtadienis, visą dieną) |
| RUGSĖJIS | 23 d. (ketvirtadienis, visą dieną) |
| SPALIS | 12 d. (antradienis) – 13 d. (trečiadienis) |
| LAPKRITIS | 9 d. (antradienis) – 10 d. (trečiadienis) |
| GRUODIS | 14 d. (antradienis) – 15 d. (trečiadienis) |

Mėnuo

Posėdžio data

SAUSIS

12 d. (antradienis) – 13 d. (trečiadienis)

VASARIS

9 d. (antradienis) – 10 d. (trečiadienis)

KOVAS

16 d. (antradienis) – 17 d. (trečiadienis)

BALANDIS

27 d. (antradienis) – 28 d. (trečiadienis)

BIRŽELIS

1 d. (antradienis) – 2 d. (trečiadienis)

LIEPA

13 d. (antradienis) – 14 d. (trečiadienis)

RUGSĖJIS

2 d. (ketvirtadienis, visą dieną)

RUGSĖJIS

23 d. (ketvirtadienis, visą dieną)

SPALIS

12 d. (antradienis) – 13 d. (trečiadienis)

LAPKRITIS

9 d. (antradienis) – 10 d. (trečiadienis)

GRUODIS

14 d. (antradienis) – 15 d. (trečiadienis)

---

2 PRIEDAS

NUOMONĖ Nr. 1/2010

2011 m. OLAF preliminarus biudžeto projektas

Briuselis, 2010 m. birželio 30 d.

2010 m. balandžio 27–28 d. ir birželio1–2 d. posėdžiuose OLAF priežiūros komitetas apsvarstė 2011 m. preliminarų tarnybos biudžeto projektą ir priėmė šią nuomonę.

I.   2011 m. biudžeto sąmatos pristatymas

Kaip ir kiekvienais metais, tarnyba komitetui glaustai apibūdino kitų metų biudžeto sąmatą. Komitetas konstatuoja, kad 2011-ieji – pereinamasis biudžetinis laikotarpis, nes 2010 m. sausio mėn. mirus tarnybos generaliniam direktoriui Franz-Herman BRÜNER, į jo pareigas paskirtas laikinasis pavaduotojas. Kadangi laikinai einančio pareigas generalinio direktoriaus įgaliojimai apsiriboja einamųjų reikalų tvarkymu, jis negalėjo priimti sprendimų arba prisiimti įsipareigojimų, galinčių saistyti būsimą generalinį direktorių po to, kai šį išrinks institucijos.

Komitetas pažymi, kad bendra biudžeto sąmata 3,19 % didesnė nei 2010-aisiais. Komitetas pageidautų, kad OLAF daugiau dėmesio skirtų viso personalo mokymui. Jis konstatuoja, kad komandiruočių į užsienį biudžetas padidėjo panašiai kaip pragyvenimo išlaidos, ir pageidauja, kad šį biudžeto punktą visuomet realiai kontroliuotų tarnybos skyrių vadovai ir direktoriai.

Palyginti su 2009 ir 2010 m., komitetui skirtos biudžeto antraštinės dalies suma nepakito.

Komitetas konstatuoja, kad OLAF personalas išliko stabilus – 384 darbuotojai, o išlaidų suma padidėjo nuosaikiai. Iš viso numatomų asignavimų personalo atlyginimams ir išmokoms, įskaičiuojant atlyginimų korekcijas, bus 4,13 % daugiau.

II.   Žmogiškųjų išteklių skyrimas OLAF ir jų valdymas

Priežiūros komitetas pastebi, kad sumažėjo laisvų etatų. 2010 m. buvo 24, o 2011 m. turėtų būti 18. Komitetas pritaria šiai teigiamai tendencijai, kuri padeda didinti OLAF gebėjimus veiksmingai vykdyti veiklą.

Priežiūros komitetas palankiai vertina tam tikrus teigiamus 2008, 2009 ir 2010 m. įvykusius pokyčius, susijusius su laikinojo personalo klausimu, kaip antai kovos su sukčiavimu srities išorės bei vidaus konkursų skelbimą ir jų rezultatų viešinimą. Tokiu būdu jau 2010 m. pradžioje tarnyba į pareigūnų pareigas paskyrė 11 išorės konkursus laimėjusių buvusių laikinųjų darbuotojų (9 pagal neterminuotą sutartį, o 2 – pagal terminuotą). Tai buvo įmanoma padaryti iš dalies pakeitus etatų planą ir su biudžeto valdymo institucija sutarus dėl taisomojo biudžeto.

Neseniai paskelbus vidaus konkursų rezultatus, tarnyba turėtų imtis panašių veiksmų, kad galėtų laureatams pasiūlyti pareigūno pareigas. Taip 2010 m. OLAF turėtų įdarbinti 13 darbuotojų pagal neterminuotą sutartį ir 2 – pagal terminuotą. Be to, 3 buvę laikinieji darbuotojai, laimėję išorės konkursus, išlaikė aukštesnio lygmens vidaus konkursą.

Nors rengti šiuos konkursus OLAF buvo svarbu ir atitiko jos prisiimtus įsipareigojimus, bendri 92 buvusių laikinųjų tarnybos darbuotojų dalyvavimo konkursuose rezultatai – prasti, nes tik 21 laimėjo vieną iš konkursų. Be to, šiuose konkursuose sėkmingai dalyvavo 4 pagal terminuotą sutartį dirbę laikinieji darbuotojai. Kol kas šie konkursai nedavė naudos 63 laikiniesiems darbuotojams, dėl kurių tartasi 2007 m.: jie neišlaikė konkursų arba negalėjo ar nenorėjo juose dalyvauti. Daugiau laikinųjų darbuotojų užsiregistruoti į šiuos konkursus negalėjo dėl pareigų, kurioms užimti skelbti šie konkursai, kategorijų, reikalautų diplomų ir diplomų gavimo iki darbo pagal profesiją pradžios.

Šiuo atžvilgiu priežiūros komitetas primena, kad itin pageidautina, jog laikinieji darbuotojai toliau savo kvalifikacija ir žiniomis prisidėtų prie tarnybos veiklos, ir kad reikėtų jiems kuo greičiau suteikti tikras paaukštinimo tarnyboje ir karjeros perspektyvas. Nereikia užmiršti, kad tarnybos senbuviai laikinieji darbuotojai joje dirba jau daugiau kaip 10 m. Būtų teisėta juos perkvalifikuoti.

Kita vertus, tarnyba turėtų paraginti EPSO rengti tikslinius konkursus, kurių laureatus būtų galima įdarbinti dirbti OLAF reikalingo itin specializuoto darbo. Jei tarnyba nesugebėtų išsaugoti šių specialistų, labai nukentėtų jos veiklos veiksmingumas ateityje ir kartu nepriklausomumas. Ypač daug laiko ir lėšų pareikalautų mokyti naujus specializuotus darbuotojus, jei dėl dabartinės padėties, nematydami realių perspektyvų, kai kurie darbuotojai išeitų iš tarnybos.

Komitetas konstatuoja, kad OLAF pagal terminuotą sutartį tebedirba laikinieji darbuotojai, kurių sutartys negalėjo arba negalės būti pratęstos. Žvelgiant iš žmogiškosios perspektyvos, gyventi žinant, kad sutartis neišvengiamai baigsis – nelengva. Komitetas dar kartą išreiškia pageidavimą, kad, paisydama standartinės įdarbinimo trukmės, OLAF suformuotų ir kuo greičiau įgyvendintų tikrą tyrėjų, ypač specialistų iš valstybių narių, įdarbinimo ir stabilizavimo politiką. Vykdydama tokią įdarbinimo politiką, OLAF galės pabandyti pritraukti geriausius nacionalinių tarnybų darbuotojus ir tokiu būdu atnaujinti vietoje dirbančių tyrėjų žinias, visų pirma apie tyrimo metodų pokyčius ir patobulinimus. Komisijos numatytas skirstymas į 80 % pareigūnų ir 20 % laikinųjų darbuotojų turi būti vertinamas tik kaip pageidavimas, o ne neginčijamas sprendimas. OLAF niekada neturi riboti arba atsisakyti kompetencijos įdarbinti kovos su sukčiavimu specialistus. OLAF tyrimų nepriklausomumas – ne santykio tarp pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų, o tyrimų įgaliojimų ir pasiryžimo įgyvendinti geriausius tyrimo metodus klausimas. Be to, įdarbinusi laikinųjų darbuotojų, tarnyba turėtų dirbti veiksmingiau ir geriau bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis.

Komitetas konstatuoja, kad 2010 m. balandžio 1 d. OLAF organizacinėje struktūroje teliko 1 skyriaus vadovo etatas, kurį užima laikinasis darbuotojas. Veikiausiai ateityje reikės apsvarstyti, kaip užtikrinti reikiamą šioje srityje pusiausvyrą tarp pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų.

Komitetas apgailestauja, kad tarnyba vis dar nesuformavo tikros žmogiškųjų išteklių politikos, nepaisant ankstesnėse nuomonėse dėl biudžeto (Nr. 2/2007, 3/2008 ir 3/2009) komiteto pateiktų rekomendacijų.

Kaip ir ankstesniais metais, komitetas pabrėžia, kad būtina nuodugniai apsvarstyti, ar ištekliai tinkamai skiriami OLAF prioritetiniams uždaviniams atlikti. Nors komitetas atkreipė dėmesį į OLAF pastabas dėl užduočių nedalomumo ir dėl visų tarnybos skyrių indėlio įgyvendinant jos uždavinius, jis mano, kad turi būti atskirai apsvarstytas tiesiogiai tyrimams atlikti skiriamų darbuotojų santykinės dalies klausimas. Kaip ir ankstesnėje nuomonėje, komitetas mano, kad turėtų būti bendrai įvertinti ir nustatyti įvairių tarnybos veiklos sričių prioritetai bei jų svarba.

Rekomendacijos

Komitetas OLAF primygtinai rekomenduoja kuo greičiau parengti žmogiškųjų išteklių strategiją, grindžiamą prioritetinių uždavinių analize ir išteklių skyrimo šiems uždaviniams atlikti tinkamumu. Šioje strategijoje turėtų būti pateiktos realistiškos darbo trumpalaikiu ir vidutiniu laikotarpiu perspektyvos.

Komitetas OLAF rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti įvairių kategorijų laikinųjų darbuotojų, šiuo metu dirbančių tarnyboje, padėčiai ir bandyti, kiek galima, rasti šiai padėčiai ištaisyti tinkamų sprendimų, pvz. (visų pirma), juos perkvalifikuoti.

III.   Priežiūros komiteto sekretoriatas

Teoriškai priežiūros komiteto personalą sudaro 8 darbuotojai. 2010 m. vasario 1 d. komiteto gretas papildė ir laisvą etatą užėmė dar 1 administratorius. Nuo 2009 m. lapkričio mėn. pabaigos laisvas 1 laikinojo darbuotojo etatas, kurį turėtų pakeisti 1 pareigūno etatas.

Be to, 2009 m. birželio mėn. paskelbtas konkursas sekretoriato vadovo pareigoms, siekiant pasirengti vadovo išėjimui į pensiją 2009 m. liepos mėn. pabaigoje. Naujas sekretoriato vadovas įdarbintas 2010 m. birželio 16 d.

Dabartinio personalo užteks šiuo metu komitetui tenkančioms užduotims vykdyti, kai visi etatai bus užimti. Tačiau jei įsigaliotų taikytinų taisyklių pakeitimai, visų pirma atitinkantys pakeitimus, už kuriuos 2008 m. lapkričio 20 d., vykdant Reglamento Nr. 1073/99 reformą, balsavo Europos Parlamentas, komiteto įgaliojimai sutvirtėtų, todėl reikėtų gerokai daugiau sekretoriato personalo. Tik įdarbinant daugiau sekretoriato personalo gali būti užtikrintas tikrasis komiteto nepriklausomumas, nuo kurio iš esmės priklauso, ar OLAF išsaugos savo nepriklausomumą.

Rekomendacija

OLAF turėtų veiksmingai paskirstyti 8 sekretoriato darbuotojus.

Jei vykdant tarnybai taikytinų taisyklių reformą priežiūros komitetui būtų pavesta daugiau užduočių, atitinkamai turėtų būti padidinti sekretoriato ištekliai, kad komitetas galėtų toliau veiksmingai ir našiai dirbti.

IV.   Išvados

Komitetas sutinka, kad ši biudžeto sąmata atspindi dabartinį pereinamąjį laikotarpį.

Tačiau jis norėtų, kad tik pradėjęs eiti pareigas naujasis OLAF generalinis direktorius biudžeto valdymo institucijai pateiktų prašymą skirti reikiamų priemonių, visų pirma, tarnybai valdyti ir tyrimų politikai bei personalo įdarbinimo politikai vykdyti.

Priežiūros komitetas pritaria 2011 m. OLAF biudžeto pasiūlymui ir pageidauja, kad būtų atsižvelgta į minėtas rekomendacijas.

---

3 PRIEDAS

NUOMONĖ Nr. 2/2010

Europos Komisijai

(parengta vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų 12 straipsnio 2 dalimi)

Briuselis, 2010 m. rugsėjo 23 d.

Teisinis pagrindas

Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (toliau – Reglamentas Nr. 1073/1999) 12 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Priežiūros komitetas teikia palankią nuomonę dėl kandidatų OLAF direktoriaus pareigoms sąrašo, kurį pateikia Komisija ir dėl kurio ji konsultuojasi su Taryba ir Europos Parlamentu.

OLAF priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių 15 straipsnyje nustatyta, kad „išnagrinėjęs prašymus užimti OLAF generalinio direktoriaus pareigas, Priežiūros komitetas pateikia nuomonę su aiškinamuoju komentaru, kuriame išvardijami kriterijai, naudoti įvertinant kandidatų pranašumus [...]“ ir kad „kartu nurodoma komiteto nuomonė dėl kandidatų“.

Tvarka

2010 m. kovo 17 d. sprendimu Komisija nusprendė paskelbti apie laisvą OLAF generalinio direktoriaus pareigybę Komisijoje (pagal Tarnybos nuostatų 29 straipsnio 1 dalies a punkto i ir iii papunkčius) ir už jos ribų (pagal Tarnybos nuostatų 29 straipsnio 2 dalį). Todėl informacija apie laisvą pareigybę buvo paskelbta Komisijoje (pranešimas apie konkursą COM/2010/842, paskelbtas 2010 m. balandžio 9 d.) ir už jos ribų (pranešimas apie konkursą COM/2010/10255, paskelbtas, be kita ko, 2010 m. balandžio 9 d. OL C 91A). Abiem atvejais nustatytas paraiškų pateikimo terminas – 2010 gegužės 7 d. Paskelbta apie laisvą generalinio direktoriaus pareigybę, nes skelbimo kategorija atitinka šią kategoriją.

2010 m. gegužės 12 d. Komisija nusprendė patvirtinti tvarką, kuria turi būti vadovaujamasi atrenkant kandidatą OLAF generalinio direktoriaus pareigoms. Priežiūros komiteto narys dalyvavo pirminės atrankos komisijoje ir Paskyrimų patariamajame komitete stebėtojo teisėmis.

Rugsėjo 21 d. Komisija Priežiūros komitetui pateikė 6 asmenų sąrašą.

Remiantis reglamentų (EB) Nr. 1073/1999 ir (EB) Nr. 1074/1999 12 straipsnio 2 dalimi, „Komisija [...], gavusi palankią priežiūros komiteto nuomonę, sudaro tinkamai kvalifikuotų kandidatų sąrašą“. Todėl Priežiūros komitetas mano, kad pagrindinis jo vaidmuo procedūroje yra užtikrinti, kad atrinkti kandidatai turėtų tinkamą kvalifikaciją generalinio direktoriaus pareigoms.

Priežiūros komiteto nuomonė

Priežiūros komiteto nuomone, OLAF generalinis direktorius turėtų sugebėti ir būti pasiryžęs vadovauti sudėtingai, daug įvairių užduočių tarptautiniu mastu atliekančiai organizacijai, kad būtų pasiekta konkrečių rezultatų kovojant su sukčiavimu ir korupcija Europoje. Kandidatas turėtų būti pakankamai patyręs šioje srityje, skatinti itin specializuotos ekspertų grupės lojalumą ir įkvėpti pasitikėjimą OLAF darbuotojams ir išorės subjektams. Kandidatas turėtų pateikti įrodymų, kad turi neeilinių vadovavimo gebėjimų, reikalingų dabartinėms OLAF problemoms, dažnai aprašomoms įvairiose Priežiūros komiteto nuomonėse, spręsti. Kandidatas privalo turėti pakankamą darbo tarptautinėje daugiakultūrėje aplinkoje patirtį, kad galėtų greitai spręsti konkrečius tokios sudėtingos institucinės struktūros uždavinius. Be to, saugodamas OLAF nepriklausomybę, Priežiūros komitetas itin vertina kandidatų pasiryžimą ginti organizacijos nepriklausomumą ir jų puoselėjamą OLAF vaidmens Europos institucijų sistemoje viziją.

Visi šie reikalavimai tinkamai išdėstyti pranešime apie konkursą.

Išnagrinėjęs susijusių asmenų pateiktas paraiškas ir pirminės atrankos komisijos bei Paskyrimų patariamojo komiteto ataskaitas, OLAF priežiūros komitetas vienbalsiai priima palankią nuomonę dėl trijų kandidatų ir balsų dauguma priima palankią nuomonę dėl trijų likusių kandidatų.

OLAF priežiūros komiteto vardu

Image

Pirmininkas

---

4 PRIEDAS

NUOMONĖ Nr. 3/2010

dėl svarstymų dokumento dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) reformos

Briuselis, 2010 m. rugsėjo 23 d.

ĮVADAS

Priežiūros komitetas (PK) dėkoja Komisijai už 2010 m. liepos 6 d. svarstymų dokumentą (toliau – SD) ir pritaria jos norui atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 reformą.

Atsižvelgdamas į pastarųjų dvejų metų radikalius pokyčius Europos viešojo finansavimo srityje, PK norėtų pabrėžti naujų Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) siekių nustatymo svarbą ir reformų būtinybę. Finansų krizė paskatino Europos institucijas, ypač Komisiją, imtis priemonių finansiniams ištekliams tam tikruose sektoriuose didinti. Šiuo metu ši politika turi būti taikoma kartu su priemonėmis, kuriomis siekiama stebėti, kaip vykdomi įsipareigojimai ir naudojamos Europos viešosios išlaidos. Europos piliečiai turi būti tikri, kad OLAF turi reikiamų priemonių kovoti su bet kokiu išaugusiu sukčiavimu, korupcija ar bet kuria kita neteisėta veikla, galinčia pakenkti ES finansiniams interesams.

PK pažymi, kad galimybė konsoliduoti kovai su sukčiavimu skirtus teisės aktus į vieną bendrą teisinį pagrindą bus svarstoma vėliau ir bus susijusi su diskusijomis dėl Europos prokuratūros įkūrimo.

PK atkreipia dėmesį į pasiūlymą skatinti institucijų dialogą ir mano, kad jis galėtų būti priemonė, padedančia užtikrinti didelę politinę paramą OLAF kovai su sukčiavimu. Tačiau palaikant šį dialogą negali būti reiškiami politinio pobūdžio nurodymai tyrimų atžvilgiu. Kaip OLAF nepriklausomumo sergėtojas, PK pasirengęs vadovauti rengiant šį dialogą.

PK pažymi, kad SD pabrėžiami klausimai, susiję su OLAF valdymu, ir pritariama būtinybei rasti priemonių OLAF veiksmingumui didinti ir procedūrų trukmei trumpinti. Vis dėlto tokios priemonės negali apimti tik organizacinės struktūros pakeitimų, ir PK apgailestauja, kad SD nepateikta jokių pasiūlymų, susijusių su OLAF kompetencija vidaus ir išorės tyrimų srityje. Šiuo atžvilgiu PK norėtų atkreipti dėmesį į naujas galimybes, suteikiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 325 straipsniu, kuriuo siekiama „kad valstybėse narėse, taip pat Sąjungos institucijose, įstaigose ir organuose (būtų sudarytos) veiksmingos ir lygiavertės apsaugos galimybės“.

PK pabrėžia, kad įgyvendinant planuojamą reformą jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti mažinamas OLAF veiklos nepriklausomumas. Jis tvirtai teigia, kad dabartinė institucinė struktūra turi būti išsaugota: OLAF integracija Komisijoje, generalinio direktoriaus nepriklausomumas atliekant tyrimo funkciją ir PK, sudaryto iš institucijoms nepriklausančių specialistų, kontroliuojamas OLAF nepriklausomumas – tai esminiai bruožai, kurie turi būti išsaugoti. Kita vertus, PK susirūpinęs, kad pasiūlymu įsteigti patarėjo peržiūros klausimais pareigybę gali būti didinama administracinė OLAF našta ir kenkiama esminėms PK funkcijoms. Esama neaiškumų dėl šios naujos pareigybės.

Nors PK teigiamai vertina ES institucijų išreikštą norą stiprinti jo funkciją, jis vis dėlto norėtų pabrėžti, kad įgyvendinus SD pateiktą pasiūlymą, pagal kurį PK gautų tik statistinius duomenis savo darbui atlikti, jis negalėtų imtis jokių priemonių atitinkamam OLAF stebėjimui vykdyti. Svarbu, kad PK galėtų nevaržomai susipažinti su bylomis, kad, stebėdamas OLAF tyrimo procedūrų efektyvumą ir veiksmingumą, galėtų užtikrinti šios tarnybos nepriklausomumą.

Atsižvelgdamas į reformos procesą, PK taip pat perspėja dėl per didelio reguliavimo pavojaus, dėl kurio OLAF turėtų mažesnę veiksmų laisvę. Be to, bet kokiems papildomiems teisiniams įpareigojimams, kurių atsiranda atliekant reguliavimą, vėliau gali būti taikoma teisminė priežiūra. PK pritaria Komisijos iškeltoms problemoms, susijusioms su tyrimų trukme ir būtinybe geriau užtikrinti pagrindinių teisių apsaugą. Kaip išaiškinta toliau, PK mano, kad būtent OLAF vadovybei tenka atsakomybė valdyti tyrimus taip, kad būtų greitai nagrinėjamos bylos ir visiškai laikomasi procesinių teisių, o PK šiuo atžvilgiu turėtų atlikti stebėjimo funkciją. PK taip pat mano, kad dėl šios reformos turėtų būti konsultuojamasi su nauju OLAF generaliniu direktoriumi.

Šiuo dokumentu PK prisideda prie diskusijų. Jame atsižvelgiama į institucijų diskusijas, kurios jau buvo surengtos, ir siekiama išreikšti PK nuomonę pagrindiniais SD klausimais. Remiantis analize, kaip galėtų būti pagerintas tyrimų veiksmingumas (I dalis), šiame dokumente teikiami pasiūlymai dėl organizacinių OLAF aspektų (II dalis).

1.   OLAF TYRIMO FUNKCIJOS VEIKSMINGUMO DIDINIMAS

1.1.   OLAF įgaliojimų vykdyti tyrimus stiprinimas

PK mano, kad įgyvendinant reformą būtina sustiprinti nuostatas dėl išorės ir vidaus tyrimų. Trys institucijos pateikė alternatyvių pasiūlymų, kaip spręsti šį svarbų klausimą, kurie turėtų būti nuodugniai išnagrinėti.

Visų pirma būtina išsamiau paaiškinti OLAF įgaliojimus, kaip apibrėžta Reglamente (Eurotomas, EB) Nr. 2185/96, atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje sukčiavimo, korupcijos ar neteisėtos veiklos, susijusios su sutartimis, dotacijos susitarimais ir sprendimais dėl ES lėšų, atvejais.

PK pritaria, kad reikia aiškiai apibrėžti OLAF įgaliojimus kiekviename tyrimų etape. Pažymėtina pažanga keičiant reikalavimus pateikti informaciją apie šiuos etapus, tačiau galėtų būti daroma daugiau:

| — | turėtų būti daroma aiški nuoroda į žvalgybinės informacijos analizę, |
| --- | --- |

—

turėtų būti daroma aiški nuoroda į žvalgybinės informacijos analizę,

| — | kalbant apie tyrimų pradžią, pasakytina, kad PK pageidautų, jog būtų skiriami vidaus ir išorės tyrimai, |
| --- | --- |

—

kalbant apie tyrimų pradžią, pasakytina, kad PK pageidautų, jog būtų skiriami vidaus ir išorės tyrimai,

| — | kad OLAF galėtų telkti dėmesį į sunkiausias bylas, į būsimą reglamentą turėtų būti įtraukta de minimis politika, |
| --- | --- |

—

kad OLAF galėtų telkti dėmesį į sunkiausias bylas, į būsimą reglamentą turėtų būti įtraukta de minimis politika,

| — | vykdant tyrimo procedūrą reikalingas labiau struktūruotas teisinis požiūris, galėtų būti peržiūrėtos susijusios nuostatos. |
| --- | --- |

—

vykdant tyrimo procedūrą reikalingas labiau struktūruotas teisinis požiūris, galėtų būti peržiūrėtos susijusios nuostatos.

PK taip pat pažymi, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnyje numatyta veiksmingai ir vienodai ginti visų valstybių narių, ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų ES finansinius interesus. Be to, priešingai nei buvusiame EB sutarties 280 straipsnyje, SESV 325 straipsnyje leidžiama priimti priemones, susijusias su nacionalinės baudžiamosios teisės taikymu ar nacionaliniu teisingumo vykdymu. Turėtų būti naudojamasi Lisabonos sutartimi suteiktomis naujomis galimybėmis, siekiant įtraukti nuostatas, kuriomis būtų leidžiama stiprinti ir gerinti OLAF ir nacionalinių teisminių institucijų bendradarbiavimą. Pavyzdžiui, siekiant geriau užtikrinti, kad finansiniai interesai visoje ES būtų ginami vienodai, turėtų būti svarstoma galimybė toliau vertinti teisinę OLAF įrodymų vertę ES viduje. Be to, naujuoju reglamentu turėtų būti užtikrinta, kad visoms institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ir agentūroms būtų taikomos tos pačios vidaus tyrimų procedūros.

1.2.   Tyrimų trukmė

PK nuolat pabrėždavo, kad tyrimai trunka pernelyg ilgai, todėl palankiai vertina visas priemones, kuriomis būtų galima pagerinti padėtį.

PK mano, kad tiesioginė tyrimų trukmės kontrolė visų pirma turėtų būti vykdoma viduje, o šią kontrolę turėtų vykdyti tie, kurie pirmiausia už ją atsakingi, t. y. OLAF vadovybė ir generalinis direktorius. PK turėtų reguliariai stebėti OLAF veiklą šiuo požiūriu ir remti OLAF generalinio direktoriaus vykdomą terminų kontrolę.

Apskritai PK pritaria SD siūlomiems mechanizmams dėl reguliaraus informacijos perdavimo įvairiuose procedūros etapuose. Šis perdavimas labai svarbus PK, siekiančiam užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į OLAF nepriklausomumą, pašalinti išorinį kišimąsi į nešališkai atliekamus tyrimus ir užtikrinti, kad vėlavimas atlikti tyrimą netrukdytų pasiekti numatytą rezultatą, pavyzdžiui, nepritariant jokiems senaties termino klausimams.

Be to, PK palankiai vertina tai, kad nustatytas terminas vertinimui atlikti, ir mano, kad jam turi tekti pareiga stebėti šią pirmąją tyrimo dalį – taip būtų užtikrinta papildoma OLAF veiklos, susijusios su tyrimų pradžia, nepriklausomumo garantija.

Šiuo atžvilgiu reglamente turėtų būti numatyta PK perduoti šią informaciją:

| 1) | tyrimų, kurie nebaigti per 12 mėnesių (įskaitant vertinimo laikotarpį), ataskaitas; ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kodėl tyrimas nebaigtas, ir apskaičiuota, kiek reikės laiko jam užbaigti. Turėtų būti užtikrinti pakankami tolesnių veiksmų mechanizmai; |
| --- | --- |

1)

tyrimų, kurie nebaigti per 12 mėnesių (įskaitant vertinimo laikotarpį), ataskaitas; ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kodėl tyrimas nebaigtas, ir apskaičiuota, kiek reikės laiko jam užbaigti. Turėtų būti užtikrinti pakankami tolesnių veiksmų mechanizmai;

| 2) | dėl ilgiau nei 30 mėnesių trunkančių bylų kas 6 mėnesius OLAF PK pateikia bendrą tyrimų pažangos ataskaitą, kurioje nurodomos priemonės, kurių imtasi šioms byloms užbaigti; |
| --- | --- |

2)

dėl ilgiau nei 30 mėnesių trunkančių bylų kas 6 mėnesius OLAF PK pateikia bendrą tyrimų pažangos ataskaitą, kurioje nurodomos priemonės, kurių imtasi šioms byloms užbaigti;

| 3) | statistines ataskaitas apie OLAF tyrimų veiklą, taip pat veiklos rezultatų rodiklius, grindžiamus kokybės parametrais, kuriais PK gali naudotis kaip papildoma stebėjimo priemone. |
| --- | --- |

3)

statistines ataskaitas apie OLAF tyrimų veiklą, taip pat veiklos rezultatų rodiklius, grindžiamus kokybės parametrais, kuriais PK gali naudotis kaip papildoma stebėjimo priemone.

1.3.   Teisių į gynybą stiprinimas

SD tinkamai išreikšta būtinybė stiprinti OLAF tyrimų kontrolę, ypač atsižvelgiant į pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų laikymąsi. Šiuo požiūriu PK mano, kad, viena vertus, turėtų būti paaiškintos OLAF tyrimus reglamentuojančios taisyklės, susijusios su teisėmis į gynybą, kita vertus, atsižvelgiant į taikomas vidaus procedūras siekiant laikytis šių teisių, OLAF atskaitomybė turėtų būti padidinta.

1.3.1.   Taisyklių paaiškinimas

PK palankiai vertina institucijų norą prieš tyrimą, jį atliekant ir jį užbaigus paaiškinti asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, teises ir pareigas ir OLAF, institucijų ir valstybių narių teises ir pareigas.

Būsimoje savo nuomonėje PK šiuo klausimu pateiks tolesnių pasiūlymų.

1.3.2.   Procedūrų tobulinimas

PK mano, kad svarbiausia OLAF generalinio direktoriaus ir vadovybės atsakomybė yra nuspręsti, ar pradėti tyrimą, ir užtikrinti pagarbą pagrindinėms asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, teisėms.

Nustatyti tinkamus vidaus kontrolės ir stebėjimo mechanizmus priklauso OLAF generalinio direktoriaus kompetencijai. Šiuo požiūriu PK norėtų išreikšti susirūpinimą dėl pasiūlymo įsteigti patarėjo peržiūros klausimais pareigybę.

PK mano, kad patarėjo peržiūros klausimais statusas ir kompetencija neaiški. Kaip OLAF generalinio direktoriaus paskirtas pareigūnas, jis negali būti nepriklausomas. Be to, įsteigus patarėjo peržiūros klausimais pareigybę, gali kilti tokių problemų:

| — | OLAF institucinės pusiausvyros pokytis, nes, įsteigus patarėjo peržiūros klausimais pareigybę, PK gali būti sunkiau atlikti savo funkciją, kartu jis nebegalėtų susipažinti su informacija, kuri reikalinga jam patikėtai stebėjimo funkcijai atlikti, |
| --- | --- |

—

OLAF institucinės pusiausvyros pokytis, nes, įsteigus patarėjo peržiūros klausimais pareigybę, PK gali būti sunkiau atlikti savo funkciją, kartu jis nebegalėtų susipažinti su informacija, kuri reikalinga jam patikėtai stebėjimo funkcijai atlikti,

| — | grėsmė, kad ir taip ilgai trunkančius tyrimus būtų vėluojama užbaigti, |
| --- | --- |

—

grėsmė, kad ir taip ilgai trunkančius tyrimus būtų vėluojama užbaigti,

| — | didelis pavojus, kad OLAF vadovybė nebebūtų atsakinga už pagrindinių teisių apsaugą, |
| --- | --- |

—

didelis pavojus, kad OLAF vadovybė nebebūtų atsakinga už pagrindinių teisių apsaugą,

| — | kitų esamų mechanizmų (ombudsmeno, a posteriori teisminės priežiūros ir t. t.) dubliavimas, |
| --- | --- |

—

kitų esamų mechanizmų (ombudsmeno, a posteriori teisminės priežiūros ir t. t.) dubliavimas,

| — | galimos papildomos ES biudžeto išlaidos. |
| --- | --- |

—

galimos papildomos ES biudžeto išlaidos.

Atsižvelgdamas į tai, kad Europos kovos su sukčiavimu tarnyboje svarbu užtikrinti tinkamą pagrindinių teisių paisymą, PK pasirengęs svarstyti galimybę įsteigti skundų nagrinėjimo pareigūno, kuris nagrinėtų skundus prieš OLAF ir patartų šiuo klausimu OLAF generaliniam direktoriui, pareigybę. Tokia funkcija yra daugelyje nacionalinių administracijų, ir OLAF galėtų vadovautis tam tikra sukaupta gerąja patirtimi. Taip pat svarstytina galimybė įsteigti peržiūros grupę, kaip siūloma SD. Bet kokiu atveju, įsteigus šią pareigybę, jos ir PK įgaliojimai ir pareigos neturėtų sutapti, ir visais atvejais PK turėtų būti pranešta apie visus skundus.

Nors PK palankiai vertina Komisijos siekį sukurti nepriklausomus išorės kontrolės mechanizmus, jis vis dėlto mano, kad pagal bendrą OLAF struktūrą, PK yra vienintelė įstaiga, atitinkanti šį reikalavimą. Todėl PK siūlo, kad jo procedūrų stebėjimo funkcija, ypač atsižvelgiant į pagrindinių teisių paisymą ir į tyrimų vilkinimą, turėtų būti stiprinama taip:

| — | reglamente galėtų būti numatyta, kad PK kasmet (galbūt savo metinėje ataskaitoje) turėtų pateikti analizę, kaip OLAF, atlikdama tyrimus, paiso pagrindinių teisių. Ši ataskaita būtų pagrįsta OLAF atsiųsta informacija apie veiksmus, kurių tarnyba ėmėsi siekdama užtikrinti visišką pagarbą pagrindinėms teisėms, ir grindžiama paties PK atliekamu stebėjimu, |
| --- | --- |

—

reglamente galėtų būti numatyta, kad PK kasmet (galbūt savo metinėje ataskaitoje) turėtų pateikti analizę, kaip OLAF, atlikdama tyrimus, paiso pagrindinių teisių. Ši ataskaita būtų pagrįsta OLAF atsiųsta informacija apie veiksmus, kurių tarnyba ėmėsi siekdama užtikrinti visišką pagarbą pagrindinėms teisėms, ir grindžiama paties PK atliekamu stebėjimu,

| — | prireikus ir išimtinėmis aplinkybėmis, generalinis direktorius galėtų paraginti PK atlikti specialias patikras, jei atliekant tyrimą jis pastebi rimtų trūkumų. Šios patikros rezultatai būtų atskleisti tik OLAF generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

—

prireikus ir išimtinėmis aplinkybėmis, generalinis direktorius galėtų paraginti PK atlikti specialias patikras, jei atliekant tyrimą jis pastebi rimtų trūkumų. Šios patikros rezultatai būtų atskleisti tik OLAF generaliniam direktoriui.

1.4.   OLAF ir institucijų, įstaigų, tarnybų bei agentūrų bendradarbiavimas atliekant tyrimo funkciją

PK palankiai vertina, kad reglamente paaiškintos OLAF ir institucijų teisės ir pareigos kovojant su sukčiavimu. Tai ypač svarbu, nes Komisija galėtų būti laikoma atsakinga už OLAF veiklą.

1.4.1.   Informacija susijusioms institucijoms ir įstaigoms

Pradėdama tyrimus OLAF įpareigota kuo greičiau institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ir agentūroms pateikti bet kokią reikiamą informaciją, susijusią su nesąžiningu asmenų, kuriems taikomi statutai ir kurie dirba institucijose ar delegacijose, elgesiu. Galėtų būti manoma, kad tokia pareiga pranešti institucijoms taip pat priklauso ekonominės veiklos vykdytojams, sudarantiems sutartis arba gaunantiems dotacijas, kurios mokamos iš ES biudžeto tiesiogiai arba netiesiogiai. Kad būtų apsaugotas atliekamas tyrimas, pateikiant šią informaciją galėtų būti taikomos konfidencialumo priemonės. Šiais pranešimais siekiama suteikti institucijoms galimybę kuo labiau valdyti tokio elgesio finansinius ir administracinius padarinius, kad galėtų riboti finansines pasekmes. Atlikdama tyrimą, OLAF taip pat galėtų perduoti papildomą informaciją, kuri būtų naudinga atitinkamai institucijai. Baigdama tyrimą, OLAF perduoda atitinkamai institucijai savo išvadas ir rekomendacijas.

PK palankiai vertina sumanymą išplėsti jo funkciją, susijusią su OLAF ir institucijų keitimosi informacija priežiūra, kaip išdėstyta SD. Kad PK galėtų atlikti šią funkciją, OLAF turėtų reguliariai (pavyzdžiui, kas tris arba šešis mėnesius) jam pranešti, kokia informacija apie nagrinėjamas bylas perduota institucijoms. Kartu PK taip pat turėtų būti pranešta apie visus atvejus, kai konfidencialumas nebuvo tinkamai užtikrintas.

Be to, OLAF turėtų įdiegti reguliaraus ataskaitų teikimo PK sistemą, taikytiną tais atvejais, kai institucija, įstaiga, tarnyba ar agentūra nesilaikė OLAF rekomendacijų. OLAF taip pat turėtų perduoti visas galutines tyrimų ir tolesnės veiklos pabaigos ataskaitas ir metinę ataskaitą, kurioje apibendrinami valstybių narių ir, jei reikia, trečiųjų šalių administracinių ir teisminių institucijų, gavusių perduodamus duomenis, tolesni veiksmai.

1.4.2.   OLAF galimybė susipažinti su ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų turima informacija

Nuo OLAF įsteigimo tarnyba patyrė sunkumų norėdama susipažinti su tam tikra institucijų informacija ir ypač siekdama prieigos prie tam tikrų duomenų bazių. Todėl dėl OLAF vykdomos veiklos žvalgybos aspekto kyla problemų. PK mano, kad šiam klausimui turėtų būti skirta daugiau dėmesio, nes OLAF nepriklausomumui gali kilti tikra grėsmė.

OLAF turėtų nuolat siųsti PK bet kokią informaciją apie vėlavimą teikti ataskaitas arba apie nepraneštus sukčiavimo atvejus, taip pat apie atvejus, kai institucijos, įstaigos, tarnybos ar agentūros neleido susipažinti su jų turima informacija.

1.5.   OLAF ir valstybių narių bendradarbiavimas

PK pritaria, kad reikia stiprinti bendradarbiavimą įpareigojant valstybes nares teikti OLAF pagalbą ir paramą atliekant tyrimus, siųsti bet kokius dokumentus, kurie galėtų būti naudingi tyrimui, ir pranešti OLAF apie veiksmus, kurių imtasi gavus jos tyrimų ataskaitą. PK palankiai vertina OLAF reguliariai teikiamas valstybių narių valdžios institucijų pažangos ataskaitas ir mano, kad OLAF turėtų nuolat pranešti PK apie atvejus, kai valstybių narių valdžios institucijos nepakankamai bendradarbiauja.

PK supranta, kad OLAF dažnai patiria sunkumų, siekdama nustatyti kompetentingus asmenis, skirtus ryšiams palaikyti ir jos tyrėjams valstybėse narėse padėti (pvz., atliekant tiesioginių išlaidų patikras vietoje), ir patvirtina, kad reikia, jog kiekviena valstybė narė nurodytų OLAF atitinkamus savo nacionalinių institucijų kontaktinius padalinius.

Valstybės narės turėtų pateikti OLAF asmenų, skirtų ryšiams su OLAF palaikyti, duomenis. Siekdama skatinti geriau suprasti ES procedūras ir OLAF poreikius, būtent OLAF turi pateikti informaciją šių nacionalinių institucijų darbuotojams ir prireikus bei pagal savo gebėjimus juos mokyti. Tai padės sukurti geresnę tarnybų sąveiką ir užtikrinti didesnį OLAF tyrimų veiksmingumą. Reikėtų prisiminti, kad, atsižvelgiant į ribotus OLAF išteklius, ji negali nagrinėti visų jai pateiktų sukčiavimo bylų, todėl turėtų būti įmanoma kai kurias bylas perduoti nacionalinėms institucijoms, visų pirma atsižvelgiant į OLAF nustatytas atitinkamose srityse atliekamų tyrimų pradžios ribas.

1.6.   OLAF ir Eurojusto, Europolo, tarptautinių organizacijų bei trečiųjų šalių bendradarbiavimas

Prižiūrinti Komisijai, OLAF turėtų turėti teisinių priemonių, kad galėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su agentūromis, valstybių narių administracijomis, trečiųjų šalių tarnybomis ir tarptautinėmis organizacijomis, kad bylos būtų sparčiau nagrinėjamos ir būtų veiksmingiau kovojama su sukčiavimu.

Nuostatos dėl Komisijos (arba atitinkamos institucijos, įstaigos, tarnybos ar agentūros) ir OLAF patikrų turi būti įtrauktos į visas sutartis dėl finansavimo, net jei finansuojama ne vien tik iš ES biudžeto.

1.7.   OLAF valdymo funkcijos stiprinimas ir įstatų tobulinimas

1.7.1.   OLAF generalinio direktoriaus statusas, skyrimas ir įgaliojimai

Kaip šioje nuomonėje pirmiau nurodyta, PK mano, kad geriausias būdas pagerinti OLAF veiklą – suteikti jos generaliniam direktoriui tiek įgaliojimų ir teisių, kad jis galėtų užtikrinti tyrimų veiksmingumą ir visišką pagarbą pagrindinėms teisėms. Tai gali būti pasiekta, tik jei OLAF generaliniam direktoriui būtų suteiktas, viena vertus, visateisis Komisijos vyresniojo pareigūno statusas, kita vertus, didesnis savarankiškumas, funkcinė nepriklausomybė ir atsakomybė.

| — | Pavadinimas
  Todėl PK siūlo, kad dabartinis OLAF direktoriaus pareigybės pavadinimas būtų pakeistas į generalinio direktoriaus pavadinimą, dėl kurio jis (ji) taptų tokio pat hierarchinio lygmens pareigūnas kaip ir jo (jos) kolegos kituose generaliniuose direktoratuose. |
| --- | --- |

—

Pavadinimas

Todėl PK siūlo, kad dabartinis OLAF direktoriaus pareigybės pavadinimas būtų pakeistas į generalinio direktoriaus pavadinimą, dėl kurio jis (ji) taptų tokio pat hierarchinio lygmens pareigūnas kaip ir jo (jos) kolegos kituose generaliniuose direktoratuose.

| — | Kadencija
  PK pritaria tam, kad OLAF generalinio direktoriaus kadencija nebūtų atnaujinama, siekiant sustiprinti jo nepriklausomumą. |
| --- | --- |

—

Kadencija

PK pritaria tam, kad OLAF generalinio direktoriaus kadencija nebūtų atnaujinama, siekiant sustiprinti jo nepriklausomumą.

| — | Skyrimo procedūra






  — | PK mano, kad reglamente nustatyta skyrimo procedūra neturėtų būti keičiama. |
| --- | --- | --- |

—

Skyrimo procedūra

—

PK mano, kad reglamente nustatyta skyrimo procedūra neturėtų būti keičiama.

| — | PK pritaria EP, kad vykdant skyrimo procedūrą būtina išvengti gaišaties. Turint omenyje, kad PK labai gerai išmano OLAF veiklą ir poreikius, PK nuomonė apie kandidatus ir toliau turėtų būti privaloma. Skiriant naują generalinį direktorių, PK žinios yra ypatingos ir vertingos; jo dalyvavimas svarbus užtikrinant generalinio direktoriaus nepriklausomumą. |
| --- | --- |

—

PK pritaria EP, kad vykdant skyrimo procedūrą būtina išvengti gaišaties. Turint omenyje, kad PK labai gerai išmano OLAF veiklą ir poreikius, PK nuomonė apie kandidatus ir toliau turėtų būti privaloma. Skiriant naują generalinį direktorių, PK žinios yra ypatingos ir vertingos; jo dalyvavimas svarbus užtikrinant generalinio direktoriaus nepriklausomumą.

| — | OLAF kišimasis į nacionalinėse teisminėse institucijose nagrinėjamas bylas
  PK mano, kad OLAF, kaip pripažintai tyrimų ekspertei, turėtų būti suteikta galimybė visose ES valstybėse narėse dalyvauti bylose, kurios nagrinėjamos nacionalinėse teisminėse institucijose, kaip jau yra kai kuriose valstybėse narėse. Taip būtų padidintas OLAF matomumas ir užtikrinta, kad nacionalinės teisminės institucijos geriau suprastų jos tyrimų rezultatus. |
| --- | --- |

—

OLAF kišimasis į nacionalinėse teisminėse institucijose nagrinėjamas bylas

PK mano, kad OLAF, kaip pripažintai tyrimų ekspertei, turėtų būti suteikta galimybė visose ES valstybėse narėse dalyvauti bylose, kurios nagrinėjamos nacionalinėse teisminėse institucijose, kaip jau yra kai kuriose valstybėse narėse. Taip būtų padidintas OLAF matomumas ir užtikrinta, kad nacionalinės teisminės institucijos geriau suprastų jos tyrimų rezultatus.

| — | Generalinio direktoriaus kišimasis į Europos Teisingumo Teismo (ETT) nagrinėjamas bylas
  Turi būti išsaugota 12 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. OLAF neturi teisės kreiptis į teismą, todėl negali dalyvauti Sąjungos teismuose. Tačiau, kai OLAF tyrimas ar tyrimo rezultatai apskundžiami Sąjungos teismui, turėtų būti svarbu užtikrinti, kad teismas turėtų reikiamos informacijos, ir kad pradiniame bylos nagrinėjimo etape, taip pat nagrinėjant bylą ETT OLAF galėtų pateikti savo argumentus arba pagrindimus. |
| --- | --- |

—

Generalinio direktoriaus kišimasis į Europos Teisingumo Teismo (ETT) nagrinėjamas bylas

Turi būti išsaugota 12 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. OLAF neturi teisės kreiptis į teismą, todėl negali dalyvauti Sąjungos teismuose. Tačiau, kai OLAF tyrimas ar tyrimo rezultatai apskundžiami Sąjungos teismui, turėtų būti svarbu užtikrinti, kad teismas turėtų reikiamos informacijos, ir kad pradiniame bylos nagrinėjimo etape, taip pat nagrinėjant bylą ETT OLAF galėtų pateikti savo argumentus arba pagrindimus.

1.7.2.   OLAF aukščiausiosios vadovybės skyrimas ir statusas

Reglamente turėtų būti numatytos konkrečios taisyklės, kuriomis būtų užtikrinamas OLAF veiklos tęstinumas, jei generalinio direktoriaus nėra arba jei jis užsiėmęs. Šiomis taisyklėmis taip pat turėtų būti užtikrinta, kad tokiais atvejais būtų išsaugotas OLAF veiklos nepriklausomumas ir kad būtų pasiektas tam tikras institucijų sutarimas dėl generalinio direktoriaus pakeitimo tvarkos.

Laikantis Komisijoje taikomų taisyklių dėl įgaliojimų perdavimo, toks pakeitimas gali būti daromas leidžiant generaliniam direktoriui perduoti įgaliojimus, kartu atsižvelgiant į tam tikras OLAF savybes, t. y. nepriklausomumą atliekant tyrimo funkciją ir būtinybę pasiekti tam tikrą institucijų sutarimą. Taip pat galima numatyti konkrečią generalinio direktoriaus pavaduotojo pareigybę, o jo skyrimo procedūra iš dalies būtų panaši į generalinio direktoriaus skyrimo procedūrą. Taip būtų užtikrinamas nepriklausomumas ir trijų institucijų dalyvavimas, kartu atsižvelgiant į generalinio direktoriaus nuomonę, kad būtų išvengta galimų jų konfliktų.

2.   POLITINIS VALDYMAS IR DIALOGAS SU INSTITUCIJOMIS. NEPRIKLAUSOMUMO STIPRINIMAS

2.1.   Institucijų dialogas

PK galėtų pritarti tam, kad būtų užmegztas reguliariai institucijų dialogas, kuris apimtų kovą su sukčiavimu ir korupcija. PK mano, kad tai galėtų būti proga pasiekti tvirtą politinį sutarimą dėl ES finansinių interesų apsaugos ir kad taip reguliariai keičiantis nuomonėmis būtų galima remti OLAF veiklą. Bet kokiu atveju PK mano, kad šis dialogas jokiu būdu neturėtų būti dingstis pažeisti OLAF veiklos nepriklausomumą. Būtent dėl šios priežasties PK, kaip pagrindinis OLAF nepriklausomumo sergėtojas, siūlo valdyti šį dialogą.

Turėtų būti užtikrinta, kad institucijos, gavusios PK kvietimą, galėtų reguliariai susitikti ir aptarti kovos su sukčiavimu prioritetus. Dialogas neturėtų pakeisti nei esamų dvišalių OLAF GD ir institucijų, nei PK ir institucijų santykių.

2.2.   Priežiūros komitetas

PK palankiai vertina pareiškimą, kad visos Europos institucijos pritaria, jog PK funkcija yra svarbi ir kad jo įgaliojimai turi būti sustiprinti.

2.2.1.   PK funkcija

PK pritaria SD teiginiui, kad PK turi būti skiriamos papildomos užduotys. Atsižvelgdamas į savo patirtį, PK mano, kad jo funkcija yra užtikrinti OLAF nepriklausomumą stebint operatyvinę OLAF veiklą, jos veiksmingumą, tyrimo taisyklių ir pagrindinių teisių laikymąsi ir taip teikiant paramą OLAF generaliniam direktoriui.

Savo iniciatyva arba atitinkamo OLAF generalinio direktorato prašymu PK pateiks nuomones pirmiausia dėl tyrimų trukmės ir veiksmingumo, procedūrinių garantijų ir dėl to, kaip laikomasi iš anksto nustatytų standartinių kriterijų, susijusių su tyrimo pradžia arba atsisakymu pradėti tyrimą, arba su veiklos nurodymais, visų pirma tais, kurie pateikti OLAF vadove.

Priežiūros komitetas supranta ir patvirtina, kad jis negali kištis į atliekamus tyrimus. Tačiau, jei bylos nagrinėjimo ataskaitoje arba bylos medžiagoje PK pirmininkas nustatytų svarbų ar galbūt svarbų procedūros pažeidimą arba neteisėtą veiklą, dėl kurios OLAF ir (arba) Europos institucijos gali turėti neigiamų pasekmių, jis turi nedelsdamas pranešti apie tai OLAF generaliniam direktoriui.

2.2.2.   Sudėtis ir skyrimo procedūra

PK pritaria sumanymui skirti ir atnaujinti jo narius etapais, kad būtų užtikrintas jo veiklos tęstinumas ir išsaugota kompetencija.

2.2.3.   PK ištekliai

—   OLAF informacijos perdavimas PK ir prieiga prie duomenų

PK labai susirūpinęs dėl SD išreikštų nuomonių dėl PK tesiės susipažinti su dokumentais, visų pirma dėl sumanymo leisti susipažinti tik su statistiniais duomenimis. Panašu, kad SD yra prieštaravimų, nes manoma, kad PK funkcija turėtų būti stiprinama, kartu ribojant jo galimybes susipažinti su informacija. Dėl to PK negalėtų veiksmingai kontroliuoti OLAF veiklos. Įgyvendinus SD pateiktą pasiūlymą, PK negalėtų atlikti savo pagrindinio uždavinio ir netektų veiksmų priemonės: išsaugoti OLAF nepriklausomumą reguliariai stebint tarnybos tyrimus.

Panašu, kad PK teisės susipažinti su duomenimis ribojimas, kaip siūloma SD, iš dalies pagrįstas būgštavimais, kad PK kišis į OLAF atliekamus tyrimus, iš dalies reikalavimais, išdėstytais duomenų apsaugos teisės aktuose. Dėl būgštavimų PK norėtų pabrėžti, kad per jo kadenciją tokio kišimosi atvejų nebuvo ir kad šiuo klausimu jis visada griežtai laikėsi savo įsipareigojimų. Kalbant apie duomenų apsaugą, pasakytina, kad, vadovaudamasis principu „būtina žinoti“, apskritai PK pritaria sumanymui riboti teisę susipažinti. Vis dėlto jis mano, kad negalėtų atlikti savo stebėjimo funkcijos, jeigu nebeturėtų galimybės susipažinti su atitinkama informacija.

Ši stebėjimo funkcija negali būti atliekama remiantis tik statistiniais duomenimis. PK reguliariai gauna OLAF pateiktus statistinius duomenis, kuriais gali remtis atlikdamas analizę, tačiau jų jokiu būdu nepakaktų, kad PK galėtų vykdyti paskirtas užduotis. Veiksmingas stebėjimas gali būti vykdomas tik remiantis dokumentų, kurie yra tyrimo dalis, nagrinėjimu.

Vykdant šią stebėjimo funkciją užtikrinama, kad tyrimai būtų atliekami nepriklausomai, taip pat užtikrinama garantija susijusiems asmenims (pirmiausia kalbant apie tyrimų trukmę ir galimą jų pagrindinių teisių apsaugą) ir Europos institucijoms. PK reguliariai stebint, kaip įgyvendinama tyrimo funkcija, užtikrinamas OLAF nepriklausomumas ir pagarba susijusių asmenų pagrindinėms teisėms. Be to, turint omenyje Europos institucijų ketinimą užmegzti institucijų dialogą dėl OLAF veiklos ir kovos su sukčiavimu, kuriam galėtų pirmininkauti PK, prieštaringa prašyti komiteto pateikti savo nuomonę, kartu atimant iš jo visas priemones nuomonei parengti.

Todėl PK mano, kad būsimajame reglamente turėtų būti paaiškintos susipažinimo su informacija, susijusios su tyrimų stebėjimu, taisyklės.

Naujajame reglamente turėtų būti aiškiau nurodyta, kokios rūšies informacija turi būti perduodama PK:

| — | be ataskaitų ir informacijos, nurodytos 1.2, 1.4 ir 1.5 punktuose, OLAF turėtų perduoti PK visas bylas, kurias ketinama perduoti nacionalinėms teisminėms institucijoms, ir visas bylas, kuriose įtariama, kad galėjo būti įvykdytas nusikaltimas, bet kurios nėra perduotos dėl senaties apribojimų pagal taikomus nacionalinės teisės aktus, |
| --- | --- |

—

be ataskaitų ir informacijos, nurodytos 1.2, 1.4 ir 1.5 punktuose, OLAF turėtų perduoti PK visas bylas, kurias ketinama perduoti nacionalinėms teisminėms institucijoms, ir visas bylas, kuriose įtariama, kad galėjo būti įvykdytas nusikaltimas, bet kurios nėra perduotos dėl senaties apribojimų pagal taikomus nacionalinės teisės aktus,

| — | pateikęs raštišką prašymą ir, kai tikslinga, nurodęs priežastis, PK taip pat turėtų turėti galimybę susipažinti su bet kokios bylos medžiaga. |
| --- | --- |

—

pateikęs raštišką prašymą ir, kai tikslinga, nurodęs priežastis, PK taip pat turėtų turėti galimybę susipažinti su bet kokios bylos medžiaga.

—   Sekretoriato paslaugos

Paramos paslaugas PK sekretoriatui teikia OLAF, o sekretoriato narius skiria paskyrimų tarnyba susitarus su PK. Sekretoriate turėtų būti pakankamai darbuotojų, kad jis galėtų atlikti visas jam patikėtas užduotis.

PK nuomonės dėl svarstymų dokumento dėl OLAF reformos priedas

Šis dokumentas pagrįstas PK nuomone, jame apibendrinami PK atsakymai į klausimus, pateiktus SD 1 priede.

| | Pagrindiniai svarstymų dokumento klausimai | PK pozicija |
| --- | --- | --- |
| 1. | Valdymas ir dialogas su institucijomis


  (žr. PK nuomonės 2.1 punktą) | Dialogo rūšis ir dalyviai







  — | PK galėtų pritarti tam, kad būtų užmegztas institucijų dialogas, jei jis jokiomis aplinkybėmis nebūtų dingstis kištis į OLAF veiklos nepriklausomumą. |

Pagrindiniai svarstymų dokumento klausimai

PK pozicija

1.

Valdymas ir dialogas su institucijomis

(žr. PK nuomonės 2.1 punktą)

Dialogo rūšis ir dalyviai

—

PK galėtų pritarti tam, kad būtų užmegztas institucijų dialogas, jei jis jokiomis aplinkybėmis nebūtų dingstis kištis į OLAF veiklos nepriklausomumą.

| — | Šiuo dialogu turėtų būti užtikrinama galimybė pasiekti tvirtą politinį sutarimą siekiant remti OLAF veiklą. |
| --- | --- |

—

Šiuo dialogu turėtų būti užtikrinama galimybė pasiekti tvirtą politinį sutarimą siekiant remti OLAF veiklą.

| — | PK, kaip OLAF nepriklausomumo sergėtojas, turėtų valdyti šį dialogą. |
| --- | --- |

—

PK, kaip OLAF nepriklausomumo sergėtojas, turėtų valdyti šį dialogą.

Dialogo turinys

Vedant dialogą turėtų būti numatyta diskusija dėl prioritetų kovojant su sukčiavimu; dialogu neturėtų būti keičiami nei esami dvišaliai GD OLAF ir institucijų, nei PK ir institucijų santykiai.

2.

PK funkcija

(žr. PK nuomonės 1.2, 1.3, 2.2 punktus)

2.1.   Narių pareigos

| — | PK mano, kad jo funkcija yra užtikrinti OLAF nepriklausomumą kontroliuojant operatyvinę OLAF veiklą, jos veiksmingumą, tyrimo taisyklių ir pagrindinių teisių laikymąsi ir taip teikiant paramą OLAF generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

—

PK mano, kad jo funkcija yra užtikrinti OLAF nepriklausomumą kontroliuojant operatyvinę OLAF veiklą, jos veiksmingumą, tyrimo taisyklių ir pagrindinių teisių laikymąsi ir taip teikiant paramą OLAF generaliniam direktoriui.

| — | PK turėtų teikti nuomones savo iniciatyva arba OLAF generalinio direktoriaus prašymu. |
| --- | --- |

—

PK turėtų teikti nuomones savo iniciatyva arba OLAF generalinio direktoriaus prašymu.

| — | Priežiūros komitetas neturėtų kištis į atliekamus tyrimus. Tačiau, jei bylos medžiagoje PK pirmininkas nustatytų svarbų procedūros pažeidimą, jis turi pranešti apie tai OLAF generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

—

Priežiūros komitetas neturėtų kištis į atliekamus tyrimus. Tačiau, jei bylos medžiagoje PK pirmininkas nustatytų svarbų procedūros pažeidimą, jis turi pranešti apie tai OLAF generaliniam direktoriui.

2.2.   Kadencija

| — | PK pritaria, kad reikia iš dalies atnaujinti jo sudėtį, siekiant užtikrinti veiklos tęstinumą ir išsaugoti kompetenciją. |
| --- | --- |

—

PK pritaria, kad reikia iš dalies atnaujinti jo sudėtį, siekiant užtikrinti veiklos tęstinumą ir išsaugoti kompetenciją.

2.3.   Ištekliai (naujas klausimas)

| — | PK susirūpinęs dėl pasiūlymo leisti susipažinti tik su statistiniais duomenimis, nes jis negalėtų atlikti savo pagrindinio uždavinio ir netektų veiksmų priemonės. |
| --- | --- |

—

PK susirūpinęs dėl pasiūlymo leisti susipažinti tik su statistiniais duomenimis, nes jis negalėtų atlikti savo pagrindinio uždavinio ir netektų veiksmų priemonės.

| — | Turėtų būti nustatytos aiškios taisyklės dėl OLAF informacijos perdavimo PK ir dėl PK prieigos prie duomenų. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti nustatytos aiškios taisyklės dėl OLAF informacijos perdavimo PK ir dėl PK prieigos prie duomenų.

| — | OLAF turėtų reguliariai siųsti PK ataskaitas (žr. PK nuomonės 1.2, 1.4., 1.5 punktus). |
| --- | --- |

—

OLAF turėtų reguliariai siųsti PK ataskaitas (žr. PK nuomonės 1.2, 1.4., 1.5 punktus).

| — | PK sekretoriate turėtų būti pakankamai darbuotojų. |
| --- | --- |

—

PK sekretoriate turėtų būti pakankamai darbuotojų.

3.

OLAF generalinio direktoriaus skyrimas ir statusas

3.1.   OLAF generalinio direktoriaus skyrimo procedūra (žr. PK nuomonės 1.7.1 punktą)

Generalinis direktorius turi turėti pakankamai įgaliojimų ir teisių, kad galėtų užtikrinti tyrimų veiksmingumą ir visišką pagarbą pagrindinėms teisėms; todėl jam (jai) turėtų būtų suteikta, viena vertus, visateisis Komisijos vyresniojo pareigūno statusas, kita vertus, didesnis savarankiškumas, funkcinė nepriklausomybė ir atsakomybė.

—   Statusas (naujas klausimas): generalinio direktoriaus pareigybės hierarchinis lygmuo, taigi, ir pavadinimas turi būti toks pat kaip ir jo (jos) kolegų kituose EK generaliniuose direktoratuose.

—   Kadencija: PK pritaria tam, kad kadencija nebūtų atnaujinama.

—   Spartesnė skyrimo procedūra: dabartinė skyrimo procedūra neturėtų būti keičiama. Turėtų būti toliau įpareigojama atsižvelgti į PK nuomonę apie kandidatus kaip į generalinio direktoriaus nepriklausomumo garantiją.

—   Veiklos tęstinumo užtikrinimas: taisyklės dėl pavadavimo (žr. PK nuomonės 1.7.2 punktą)

Reglamente turėtų būti numatytos konkrečios taisyklės, kuriomis būtų užtikrinamas OLAF veiklos tęstinumas, jei generalinio direktoriaus nėra arba jei jis užsiėmęs, užtikrinant, kad būtų išsaugotas OLAF veiklos nepriklausomumas ir kad būtų pasiektas tam tikras institucijų sutarimas dėl generalinio direktoriaus pakeitimo tvarkos.

3.2.   Generalinio direktoriaus įgaliojimai

| — | Generalinio direktoriaus kišimasis į ETT nagrinėjamas bylas (žr. PK nuomonės 1.7.1 punktą)







  — | Turi būti išsaugota 12 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. |
| --- | --- | --- |

—

Generalinio direktoriaus kišimasis į ETT nagrinėjamas bylas (žr. PK nuomonės 1.7.1 punktą)

—

Turi būti išsaugota 12 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

| — | Kai OLAF tyrimas apskundžiamas ES teismui, OLAF turėtų turėti galimybę pateikti savo argumentus ETT. |
| --- | --- |

—

Kai OLAF tyrimas apskundžiamas ES teismui, OLAF turėtų turėti galimybę pateikti savo argumentus ETT.

| — | Generalinio direktoriaus kišimasis į nacionaliniuose teismuose nagrinėjamas bylas (žr. PK nuomonės 1.7.1 punktą) |
| --- | --- |

—

Generalinio direktoriaus kišimasis į nacionaliniuose teismuose nagrinėjamas bylas (žr. PK nuomonės 1.7.1 punktą)

| — | OLAF, kaip pripažintai tyrimų ekspertei, turėtų būti suteikta įsikišimo galimybė visose ES šalyse. |
| --- | --- |

—

OLAF, kaip pripažintai tyrimų ekspertei, turėtų būti suteikta įsikišimo galimybė visose ES šalyse.

4.

Procedūrinės garantijos su tyrimais susijusiems asmenims

(žr. PK nuomonės 1.3.1. punktą)

| — | Reglamente turėtų būti paaiškintos taisyklės, kuriomis reglamentuojami OLAF tyrimai, dėl asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, teisių ir įsipareigojimų bei OLAF, institucijų ir valstybių narių teisių ir pareigų. |
| --- | --- |

—

Reglamente turėtų būti paaiškintos taisyklės, kuriomis reglamentuojami OLAF tyrimai, dėl asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, teisių ir įsipareigojimų bei OLAF, institucijų ir valstybių narių teisių ir pareigų.

| — | Būsimoje savo nuomonėje PK šiuo klausimu pateiks tolesnių pasiūlymų. |
| --- | --- |

—

Būsimoje savo nuomonėje PK šiuo klausimu pateiks tolesnių pasiūlymų.

5.

Teisėtumo patikros

(žr. PK nuomonės 1.3.2 punktą)

| — | Svarbiausia OLAF generalinio direktoriaus ir vadovybės atsakomybė yra nuspręsti, ar pradėti tyrimą, ir užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms bei procedūrines garantijas. |
| --- | --- |

—

Svarbiausia OLAF generalinio direktoriaus ir vadovybės atsakomybė yra nuspręsti, ar pradėti tyrimą, ir užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms bei procedūrines garantijas.

| — | PK labai susirūpinęs dėl pasiūlymo įsteigti patarėjo peržiūros klausimais pareigybę (žr. argumentus 1.3.2 punkte). |
| --- | --- |

—

PK labai susirūpinęs dėl pasiūlymo įsteigti patarėjo peržiūros klausimais pareigybę (žr. argumentus 1.3.2 punkte).

| — | Generalinis direktorius galėtų diegti tinkamus vidaus kontrolės ir stebėjimo mechanizmus, pavyzdžiui, įsteigti skundų nagrinėjimo pareigūno pareigybę arba peržiūros grupę, kurių įgaliojimai ir pareigos neturėtų sutapti su PK įgaliojimais ir pareigomis. PK turėtų būti pranešta apie visus skundus. |
| --- | --- |

—

Generalinis direktorius galėtų diegti tinkamus vidaus kontrolės ir stebėjimo mechanizmus, pavyzdžiui, įsteigti skundų nagrinėjimo pareigūno pareigybę arba peržiūros grupę, kurių įgaliojimai ir pareigos neturėtų sutapti su PK įgaliojimais ir pareigomis. PK turėtų būti pranešta apie visus skundus.

| — | PK, siekdamas užtikrinti nepriklausomą kontrolę, galėtų:






  i) | kasmet pateikti analizę, kaip OLAF, atlikdama tyrimus, laikosi taisyklių dėl pagarbos pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- | --- |

—

PK, siekdamas užtikrinti nepriklausomą kontrolę, galėtų:

i)

kasmet pateikti analizę, kaip OLAF, atlikdama tyrimus, laikosi taisyklių dėl pagarbos pagrindinėms teisėms;

| ii) | prireikus ir išimtinėmis aplinkybėmis, generalinio direktoriaus prašymu PK galėtų atlikti specialias galimų trūkumų, pastebėtų atliekant tyrimą, patikras. |
| --- | --- |

ii)

prireikus ir išimtinėmis aplinkybėmis, generalinio direktoriaus prašymu PK galėtų atlikti specialias galimų trūkumų, pastebėtų atliekant tyrimą, patikras.

6.

Glaudesnis bendradarbiavimas su ES institucijomis ir įstaigomis ir didesnis tyrimų veiksmingumas

(žr. PK nuomonės 1.1, 1.2 ir 1.4 punktus)

OLAF įgaliojimų vykdyti tyrimus stiprinimas (naujas klausimas) (žr. PK nuomonės 1.1 punktą)

| — | Turėtų būti sustiprintos nuostatos dėl išorės ir vidaus tyrimų. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti sustiprintos nuostatos dėl išorės ir vidaus tyrimų.

| — | Reikia aiškiai apibrėžti OLAF įgaliojimus kiekviename tyrimų etape (aiškiai nurodyti žvalgybinės informacijos analizę, išaiškinti vidaus ir išorės tyrimus atsižvelgiant į jų pradžią ir t. t.). |
| --- | --- |

—

Reikia aiškiai apibrėžti OLAF įgaliojimus kiekviename tyrimų etape (aiškiai nurodyti žvalgybinės informacijos analizę, išaiškinti vidaus ir išorės tyrimus atsižvelgiant į jų pradžią ir t. t.).

| — | Galėtų būti naudojamasi naujomis Lisabonos sutartimi suteiktomis galimybėmis (325 straipsnis SESV), siekiant įtraukti nuostatas, kuriomis būtų leidžiama stiprinti ir gerinti OLAF ir nacionalinių teisminių institucijų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

—

Galėtų būti naudojamasi naujomis Lisabonos sutartimi suteiktomis galimybėmis (325 straipsnis SESV), siekiant įtraukti nuostatas, kuriomis būtų leidžiama stiprinti ir gerinti OLAF ir nacionalinių teisminių institucijų bendradarbiavimą.

| — | Visoms institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ir agentūroms turėtų būti taikomos tos pačios vidaus tyrimų procedūros. |
| --- | --- |

—

Visoms institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ir agentūroms turėtų būti taikomos tos pačios vidaus tyrimų procedūros.

Informacija susijusioms institucijoms ir įstaigoms (žr. PK nuomonės 1.4 punktą)

| — | PK palankiai vertina sumanymą prižiūrėti, kaip OLAF ir institucijos keičiasi informacija, remiantis reguliariai teikiamomis OLAF ataskaitomis ir visiškai laikantis tyrimų konfidencialumo. |
| --- | --- |

—

PK palankiai vertina sumanymą prižiūrėti, kaip OLAF ir institucijos keičiasi informacija, remiantis reguliariai teikiamomis OLAF ataskaitomis ir visiškai laikantis tyrimų konfidencialumo.

| — | OLAF turėtų reguliariai pranešti PK apie atvejus, kai institucija, įstaiga, tarnyba ar agentūra nesilaikė OLAF rekomendacijų. |
| --- | --- |

—

OLAF turėtų reguliariai pranešti PK apie atvejus, kai institucija, įstaiga, tarnyba ar agentūra nesilaikė OLAF rekomendacijų.

OLAF teisė susipažinti su ES institucijų ir įstaigų turima informacija (žr. PK nuomonės 1.4 punktą)

| — | Turėtų būti imtasi tinkamų priemonių, kad OLAF galėtų susipažinti su visa ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų turima informacija. |
| --- | --- |

—

Turėtų būti imtasi tinkamų priemonių, kad OLAF galėtų susipažinti su visa ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų turima informacija.

| — | OLAF turėtų pranešti PK apie visus vėlavimo teikti ataskaitas apie sukčiavimą atvejus ir tuos, apie kuriuos nepranešta, taip pat apie atvejus, kai institucijos nesuteikė OLAF galimybės susipažinti su informacija. |
| --- | --- |

—

OLAF turėtų pranešti PK apie visus vėlavimo teikti ataskaitas apie sukčiavimą atvejus ir tuos, apie kuriuos nepranešta, taip pat apie atvejus, kai institucijos nesuteikė OLAF galimybės susipažinti su informacija.

Tyrimų trukmė (žr. PK nuomonės 1.2 punktą)

| — | OLAF generalinis direktorius ir vadovybė turėtų reguliariai vykdyti tyrimų trukmės kontrolę. |
| --- | --- |

—

OLAF generalinis direktorius ir vadovybė turėtų reguliariai vykdyti tyrimų trukmės kontrolę.

| — | PK turėtų reguliariai stebėti OLAF veiklą šiuo aspektu ir remti OLAF generalinio direktoriaus vykdomą terminų kontrolę. |
| --- | --- |

—

PK turėtų reguliariai stebėti OLAF veiklą šiuo aspektu ir remti OLAF generalinio direktoriaus vykdomą terminų kontrolę.

| — | Apskritai PK pritaria SD pateiktiems pasiūlymams. |
| --- | --- |

—

Apskritai PK pritaria SD pateiktiems pasiūlymams.

| — | PK turėtų būti reguliariai perduodama informacija įvairiuose procedūros etapuose (žr. 1.2 punktą). |
| --- | --- |

—

PK turėtų būti reguliariai perduodama informacija įvairiuose procedūros etapuose (žr. 1.2 punktą).

| — | PK palankiai vertina tai, kad nustatytas vertinimo terminas, ir mano, kad už jo kontrolę jis taip pat turėtų būti atsakingas. |
| --- | --- |

—

PK palankiai vertina tai, kad nustatytas vertinimo terminas, ir mano, kad už jo kontrolę jis taip pat turėtų būti atsakingas.

7.

Glaudesnis bendradarbiavimas su kompetentingomis valstybių narių valdžios institucijomis

(žr. PK nuomonės 1.1, 1.4 ir 1.5 punktus)

Tolesni veiksmai dėl OLAF bylų

(žr. PK nuomonės 1.4 ir 1.5 punktus)

Bylos, turinčios tik nedidelį finansinį poveikį arba jo neturinčios

PK pritaria SD pateiktiems pasiūlymams (de minimis politikos principo kodifikavimas, mažiau svarbių bylų perdavimas Komisijos tyrimų ir drausmės tarnybai (IDOC) arba panašioms institucijoms). (žr. PK nuomonės 1.1 punktą)

Glaudesnio bendradarbiavimo poreikis (naujas klausimas)

| — | Turėtų būti sustiprintas įpareigojimas teikti pagalbą ir paramą OLAF veiklai (žr. PK nuomonės 1.5 punktą). |
| --- | --- |

—

Turėtų būti sustiprintas įpareigojimas teikti pagalbą ir paramą OLAF veiklai (žr. PK nuomonės 1.5 punktą).

| — | OLAF turėtų nuolat pranešti PK apie atvejus, kai valstybių narių valdžios institucijos nepakankamai bendradarbiauja. |
| --- | --- |

—

OLAF turėtų nuolat pranešti PK apie atvejus, kai valstybių narių valdžios institucijos nepakankamai bendradarbiauja.

| — | Reglamente turėtų būti numatyta, kad valstybės narės turi įsteigti atitinkamus nacionalinių institucijų kontaktinius padalinius juos nurodyti OLAF. |
| --- | --- |

—

Reglamente turėtų būti numatyta, kad valstybės narės turi įsteigti atitinkamus nacionalinių institucijų kontaktinius padalinius juos nurodyti OLAF.

8.

OLAF ir Europolo, Eurojusto, tarptautinių organizacijų bei trečiųjų šalių susitarimai

(žr. PK nuomonės 1.6 punktą)

| — | Prižiūrint EK, OLAF turėtų turėti teisinių priemonių, kad galėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus, siekdama paspartinti bylų nagrinėjimą ir veiksmingiau kovoti su sukčiavimu. |
| --- | --- |

—

Prižiūrint EK, OLAF turėtų turėti teisinių priemonių, kad galėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus, siekdama paspartinti bylų nagrinėjimą ir veiksmingiau kovoti su sukčiavimu.

| — | Nuostatos dėl Komisijos (arba atitinkamos institucijos, įstaigos, tarnybos ar agentūros) ir OLAF patikrų turi būti įtrauktos į visas sutartis dėl finansavimo. |
| --- | --- |

—

Nuostatos dėl Komisijos (arba atitinkamos institucijos, įstaigos, tarnybos ar agentūros) ir OLAF patikrų turi būti įtrauktos į visas sutartis dėl finansavimo.

---

5 PRIEDAS

NUOMONĖ Nr. 4/2010

Tyrimų planavimas

Briuselis, 2010 m. spalio 12 d.

1.   Santrauka

| 1.1. | Siekiant atlikti veiksmingus tyrimus, kuriais būtų pasiekti norimi tikslai, kurie būtų ekonomiški ir kuriuos atliekant būtų optimaliai naudojami ištekliai, kiekvieno tyrimo pradžioje yra labai svarbu parengti tyrimo planus ir atliekant tyrimą juos persvarstyti tam, kad būtų įvertinti tyrimo eigoje būtini pakeitimai. |
| --- | --- |

1.1.

Siekiant atlikti veiksmingus tyrimus, kuriais būtų pasiekti norimi tikslai, kurie būtų ekonomiški ir kuriuos atliekant būtų optimaliai naudojami ištekliai, kiekvieno tyrimo pradžioje yra labai svarbu parengti tyrimo planus ir atliekant tyrimą juos persvarstyti tam, kad būtų įvertinti tyrimo eigoje būtini pakeitimai.

| 1.2. | Priežiūros komitetas, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 vykdydamas savo užduotį stebėti, kaip OLAF atlieka tyrimus, patikrino 40 atsitiktine tvarka atrinktų A ir B direktoratų bylų. Jis siekė nustatyti, ar tyrimų planavimas yra naudingas (ir kiek naudingas) OLAF atliekant tyrimus. Priežiūros komiteto 2008–2009 m. veiklos ataskaitoje nurodyta, kad bylų planavimo ir strateginio vadovavimo byloms nagrinėjimas yra svarbi Priežiūros komiteto tyrimų stebėjimo darbo dalis, kuria siekiama įvertinti, ar OLAF dirba našiai ir ar optimaliai naudoja turimus ribotus išteklius. |
| --- | --- |

1.2.

Priežiūros komitetas, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 vykdydamas savo užduotį stebėti, kaip OLAF atlieka tyrimus, patikrino 40 atsitiktine tvarka atrinktų A ir B direktoratų bylų. Jis siekė nustatyti, ar tyrimų planavimas yra naudingas (ir kiek naudingas) OLAF atliekant tyrimus. Priežiūros komiteto 2008–2009 m. veiklos ataskaitoje nurodyta, kad bylų planavimo ir strateginio vadovavimo byloms nagrinėjimas yra svarbi Priežiūros komiteto tyrimų stebėjimo darbo dalis, kuria siekiama įvertinti, ar OLAF dirba našiai ir ar optimaliai naudoja turimus ribotus išteklius.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | Tyrimo plano paskirtis yra trejopa: visų pirma siekiama, kad direktorius, skyriaus vadovas ir tyrėjai dėmesį skirtų tyrimo tikslui; antra, nustatyti tyrimo terminą ir skirti jam reikiamus išteklius; trečia, nustatyti pagrindą, pagal kurį vadovai galėtų vertinti tyrimo pažangą, ar nereikia imtis priemonių prieš nepagrįstą arba nederamą tyrimo vilkinimą, ar po pirminio įvertinimo nepasikeitė tyrimo kryptis ir ar nereikėtų tyrimo nutraukti. |
| --- | --- |

2.1.

Tyrimo plano paskirtis yra trejopa: visų pirma siekiama, kad direktorius, skyriaus vadovas ir tyrėjai dėmesį skirtų tyrimo tikslui; antra, nustatyti tyrimo terminą ir skirti jam reikiamus išteklius; trečia, nustatyti pagrindą, pagal kurį vadovai galėtų vertinti tyrimo pažangą, ar nereikia imtis priemonių prieš nepagrįstą arba nederamą tyrimo vilkinimą, ar po pirminio įvertinimo nepasikeitė tyrimo kryptis ir ar nereikėtų tyrimo nutraukti.

| 2.2. | Jei kiekvieno bylos etapo tyrimai nėra tinkamai suplanuoti, gresia nuolatinis pavojus, kad tyrėjų veikla nukryps nuo tyrimo pradžioje nustatytų tikslų, dėl to gali nukentėti atskaitomybė ir kilti abejonių dėl tyrimo nepriklausomumo. |
| --- | --- |

2.2.

Jei kiekvieno bylos etapo tyrimai nėra tinkamai suplanuoti, gresia nuolatinis pavojus, kad tyrėjų veikla nukryps nuo tyrimo pradžioje nustatytų tikslų, dėl to gali nukentėti atskaitomybė ir kilti abejonių dėl tyrimo nepriklausomumo.

| 2.3. | Nėra vieno visiems atvejams tinkamo pavyzdžio, kaip reikėtų rengti tyrimo planą; žinoma, kiekviena byla yra unikali. Vis dėlto būtų labai naudinga kiekvienoje pradėtoje byloje vadovautis projektų valdymo principu ir procesu, nes taip skyrių vadovai galėtų taikyti veiksmingą ir praktišką sistemą, leidžiančią kontroliuoti kiekvieną tyrimą, vertinti jo pažangą ir žinoti kiekvieno savo skyriaus tyrėjo numatytą darbo planą, taigi galėtų tinkamai panaudoti skyriaus išteklius pagal skyriaus bylų tyrimo poreikius. Veiksmingo planavimo tikslas yra ne didinti, o bet kokią nebūtiną tyrėjų ir skyrių vadovų administracinio darbo naštą. |
| --- | --- |

2.3.

Nėra vieno visiems atvejams tinkamo pavyzdžio, kaip reikėtų rengti tyrimo planą; žinoma, kiekviena byla yra unikali. Vis dėlto būtų labai naudinga kiekvienoje pradėtoje byloje vadovautis projektų valdymo principu ir procesu, nes taip skyrių vadovai galėtų taikyti veiksmingą ir praktišką sistemą, leidžiančią kontroliuoti kiekvieną tyrimą, vertinti jo pažangą ir žinoti kiekvieno savo skyriaus tyrėjo numatytą darbo planą, taigi galėtų tinkamai panaudoti skyriaus išteklius pagal skyriaus bylų tyrimo poreikius. Veiksmingo planavimo tikslas yra ne didinti, o bet kokią nebūtiną tyrėjų ir skyrių vadovų administracinio darbo naštą.

| 2.4. | Priežiūros komitetas taip pat pažymi, kad yra būtina rasti tinkamą pusiausvyrą tarp pernelyg griežtos tyrėjų veiklos kontrolės (nes jie vis dėlto yra patyrę specialistai) ir nepakankamo vadovavimo byloms bei jų valdymo. Nepaprastai svarbu motyvuoti ir skatinti tyrėjus tinkamai atlikti tyrimus naudojantis savo kompetencija ir patirtimi; ne mažiau svarbu, kad skyrių vadovai veiksmingai valdytų bylas. |
| --- | --- |

2.4.

Priežiūros komitetas taip pat pažymi, kad yra būtina rasti tinkamą pusiausvyrą tarp pernelyg griežtos tyrėjų veiklos kontrolės (nes jie vis dėlto yra patyrę specialistai) ir nepakankamo vadovavimo byloms bei jų valdymo. Nepaprastai svarbu motyvuoti ir skatinti tyrėjus tinkamai atlikti tyrimus naudojantis savo kompetencija ir patirtimi; ne mažiau svarbu, kad skyrių vadovai veiksmingai valdytų bylas.

| 2.5. | OLAF tiria labai įvairias bylas, pradedant paprastomis ir nesudėtingomis vidaus bylomis, kai yra vienas ar du galimi pažeidėjai, įtariami sukčiavimu arba finansiniais pažeidimais, padarytais, pavyzdžiui, prašant kompensuoti gydymo išlaidas arba skirti kitokias išmokas, ir baigiant itin sudėtingomis išorės bylomis, kurių tyrimai susiję su keliomis šalimis. Kita vertus, daugėja sudėtingų stebėjimo, koordinavimo ir pagalbos bylų, kuriose OLAF neatlieka įprasto tiriamojo darbo, bet jos dažnai trunka ilgai ir jų eiga beveik nepriklauso nuo OLAF. Taigi, poreikiai, susiję su kiekvienos rūšies bylomis, yra nevienodi, nes reikia skirtingų išteklių, skiriasi tikėtina tyrimų trukmė ir išieškotinos sumos. |
| --- | --- |

2.5.

OLAF tiria labai įvairias bylas, pradedant paprastomis ir nesudėtingomis vidaus bylomis, kai yra vienas ar du galimi pažeidėjai, įtariami sukčiavimu arba finansiniais pažeidimais, padarytais, pavyzdžiui, prašant kompensuoti gydymo išlaidas arba skirti kitokias išmokas, ir baigiant itin sudėtingomis išorės bylomis, kurių tyrimai susiję su keliomis šalimis. Kita vertus, daugėja sudėtingų stebėjimo, koordinavimo ir pagalbos bylų, kuriose OLAF neatlieka įprasto tiriamojo darbo, bet jos dažnai trunka ilgai ir jų eiga beveik nepriklauso nuo OLAF. Taigi, poreikiai, susiję su kiekvienos rūšies bylomis, yra nevienodi, nes reikia skirtingų išteklių, skiriasi tikėtina tyrimų trukmė ir išieškotinos sumos.

| 2.6. | A ir B direktoratai atlieka skirtingus tyrimus, nes skiriasi jų veiklos sritys, visų pirma tuo, kad visi vidaus tyrimai atliekami A direktorate (A.1 ir A.2 skyriuose), o B direktorate daugiausia tiriamos muitų ir koordinavimo bylos. |
| --- | --- |

2.6.

A ir B direktoratai atlieka skirtingus tyrimus, nes skiriasi jų veiklos sritys, visų pirma tuo, kad visi vidaus tyrimai atliekami A direktorate (A.1 ir A.2 skyriuose), o B direktorate daugiausia tiriamos muitų ir koordinavimo bylos.

| 2.7. | Priežiūros komitetas siekia užtikrinti, kad OLAF optimaliai naudotų turimus ribotus išteklius ir veiksmingai, tinkamai bei kuo ekonomiškiau atliktų visus savo tyrimus. Apskritai reiškiamas susirūpinimas (ne tik Priežiūros komiteto, bet ir išorės šaltinių), kad kai kurie tyrimai yra per ilgi (Priežiūros komitetas jau pastebėjo (1), kad 2008 m. gruodžio mėn. daugiau kaip 78 proc. tyrimų nebuvo baigti po devynių mėnesių nuo jų pradžios) ir kad jų rezultatai, ypač vertinant išieškomas sumas, nėra proporcingi skiriamų lėšų dydžiui, o tyrimai nėra atliekami pakankamai našiai. Priežiūros komiteto nuomone, jei tyrimai būtų veiksmingai planuojami, būtų galima tiksliau siekti tyrimo tikslų, sutrumpėtų jo trukmė ir nereikėtų kartoti tų pačių užduočių. Šiuo vertinimu siekta ištirti, ar OLAF planuoja tyrimus, ar tyrimai yra nuosekliai planuojami direktoratuose bei tyrimų skyriuose ir ar dalijamasi gerąja praktika. |
| --- | --- |

2.7.

Priežiūros komitetas siekia užtikrinti, kad OLAF optimaliai naudotų turimus ribotus išteklius ir veiksmingai, tinkamai bei kuo ekonomiškiau atliktų visus savo tyrimus. Apskritai reiškiamas susirūpinimas (ne tik Priežiūros komiteto, bet ir išorės šaltinių), kad kai kurie tyrimai yra per ilgi (Priežiūros komitetas jau pastebėjo (1), kad 2008 m. gruodžio mėn. daugiau kaip 78 proc. tyrimų nebuvo baigti po devynių mėnesių nuo jų pradžios) ir kad jų rezultatai, ypač vertinant išieškomas sumas, nėra proporcingi skiriamų lėšų dydžiui, o tyrimai nėra atliekami pakankamai našiai. Priežiūros komiteto nuomone, jei tyrimai būtų veiksmingai planuojami, būtų galima tiksliau siekti tyrimo tikslų, sutrumpėtų jo trukmė ir nereikėtų kartoti tų pačių užduočių. Šiuo vertinimu siekta ištirti, ar OLAF planuoja tyrimus, ar tyrimai yra nuosekliai planuojami direktoratuose bei tyrimų skyriuose ir ar dalijamasi gerąja praktika.

| 2.8 | Tinkamai planuoti yra naudinga, nes tyrėjai gali nustatyti numatomų tyrimų mastą, iškelti tikslus ir numatyti, kaip ilgai turėtų trukti tyrimai. Be to, siekiant užtikrinti, kad vadovai sužinotų apie bet kurio tyrimo pažangą ir galėtų kuo tinkamiau skirti tyrėjus, nepaprastai svarbu, jog vadovai žinotų, kokį darbą bet kuriuo metu atlieka kiekvienas komandos narys, kada jis turėtų baigti tą darbą ir kada jam galima skirti kitą užduotį. Kai OLAF valdymo procesas yra tinkamas, vadovai gali vadovauti savo byloms, o tyrėjai – nenukrypti nuo tyrimų eigos. |
| --- | --- |

2.8

Tinkamai planuoti yra naudinga, nes tyrėjai gali nustatyti numatomų tyrimų mastą, iškelti tikslus ir numatyti, kaip ilgai turėtų trukti tyrimai. Be to, siekiant užtikrinti, kad vadovai sužinotų apie bet kurio tyrimo pažangą ir galėtų kuo tinkamiau skirti tyrėjus, nepaprastai svarbu, jog vadovai žinotų, kokį darbą bet kuriuo metu atlieka kiekvienas komandos narys, kada jis turėtų baigti tą darbą ir kada jam galima skirti kitą užduotį. Kai OLAF valdymo procesas yra tinkamas, vadovai gali vadovauti savo byloms, o tyrėjai – nenukrypti nuo tyrimų eigos.

| 2.9 | Tyrimų tikslai taip pat turi būti susieti su numatomu kiekvienos bylos rezultatu. Pavyzdžiui, nustatant bylų, kurios gali būti perduotos nacionalinėms teisminėms institucijoms, tikslus, turi būti įtraukiamos C direktorato nacionalinių ekspertų teisės konsultacijos, o nustatant bylų, per kurias planuojama išieškoti pinigų sumas, tikslus – turėtų būti nurodoma numatoma išieškoti suma ir su tuo susiję būtini aspektai. Taip C2 ir C3 skyrių nariams bus padedama tęsti šį darbą. |
| --- | --- |

2.9

Tyrimų tikslai taip pat turi būti susieti su numatomu kiekvienos bylos rezultatu. Pavyzdžiui, nustatant bylų, kurios gali būti perduotos nacionalinėms teisminėms institucijoms, tikslus, turi būti įtraukiamos C direktorato nacionalinių ekspertų teisės konsultacijos, o nustatant bylų, per kurias planuojama išieškoti pinigų sumas, tikslus – turėtų būti nurodoma numatoma išieškoti suma ir su tuo susiję būtini aspektai. Taip C2 ir C3 skyrių nariams bus padedama tęsti šį darbą.

| 2.10 | Europos Audito Rūmai savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2005 pažymėjo:







  „77. | Kiek tai susiję su preliminariu darbu (vertinimais), analizės yra vis dar elementarios. Pagalbiniai (magistratų, tolesnių veiksmų ir operatyvinės informacijos) skyriai mažai dalyvavo nustatant tikslus ir planuojant strategiją, kurios turi būti laikomasi atliekant kiekvieną tyrimą. Vykdomoji valdyba nepakankamai primygtinai primindavo apie aiškaus tikslų ir laukiamų tyrimų rezultatų suformulavimo poreikį (žr. 20 ir 22 dalis).

  Vis dar reikia įtikinamiau pagrįsti tam tikrus tyrimų veiksmus, kiekvienu atveju tyrėjams nustatyti tikslai turi būti aiškiai išdėstyti, o darbo programose siūlomi sprendimai turėtų būti paremti. Kai dėl Vykdomosios valdybos, būtų naudinga apsvarstyti mažesnių grupių sudarymo galimybę, kurių kiekviena apjungtų asmenis, dirbančius su bylomis, kurios turi bendrų bruožų (3).


  Toks metodas sumažintų dalyvių su bylų nagrinėjimu susijusį darbo krūvį ir paskatintų atlikti išsamesnę sprendimų projektų analizę. Tai taip pat leistų koordinuoti nagrinėjamų bylų visumai skirtus tolesnius veiksmus bei nustatyti prioritetus. Prireikus, visi Vykdomosios valdybos pogrupiai galėtų susijungti, kad apsvarstytų esminius klausimus, kurie domina visas tarnybas. |
| --- | --- | --- |

2.10

Europos Audito Rūmai savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2005 pažymėjo:

„77.

Vis dar reikia įtikinamiau pagrįsti tam tikrus tyrimų veiksmus, kiekvienu atveju tyrėjams nustatyti tikslai turi būti aiškiai išdėstyti, o darbo programose siūlomi sprendimai turėtų būti paremti. Kai dėl Vykdomosios valdybos, būtų naudinga apsvarstyti mažesnių grupių sudarymo galimybę, kurių kiekviena apjungtų asmenis, dirbančius su bylomis, kurios turi bendrų bruožų (3).

Toks metodas sumažintų dalyvių su bylų nagrinėjimu susijusį darbo krūvį ir paskatintų atlikti išsamesnę sprendimų projektų analizę. Tai taip pat leistų koordinuoti nagrinėjamų bylų visumai skirtus tolesnius veiksmus bei nustatyti prioritetus. Prireikus, visi Vykdomosios valdybos pogrupiai galėtų susijungti, kad apsvarstytų esminius klausimus, kurie domina visas tarnybas.

| 78. | Tarnybos vadovybės atliekama tyrimų priežiūra iš esmės pasirodė esanti nepakankama (žr. 28, 35 ir 36 dalis). Tyrimų trukmė nebuvo kontroliuojama (žr. 24 dalį).

  Skyrių vadovai turi užtikrinti, kad būtų laikomasi prioritetų, o tyrėjų tikrasis darbo krūvis būtų ir žinomas, ir kontroliuojamas. Atliekant tyrimą, pirmenybė turi būti suteikiama įrodymų ieškojimui paprasčiausio esamos informacijos sulyginimo atžvilgiu. Šiuo požiūriu Tarnyba turi geriau pasinaudoti turimomis priemonėmis (liudytojų parodymų išklausymu, patikromis vietoje ir dokumentų surinkimu, operatyvine informacija ir t. t.).“ |
| --- | --- |

78.

Skyrių vadovai turi užtikrinti, kad būtų laikomasi prioritetų, o tyrėjų tikrasis darbo krūvis būtų ir žinomas, ir kontroliuojamas. Atliekant tyrimą, pirmenybė turi būti suteikiama įrodymų ieškojimui paprasčiausio esamos informacijos sulyginimo atžvilgiu. Šiuo požiūriu Tarnyba turi geriau pasinaudoti turimomis priemonėmis (liudytojų parodymų išklausymu, patikromis vietoje ir dokumentų surinkimu, operatyvine informacija ir t. t.).“

| 2.11 | Priežiūros komitetas savo Nuomonėje Nr. 2/2009 dėl devynių mėnesių ataskaitų nurodė, kad tyrimus reikia planuoti: | Sėkmingų ir kryptingų tyrimų pagrindas yra geras tyrimo planavimas. |
| --- | --- | --- |

2.11

Priežiūros komitetas savo Nuomonėje Nr. 2/2009 dėl devynių mėnesių ataskaitų nurodė, kad tyrimus reikia planuoti:

Sėkmingų ir kryptingų tyrimų pagrindas yra geras tyrimo planavimas.

| | Tyrėjų grupė kiekvieno tyrimo pradžioje turėtų parengti išsamų tyrimo planą, kuriame turi būti pakankamai duomenų, kad būtų galima prognozuoti, kurią dieną bus priimtas galutinis sprendimas. Nurodyti „numatomą baigimo datą“ yra ne tik OLAF teisinis įsipareigojimas Priežiūros komitetui, bet ir būtina tyrimų valdymo priemonė, padedanti išvengti per ilgai užsitęsusių tyrimų neigiamų pasekmių. |
| --- | --- |

Tyrėjų grupė kiekvieno tyrimo pradžioje turėtų parengti išsamų tyrimo planą, kuriame turi būti pakankamai duomenų, kad būtų galima prognozuoti, kurią dieną bus priimtas galutinis sprendimas. Nurodyti „numatomą baigimo datą“ yra ne tik OLAF teisinis įsipareigojimas Priežiūros komitetui, bet ir būtina tyrimų valdymo priemonė, padedanti išvengti per ilgai užsitęsusių tyrimų neigiamų pasekmių.

| | Šiame plane turėtų būti aprašytas kiekvienas numatomas tyrimo etapas ir parengtas preliminarus kiekvieno etapo tvarkaraštis. Šiuos planus reikėtų rengti raštu ir sistemingai pridėti prie bylos dokumentų, kad būtų galima lengvai peržiūrėti planą ir juo remtis tuo atveju, jei tyrėjai turėtų atidėti tyrimą ar vėluotų jį atlikti. |
| --- | --- |

Šiame plane turėtų būti aprašytas kiekvienas numatomas tyrimo etapas ir parengtas preliminarus kiekvieno etapo tvarkaraštis. Šiuos planus reikėtų rengti raštu ir sistemingai pridėti prie bylos dokumentų, kad būtų galima lengvai peržiūrėti planą ir juo remtis tuo atveju, jei tyrėjai turėtų atidėti tyrimą ar vėluotų jį atlikti.

| | Skyriaus vadovybė, siekdama sekti ir prireikus valdyti bylų eigą, turėtų reguliariai tikrinti tyrimų planus. |
| --- | --- |

Skyriaus vadovybė, siekdama sekti ir prireikus valdyti bylų eigą, turėtų reguliariai tikrinti tyrimų planus.

Naujausioje 2008–2009 m. veiklos ataskaitoje Priežiūros komitetas pateikė panašių rekomendacijų:

PK pastebėjo netinkamą kasdienio tyrimų valdymo priežiūros ir kontrolės lygį, į kurį OLAF turi atkreipti dėmesį. Kiekvienam pradėtam tyrimui turi būti sudarytas išsamus tyrimo planas, kuriame visais tyrimo ciklo etapais, įskaitant ir vertinimus bei tolesnės kontrolės veiksmus, būtų sutarta dėl trukmės ar galutinių terminų ir jie būtų nustatyti, o taip pat reikia nustatyti pagrindiniais veiklos rodikliais pagrįstą rezultatų vertinimo sistemą.

3.   Dabartinė praktika

| 3.1 | OLAF veiklos vadove tyrėjams pateikta rekomendacijų, kaip bylos pirminį darbo planą. | 3.2.2.2 7)
  Pirminių darbo planų pasiūlymai



  Šioje dalyje reikėtų nustatyti tyrimo mastą ir pagrindinius etapus, kiek tai įmanoma numatyti šiame procedūros etape. Siekiant pranešti valdybai apie svarbiausius tyrimo aspektus reikėtų įtraukti šią informaciją:







  — | saugotini duomenys, informacija ir dokumentai, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

OLAF veiklos vadove tyrėjams pateikta rekomendacijų, kaip bylos pirminį darbo planą.

3.2.2.2 7)
  Pirminių darbo planų pasiūlymai

Šioje dalyje reikėtų nustatyti tyrimo mastą ir pagrindinius etapus, kiek tai įmanoma numatyti šiame procedūros etape. Siekiant pranešti valdybai apie svarbiausius tyrimo aspektus reikėtų įtraukti šią informaciją:

—

saugotini duomenys, informacija ir dokumentai,

| — | kita gautina informacija ir jos šaltinis, |
| --- | --- |

—

kita gautina informacija ir jos šaltinis,

| — | numatoma tyrimų veikla, |
| --- | --- |

—

numatoma tyrimų veikla,

| — | įvertintos planuojamų veiksmų išlaidos ir nauda. |
| --- | --- |

—

įvertintos planuojamų veiksmų išlaidos ir nauda.

Bylos tyrėjas kartu su analizę atliekančiu pareigūnu turėtų planuoti ir nustatyti analizės mastą, kokių techninių ir kompiuterinių kriminalistikos išteklių gali reikėti bylos tyrimo etape [...].

| | 3.2.2.2 9)
  Pirminio darbo plano persvarstymas



  Kiekvienas darbo plano persvarstymas fiksuojamas dokumentuose [...] |
| --- | --- |

3.2.2.2 9)
  Pirminio darbo plano persvarstymas

Kiekvienas darbo plano persvarstymas fiksuojamas dokumentuose [...]

3.3.6.4   
  Informacijos perdavimas OLAF priežiūros komitetui [...]

2)   
  Informacija, kurią privaloma pateikti priežiūros komitetui

a)   
  Devynių mėnesių ataskaita

„Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai tyrimas trunka ilgiau kaip devynis mėnesius, generalinis direktorius Priežiūros komitetui praneša apie priežastis, dėl kurių iki šiol nebuvo įmanoma baigti tyrimo, ir numatomą tyrimo baigimo terminą. Šiuo pranešimu taip pat naudojamasi atliekant priežiūrą ir prireikus jame nurodomas (paryškinta mūsų), į kurį įtrauktas kiekvienas numatomas tyrimo etapas ir, kai įmanoma, nustatytas kiekvieno etapo tvarkaraštis. Pranešime reikėtų aiškiai nurodyti išorėje atliktą darbą [...]“

| 3.2 | Vadove daugiau nekalbama apie darbo planą ir juo labiau apie išsamų tyrimo planą, kuris būtų naudojamas vėliau – jau pradėjus tyrimą. Vertinimo etape rengiamo pirminio darbo plano paskirtis – pranešti valdybai, kad už vertinimą atsakingas tyrėjas jau apsvarstė tyrimo eigą. Paprastai šiame plane turėtų būti nurodytos akivaizdžiausios užduotys, išplaukiančios iš vertinimo procese atliktos aplinkybių analizės. |
| --- | --- |

3.2

Vadove daugiau nekalbama apie darbo planą ir juo labiau apie išsamų tyrimo planą, kuris būtų naudojamas vėliau – jau pradėjus tyrimą. Vertinimo etape rengiamo pirminio darbo plano paskirtis – pranešti valdybai, kad už vertinimą atsakingas tyrėjas jau apsvarstė tyrimo eigą. Paprastai šiame plane turėtų būti nurodytos akivaizdžiausios užduotys, išplaukiančios iš vertinimo procese atliktos aplinkybių analizės.

| 3.3 | Priežiūros komitetas, išnagrinėjęs bylų dokumentus (žr. 1.2 dalį), pažymi, kad pirminiuose darbo planuose paprastai trūksta dalies, o kai kada visos informacijos, kurią įtraukti rekomenduota Vadovo 3.2.2.2 dalies 7 punkte. |
| --- | --- |

3.3

Priežiūros komitetas, išnagrinėjęs bylų dokumentus (žr. 1.2 dalį), pažymi, kad pirminiuose darbo planuose paprastai trūksta dalies, o kai kada visos informacijos, kurią įtraukti rekomenduota Vadovo 3.2.2.2 dalies 7 punkte.

| 3.4 | Priežiūros komitetas mano, kad pradėjus bylą jai vadovaujantys tyrėjai pasikonsultavę su savo skyriaus vadovu turėtų parengti išsamų tyrimo planą, kuriame būtų pateikta visa 2.4, 6.8 ir 6.9 dalyse nurodyta informacija. |
| --- | --- |

3.4

Priežiūros komitetas mano, kad pradėjus bylą jai vadovaujantys tyrėjai pasikonsultavę su savo skyriaus vadovu turėtų parengti išsamų tyrimo planą, kuriame būtų pateikta visa 2.4, 6.8 ir 6.9 dalyse nurodyta informacija.

| 3.5 | Rengiant šią nuomonę A ir B direktoratų direktorių bei šių direktoratų skyrių (A1, A2, A4, B2 ir B3) vadovų paprašyta pasidalyti pirminių darbo planų ir tyrimų planų rengimo patirtimi. Nepanašu, kad įvairiuose tyrimų skyriuose ir juo labiau abiejuose tyrimų direktoratuose būtų taikoma nuosekli praktika arba vadovaujamasi rašytiniais nurodymais (neskaitant minėto Vadove pateikto nurodymo). |
| --- | --- |

3.5

Rengiant šią nuomonę A ir B direktoratų direktorių bei šių direktoratų skyrių (A1, A2, A4, B2 ir B3) vadovų paprašyta pasidalyti pirminių darbo planų ir tyrimų planų rengimo patirtimi. Nepanašu, kad įvairiuose tyrimų skyriuose ir juo labiau abiejuose tyrimų direktoratuose būtų taikoma nuosekli praktika arba vadovaujamasi rašytiniais nurodymais (neskaitant minėto Vadove pateikto nurodymo).

| 3.6 | Susiformavo tokia geroji praktika, kad kai kurie skyrių (daugiausia B direktorato) vadovai pildė aiškius tvarkaraščius, taip pat buvo reguliariai rengiamos bei persvarstomos ketvirčio bylų ataskaitos (taip pat B direktorate), tačiau A direktorate ši praktika nebuvo nuosekliai taikoma. |
| --- | --- |

3.6

Susiformavo tokia geroji praktika, kad kai kurie skyrių (daugiausia B direktorato) vadovai pildė aiškius tvarkaraščius, taip pat buvo reguliariai rengiamos bei persvarstomos ketvirčio bylų ataskaitos (taip pat B direktorate), tačiau A direktorate ši praktika nebuvo nuosekliai taikoma.

| 3.7 | Apskritai abiejuose direktoratuose nepakankamai stengtasi arba visai nesistengta perduoti bei skleisti gerąją patirtį ir užtikrinti jos tąsą. |
| --- | --- |

3.7

Apskritai abiejuose direktoratuose nepakankamai stengtasi arba visai nesistengta perduoti bei skleisti gerąją patirtį ir užtikrinti jos tąsą.

| 3.8 | Atrodo, kad laiko valdymo sistema naudojama nedaug arba visai nenaudojama; jos nenorima naudoti, nes manoma, kad iš šios sistemos gaunami istoriniai duomenys (t. y. joje registruoti ankstesni įvykiai), kurie nelaikomi naudingais valdant bylas. |
| --- | --- |

3.8

Atrodo, kad laiko valdymo sistema naudojama nedaug arba visai nenaudojama; jos nenorima naudoti, nes manoma, kad iš šios sistemos gaunami istoriniai duomenys (t. y. joje registruoti ankstesni įvykiai), kurie nelaikomi naudingais valdant bylas.

| 3.9 | Išnagrinėjome daug tarptautinių gerosios praktikos pavyzdžių, susijusių su tyrimų planų rengimu ir naudojimu (pavyzdžiui, Jungtinių Tautų, Kovos su stambiu sukčiavimu tarnybos, Londono miesto policijos Ekonominių nusikaltimų departamento ir t. t.). |
| --- | --- |

3.9

Išnagrinėjome daug tarptautinių gerosios praktikos pavyzdžių, susijusių su tyrimų planų rengimu ir naudojimu (pavyzdžiui, Jungtinių Tautų, Kovos su stambiu sukčiavimu tarnybos, Londono miesto policijos Ekonominių nusikaltimų departamento ir t. t.).

4.   Skyrių vadovų požiūriai

| 4.1 | Po pokalbių su A ir B direktoratų skyrių vadovais paaiškėjo, kad B direktorato skyrių (ypač B2 ir B3) vadovai griežtai kontroliuoja tyrimų eigą ir tyrėjams paskirtas užduotis ir gali iškart pasakyti, kuriems darbuotojams galima skirti kitą darbą, o kurie numatomu laikotarpiu bus visiškai užimti konkrečia byla. Tai matyti iš ketvirčio bylų ataskaitų, kurias parengti ir aptarti su B direktorato atitinkamo skyriaus vadovu privalo kiekvienas tyrėjas. Šiose ataskaitose glaustai aptariama dabartinė tyrimo padėtis, praėjusį metų ketvirtį atlikti veiksmai, ateinantį ketvirtį numatomi atlikti veiksmai ir patikslinta apytikrė tyrimo baigimo data. |
| --- | --- |

4.1

Po pokalbių su A ir B direktoratų skyrių vadovais paaiškėjo, kad B direktorato skyrių (ypač B2 ir B3) vadovai griežtai kontroliuoja tyrimų eigą ir tyrėjams paskirtas užduotis ir gali iškart pasakyti, kuriems darbuotojams galima skirti kitą darbą, o kurie numatomu laikotarpiu bus visiškai užimti konkrečia byla. Tai matyti iš ketvirčio bylų ataskaitų, kurias parengti ir aptarti su B direktorato atitinkamo skyriaus vadovu privalo kiekvienas tyrėjas. Šiose ataskaitose glaustai aptariama dabartinė tyrimo padėtis, praėjusį metų ketvirtį atlikti veiksmai, ateinantį ketvirtį numatomi atlikti veiksmai ir patikslinta apytikrė tyrimo baigimo data.

| 4.2 | Kita vertus, Priežiūros komitetas, patikrinęs ankstesnių bylų dokumentus A direktorate, rado nedaug rašytinių įrodymų, kad ankstesni tyrimai buvo planuojami. |
| --- | --- |

4.2

Kita vertus, Priežiūros komitetas, patikrinęs ankstesnių bylų dokumentus A direktorate, rado nedaug rašytinių įrodymų, kad ankstesni tyrimai buvo planuojami.

| 4.3 | A direktorato direktorius neseniai (2010 m. birželio mėn.) darbuotojams paskelbė dokumentą „13-oji priemonė“, kuriame nurodė, jog šiame direktorate tiriant bylas reikia „kur kas geriau planuoti tyrimus ir nustatyti terminus“. Šiame dokumente nustatyta, kad visose vertinimo ataskaitose, kuriose siūloma pradėti vidaus arba išorės tyrimą, „turi būti pateiktas išsamus, nuoseklus ir visapusiškas darbo planas..., turi būti aprašytas kiekvienas konkretus veiksmas ir paaiškinta, ką tikimasi juo pasiekti“. Taip pat rašoma, kad „pradėjus bylą pagal kiekvienos konkrečios tyrimo veiklos terminą būtina parengti darbo planą, kurį turi patvirtinti valdyba“; jį turi pasirašyti tyrimui vadovaujantis tyrėjas, skyriaus vadovas ir kitų susijusių skyrių atstovai. |
| --- | --- |

4.3

A direktorato direktorius neseniai (2010 m. birželio mėn.) darbuotojams paskelbė dokumentą „13-oji priemonė“, kuriame nurodė, jog šiame direktorate tiriant bylas reikia „kur kas geriau planuoti tyrimus ir nustatyti terminus“. Šiame dokumente nustatyta, kad visose vertinimo ataskaitose, kuriose siūloma pradėti vidaus arba išorės tyrimą, „turi būti pateiktas išsamus, nuoseklus ir visapusiškas darbo planas..., turi būti aprašytas kiekvienas konkretus veiksmas ir paaiškinta, ką tikimasi juo pasiekti“. Taip pat rašoma, kad „pradėjus bylą pagal kiekvienos konkrečios tyrimo veiklos terminą būtina parengti darbo planą, kurį turi patvirtinti valdyba“; jį turi pasirašyti tyrimui vadovaujantis tyrėjas, skyriaus vadovas ir kitų susijusių skyrių atstovai.

| 4.4 | Minėtame dokumente taip pat nurodyta, kad planuojant komandiruotes užsienyje reikia atlikti ekonominės naudos analizę, ir pasiūlyta „komandiruotes planuoti tik atsižvelgiant į tyrimo poreikius“ ir „vengti pakartotinių komandiruočių, (nebent) būtų visiškai naujų duomenų, dėl kurių OLAF galėtų vykti į tą pačią komandiruotę.“ |
| --- | --- |

4.4

Minėtame dokumente taip pat nurodyta, kad planuojant komandiruotes užsienyje reikia atlikti ekonominės naudos analizę, ir pasiūlyta „komandiruotes planuoti tik atsižvelgiant į tyrimo poreikius“ ir „vengti pakartotinių komandiruočių, (nebent) būtų visiškai naujų duomenų, dėl kurių OLAF galėtų vykti į tą pačią komandiruotę.“

5.   Bylų dokumentų analizė

| 5.1 | Atsitiktine tvarka atrinkta ir išanalizuota 40 A ir B direktoratų bylų. Analizuojant šias bylas paaiškėjo, kad išskyrus vienintelę išimtį (žr. 5.7 dalį), oficialių bylų tyrimų planų nebuvo parengta nė viename direktorate. Pirminių darbo planų pasiūlymų, kaip nurodyta Vadovo 3.2.2.2 dalies 7 ir 9 punktuose (žr. 3.1 dalį), buvo pateikta visų arba beveik visų bylų dokumentuose (žr. priedą); tačiau net ir tada beveik nesistengta pateikti daugiau arba, kai kuriais atvejais, apskritai pateikti informacijos, kaip rekomenduojama Vadove. Keliose bylose (žr. priedą) pateikta tik trumpų ir nekonkrečių pasiūlymų, kaip antai:






  — | pradėti vidaus tyrimą, |
| --- | --- | --- |

5.1

Atsitiktine tvarka atrinkta ir išanalizuota 40 A ir B direktoratų bylų. Analizuojant šias bylas paaiškėjo, kad išskyrus vienintelę išimtį (žr. 5.7 dalį), oficialių bylų tyrimų planų nebuvo parengta nė viename direktorate. Pirminių darbo planų pasiūlymų, kaip nurodyta Vadovo 3.2.2.2 dalies 7 ir 9 punktuose (žr. 3.1 dalį), buvo pateikta visų arba beveik visų bylų dokumentuose (žr. priedą); tačiau net ir tada beveik nesistengta pateikti daugiau arba, kai kuriais atvejais, apskritai pateikti informacijos, kaip rekomenduojama Vadove. Keliose bylose (žr. priedą) pateikta tik trumpų ir nekonkrečių pasiūlymų, kaip antai:

—

pradėti vidaus tyrimą,

| — | apklausti (įtariamąjį) kaip suinteresuotąjį subjektą. Tada bus įvertinta, ar reikalingi tolesni tyrimo etapai ir kokie etapai tai turėtų būti (žr. priede pateiktą 5 bylą). |
| --- | --- |

—

apklausti (įtariamąjį) kaip suinteresuotąjį subjektą. Tada bus įvertinta, ar reikalingi tolesni tyrimo etapai ir kokie etapai tai turėtų būti (žr. priede pateiktą 5 bylą).

| 5.2 | Daugumoje pirminių darbo planų pasiūlymų nurodyta tik „apklausa X, apklausa Y“, bet neminėta, kokių įrodymų tikimasi gauti iš šių liudytojų arba koks yra apklausos tikslas. Kai kuriose bylose (žr. priede pateiktas bylas Nr. 11, 23, 24, 25 ir 26) vertintojas įrašė žodžius „siekiama nustatyti ...“, bet tai buvo veikiau išimtys, o ne taisyklė. |
| --- | --- |

5.2

Daugumoje pirminių darbo planų pasiūlymų nurodyta tik „apklausa X, apklausa Y“, bet neminėta, kokių įrodymų tikimasi gauti iš šių liudytojų arba koks yra apklausos tikslas. Kai kuriose bylose (žr. priede pateiktas bylas Nr. 11, 23, 24, 25 ir 26) vertintojas įrašė žodžius „siekiama nustatyti ...“, bet tai buvo veikiau išimtys, o ne taisyklė.

| 5.3 | Numatomos tyrimo pabaigos data arba tyrimo terminai buvo pateikiami retai; tais atvejais, kai jie buvo pateikti, jie atrodė nepagrįsti ir nerealistiški. Pavyzdžiui, vienoje byloje (žr. priede pateiktą bylą Nr. 9) įvertinta, kad reikės „dviejų tyrėjų ir 10 darbo dienų“, bet nepaaiškinta, kodėl įvertinta būtent taip. Tuo atveju darbas buvo baigtas per 10 mėnesių. Dabar beveik nebetaikoma praktika, kai numatomas darbo laikas įrašomas į pirminius bylų vertinimus. |
| --- | --- |

5.3

Numatomos tyrimo pabaigos data arba tyrimo terminai buvo pateikiami retai; tais atvejais, kai jie buvo pateikti, jie atrodė nepagrįsti ir nerealistiški. Pavyzdžiui, vienoje byloje (žr. priede pateiktą bylą Nr. 9) įvertinta, kad reikės „dviejų tyrėjų ir 10 darbo dienų“, bet nepaaiškinta, kodėl įvertinta būtent taip. Tuo atveju darbas buvo baigtas per 10 mėnesių. Dabar beveik nebetaikoma praktika, kai numatomas darbo laikas įrašomas į pirminius bylų vertinimus.

| 5.4 | Paminėtina, kad trūko duomenų apie pirminių darbo planų naudojimą. Bylose nepastebėta vadovų ar valdybos pastabų. Tai rodo, kad vadovybė nesinaudoja pirminiu darbo planu priimdama sprendimus. Reikia pažymėti, kad Vadove nustatytais pirminių darbo planų pasiūlymais, kaip minėta, siekiama padėti valdybai įvertinti bylą, ar OLAF imtis ar atsisakyti tą bylą tirti, o ne nustatyti viso tyrimo eigą. |
| --- | --- |

5.4

Paminėtina, kad trūko duomenų apie pirminių darbo planų naudojimą. Bylose nepastebėta vadovų ar valdybos pastabų. Tai rodo, kad vadovybė nesinaudoja pirminiu darbo planu priimdama sprendimus. Reikia pažymėti, kad Vadove nustatytais pirminių darbo planų pasiūlymais, kaip minėta, siekiama padėti valdybai įvertinti bylą, ar OLAF imtis ar atsisakyti tą bylą tirti, o ne nustatyti viso tyrimo eigą.

| 5.5 | Remiantis bylų dokumentais atrodo, kad valdybai patvirtinus bylą nesistengiama toliau planuoti tyrimo eigos. |
| --- | --- |

5.5

Remiantis bylų dokumentais atrodo, kad valdybai patvirtinus bylą nesistengiama toliau planuoti tyrimo eigos.

| 5.6 | Kalbant apie B direktorato, o kai kada ir A direktorato kartais tiriamas stebėjimo, pagalbos arba koordinavimo bylas išaiškėja, kad Vadovo 3.2.2.2 dalies 7 ir 9 punktuose nustatyti pirminės informacijos vertinimo formos pildymo kriterijai nėra tinkami, be to, nevertinama neigiamai, kai tokiose bylose nesilaikoma minėtų kriterijų. |
| --- | --- |

5.6

Kalbant apie B direktorato, o kai kada ir A direktorato kartais tiriamas stebėjimo, pagalbos arba koordinavimo bylas išaiškėja, kad Vadovo 3.2.2.2 dalies 7 ir 9 punktuose nustatyti pirminės informacijos vertinimo formos pildymo kriterijai nėra tinkami, be to, nevertinama neigiamai, kai tokiose bylose nesilaikoma minėtų kriterijų.

| 5.7 | Reikia pažymėti, kad Priežiūros komitetas A ir B direktoratų bylų dokumentuose nerado jokių oficialių bylų tyrimų planų, parengtų jau pradėjus bylas. Tačiau B direktorate kas trys mėnesiai atnaujinamos bylų ataskaitos siekiant pranešti skyriaus vadovui apie kiekviename tyrime pasiektą pažangą. |
| --- | --- |

5.7

Reikia pažymėti, kad Priežiūros komitetas A ir B direktoratų bylų dokumentuose nerado jokių oficialių bylų tyrimų planų, parengtų jau pradėjus bylas. Tačiau B direktorate kas trys mėnesiai atnaujinamos bylų ataskaitos siekiant pranešti skyriaus vadovui apie kiekviename tyrime pasiektą pažangą.

| 5.8 | Vienintelė išimtis, kai tyrimo plano pavyzdys įtrauktas į bylos dokumentus, buvo byla Nr. 41 (žr. priedą). Šia byla galima remtis kaip pavyzdžiu rengiant kitų bylų dokumentus: joje pateikta išsamios informacijos apie pareikštus kaltinimus, nurodytas tyrimo tikslas, pateikti realūs tvarkaraščiai ir konstruktyvus pirminis darbo planas, kuriame aprašyta būsima tyrimo veikla. Atliekant tyrimą šis darbo planas buvo tinkamai atnaujintas, jame įrašytos atliktos ir dar neatliktos užduotys, taip pat įrašyta naujų užduočių. Nors šis dokumentas pavadintas darbo planu, iš tiesų jis yra išsamus tyrimo planas, toks, kokį, Priežiūros komiteto nuomone, reikėtų parengti kiekvienoje byloje. |
| --- | --- |

5.8

Vienintelė išimtis, kai tyrimo plano pavyzdys įtrauktas į bylos dokumentus, buvo byla Nr. 41 (žr. priedą). Šia byla galima remtis kaip pavyzdžiu rengiant kitų bylų dokumentus: joje pateikta išsamios informacijos apie pareikštus kaltinimus, nurodytas tyrimo tikslas, pateikti realūs tvarkaraščiai ir konstruktyvus pirminis darbo planas, kuriame aprašyta būsima tyrimo veikla. Atliekant tyrimą šis darbo planas buvo tinkamai atnaujintas, jame įrašytos atliktos ir dar neatliktos užduotys, taip pat įrašyta naujų užduočių. Nors šis dokumentas pavadintas darbo planu, iš tiesų jis yra išsamus tyrimo planas, toks, kokį, Priežiūros komiteto nuomone, reikėtų parengti kiekvienoje byloje.

| 5.9 | Reikia pažymėti, kad nors Priežiūros komitetas, išskyrus 5.7 dalyje minėtą išimtį, tyrimų planų dokumentuose nerado, tai nereiškia, kad tyrimai visais atvejais nebuvo kruopštūs ir išsamūs; išties akivaizdu, kad dauguma bylų buvo gerai ištirtos ir gauta gerų rezultatų. Tačiau, Priežiūros komiteto nuomone, visus tyrimus būtų galima atlikti punktualiau ir tiksliau, jei kiekvienas tyrimas nuo pradžios būtų aktyviai planuojamas ir tie darbo planai tyrimo eigoje būtų atnaujinami. |
| --- | --- |

5.9

Reikia pažymėti, kad nors Priežiūros komitetas, išskyrus 5.7 dalyje minėtą išimtį, tyrimų planų dokumentuose nerado, tai nereiškia, kad tyrimai visais atvejais nebuvo kruopštūs ir išsamūs; išties akivaizdu, kad dauguma bylų buvo gerai ištirtos ir gauta gerų rezultatų. Tačiau, Priežiūros komiteto nuomone, visus tyrimus būtų galima atlikti punktualiau ir tiksliau, jei kiekvienas tyrimas nuo pradžios būtų aktyviai planuojamas ir tie darbo planai tyrimo eigoje būtų atnaujinami.

| 5.10 | Priežiūros komitetas pažymi, kad jei 4.3 ir 4.4 dalyse nurodytame A direktorato skyriams paskelbtame dokumente „13-oji priemonė“ nustatyta tvarka būtų priimta ir įgyvendinta visoje OLAF, pavyktų išspręsti daugumą šioje nuomonėje aprašytų problemų. Jeigu, kaip Priežiūros komitetas tikisi, ši tvarka bus įvertinta kaip praktiškai naudinga, ji turėtų būti įrašyta Vadove kaip privaloma procedūra. Tai turėtų atlikti generalinis direktorius. |
| --- | --- |

5.10

Priežiūros komitetas pažymi, kad jei 4.3 ir 4.4 dalyse nurodytame A direktorato skyriams paskelbtame dokumente „13-oji priemonė“ nustatyta tvarka būtų priimta ir įgyvendinta visoje OLAF, pavyktų išspręsti daugumą šioje nuomonėje aprašytų problemų. Jeigu, kaip Priežiūros komitetas tikisi, ši tvarka bus įvertinta kaip praktiškai naudinga, ji turėtų būti įrašyta Vadove kaip privaloma procedūra. Tai turėtų atlikti generalinis direktorius.

6.   Rekomendacijos

| 6.1 | Priežiūros komitetas rekomenduoja operatyviniuose direktoratuose laikytis nuoseklaus arba net vienodo požiūrio į strateginį bylų planavimą. |
| --- | --- |

6.1

Priežiūros komitetas rekomenduoja operatyviniuose direktoratuose laikytis nuoseklaus arba net vienodo požiūrio į strateginį bylų planavimą.

| 6.2 | Priežiūros komitetas rekomenduoja OLAF ištirti, kokios informacijos jai reikia pirminiam bylos vertinimui atlikti, kad valdyba galėtų pagrįstai nuspręsti, ar reikia imtis tos bylos; tai turėtų būti numatyta formoje. Tačiau šiuo metu formą savo nuožiūra pildo konkretus vertintojas bei skyriaus vadovas ir ji beveik arba visai neatitinka Vadove nustatytų kriterijų, ypač todėl, kad valdyba ja iš esmės nesinaudoja. |
| --- | --- |

6.2

Priežiūros komitetas rekomenduoja OLAF ištirti, kokios informacijos jai reikia pirminiam bylos vertinimui atlikti, kad valdyba galėtų pagrįstai nuspręsti, ar reikia imtis tos bylos; tai turėtų būti numatyta formoje. Tačiau šiuo metu formą savo nuožiūra pildo konkretus vertintojas bei skyriaus vadovas ir ji beveik arba visai neatitinka Vadove nustatytų kriterijų, ypač todėl, kad valdyba ja iš esmės nesinaudoja.

| 6.3 | Priežiūros komitetas rekomenduoja valdybai nuodugniau bei atidžiau tikrinti pirminį darbo planą ir pateikti konstruktyvių pasiūlymų, kurie galėtų būti naudingi vėlesniame tyrimo etape. |
| --- | --- |

6.3

Priežiūros komitetas rekomenduoja valdybai nuodugniau bei atidžiau tikrinti pirminį darbo planą ir pateikti konstruktyvių pasiūlymų, kurie galėtų būti naudingi vėlesniame tyrimo etape.

| 6.4 | Apskritai OLAF turėtų apsvarstyti galimybę taikyti dvipakopį tyrimų planavimo metodą, kuris apimtų pirminio vertinimo etapą ir daug išsamesnį planą, parengtą jau pradėjus bylą. |
| --- | --- |

6.4

Apskritai OLAF turėtų apsvarstyti galimybę taikyti dvipakopį tyrimų planavimo metodą, kuris apimtų pirminio vertinimo etapą ir daug išsamesnį planą, parengtą jau pradėjus bylą.

| 6.5 | Priežiūros komitetas rekomenduoja OLAF nustatyti tyrimo plano pavyzdį ir nors dviejų vienodų tyrimų negali būti, yra nemažai bendrų aspektų, kurie turėtų būti įtraukti į kiekvieno tyrimo planą. Vertinimo etape bus svarbūs kiti aspektai, negu pradėjus tirti bylą. Vertinimo etape galima apsvarstyti įvairius klausimus, įskaitant tuos, kurie išvardyti toliau.






  i) | Tyrimo tikslai ir aprėptis:






  — | Kokį įtariamą sukčiavimo atvejį (pažeidimą) ketinama tirti? |
| --- | --- | --- | --- |

6.5

Priežiūros komitetas rekomenduoja OLAF nustatyti tyrimo plano pavyzdį ir nors dviejų vienodų tyrimų negali būti, yra nemažai bendrų aspektų, kurie turėtų būti įtraukti į kiekvieno tyrimo planą. Vertinimo etape bus svarbūs kiti aspektai, negu pradėjus tirti bylą. Vertinimo etape galima apsvarstyti įvairius klausimus, įskaitant tuos, kurie išvardyti toliau.

i)

Tyrimo tikslai ir aprėptis:

—

Kokį įtariamą sukčiavimo atvejį (pažeidimą) ketinama tirti?

| — | Ar tai veikiausiai bus baudžiamoji, drausmės, ar administracinė byla? |
| --- | --- |

—

Ar tai veikiausiai bus baudžiamoji, drausmės, ar administracinė byla?

| — | Kokių įrodymų reikės surinkti siekiant patvirtinti ir (arba) paneigti informaciją? |
| --- | --- |

—

Kokių įrodymų reikės surinkti siekiant patvirtinti ir (arba) paneigti informaciją?

| — | Kur veikiausiai galima rasti šių įrodymų? |
| --- | --- |

—

Kur veikiausiai galima rasti šių įrodymų?

| ii) | Kokia konkreti arba planuojama ieškoti pinigų suma ir kokiais įrodomaisiais dokumentais reikėtų tai patvirtinti (taip pat kokių apribojimų gali būti)? |
| --- | --- |

ii)

Kokia konkreti arba planuojama ieškoti pinigų suma ir kokiais įrodomaisiais dokumentais reikėtų tai patvirtinti (taip pat kokių apribojimų gali būti)?

| iii) | Kiek tyrėjų, analizę atliekančių pareigūnų ir teisės konsultantų turėtų dalyvauti atliekant šį tyrimą? |
| --- | --- |

iii)

Kiek tyrėjų, analizę atliekančių pareigūnų ir teisės konsultantų turėtų dalyvauti atliekant šį tyrimą?

| iv) | Preliminarus tyrimo tvarkaraštis; reikėtų atsižvelgti į tai, kad jei byla galėtų būti perduota nacionalinėms teisminėms institucijoms, nacionaliniuose įstatymuose gali būti nustatyta terminų, dėl kurių persekiojimo trukmė gali būti iš esmės apribota. |
| --- | --- |

iv)

Preliminarus tyrimo tvarkaraštis; reikėtų atsižvelgti į tai, kad jei byla galėtų būti perduota nacionalinėms teisminėms institucijoms, nacionaliniuose įstatymuose gali būti nustatyta terminų, dėl kurių persekiojimo trukmė gali būti iš esmės apribota.

| 6.6 | Priežiūros komitetas rekomenduoja persvarstyti tyrimo planą valdybai priėmus sprendimą pradėti bylą. Tyrimo plane galima kur kas tiksliau ir išsamiau nurodyti kiekvieno tyrimo etapo užduotis bei terminus, apskaičiuoti tikėtinas sąnaudas ir pasiūlyti kiekvieno tyrimo etapo veiksmus. |
| --- | --- |

6.6

Priežiūros komitetas rekomenduoja persvarstyti tyrimo planą valdybai priėmus sprendimą pradėti bylą. Tyrimo plane galima kur kas tiksliau ir išsamiau nurodyti kiekvieno tyrimo etapo užduotis bei terminus, apskaičiuoti tikėtinas sąnaudas ir pasiūlyti kiekvieno tyrimo etapo veiksmus.

| 6.7 | Jei numatoma vykti į komandiruotes, jas reikėtų kruopščiai apsvarstyti planavimo etape siekiant kuo veiksmingiau panaudoti Bendrijos lėšas. Be to, rengiant tyrimo planą reikėtų atsižvelgti į prioritetinėmis laikomas bylas ir turimus išteklius. |
| --- | --- |

6.7

Jei numatoma vykti į komandiruotes, jas reikėtų kruopščiai apsvarstyti planavimo etape siekiant kuo veiksmingiau panaudoti Bendrijos lėšas. Be to, rengiant tyrimo planą reikėtų atsižvelgti į prioritetinėmis laikomas bylas ir turimus išteklius.

| 6.8 | Reikia pažymėti, jog tyrimo planas yra kintantis dokumentas, kurį reikia reguliariai persvarstyti ir atnaujinti atsižvelgiant į tyrimo eigą. Remiantis šiuo planu tiek tyrėjui, tiek skyriaus vadovui ir direktoriui bus aišku, kada byla tiriama sėkmingai, o kada kyla sunkumų. Kai tyrimo planas yra gerai parengtas, kiekvieno skyriaus vadovui iškart turėtų būti aišku:






  — | kuris tyrimo etapas pasiektas, |
| --- | --- | --- |

6.8

Reikia pažymėti, jog tyrimo planas yra kintantis dokumentas, kurį reikia reguliariai persvarstyti ir atnaujinti atsižvelgiant į tyrimo eigą. Remiantis šiuo planu tiek tyrėjui, tiek skyriaus vadovui ir direktoriui bus aišku, kada byla tiriama sėkmingai, o kada kyla sunkumų. Kai tyrimo planas yra gerai parengtas, kiekvieno skyriaus vadovui iškart turėtų būti aišku:

—

kuris tyrimo etapas pasiektas,

| — | ar laikomasi terminų, |
| --- | --- |

—

ar laikomasi terminų,

| — | ar terminus reikėtų pakeisti, jei nustatyta naujų prioritetų, |
| --- | --- |

—

ar terminus reikėtų pakeisti, jei nustatyta naujų prioritetų,

| — | ar kiekvienas tyrėjas atliko planuotas užduotis, |
| --- | --- |

—

ar kiekvienas tyrėjas atliko planuotas užduotis,

| — | ar kiekvienas tyrėjas suplanavo užduotis, kurias atliks per ateinančias savaites. |
| --- | --- |

—

ar kiekvienas tyrėjas suplanavo užduotis, kurias atliks per ateinančias savaites.

| 6.9 | Priežiūros komitetas iki savo kadencijos pabaigos tikisi įvertinti, ar OLAF įgyvendino šias tyrimų planavimo rekomendacijas ir kokiu mastu jos įgyvendintos. |
| --- | --- |

6.9

Priežiūros komitetas iki savo kadencijos pabaigos tikisi įvertinti, ar OLAF įgyvendino šias tyrimų planavimo rekomendacijas ir kokiu mastu jos įgyvendintos.

---

(1)  Nuomonė Nr. 2/2009.

1

---

6 PRIEDAS

NUOMONĖ Nr. 5/2010

Pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymas Europos kovos su sukčiavimu tarnybai atliekant tyrimus

Briuselis, 2010 m. lapkričio 29 d.

TURINYS

| 1. | Įvadas |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Nuomonės tikslas ir metodas |
| --- | --- |

1.1.

| 2. | Pagrindiniai principai, kurių turi laikytis OLAF |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Nešališkumo reikalavimas atliekant tyrimus |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pagrįsta tyrimų trukmė |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tyrimo konfidencialumas |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Procedūrinės garantijos |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Vidaus tyrimai |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Tyrimo pradžios etapas |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.1.1. | Susijusio asmens teisė būti informuotam apie dalyvavimą tyrime |
| --- | --- |

3.1.1.1.

| 3.1.2. | Tyrimo atlikimo etapas |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2.1. | OLAF darbuotojams taikoma pareiga gauti įgaliojimą |
| --- | --- |

3.1.2.1.

| 3.1.2.2. | Susijusio asmens teisė pareikšti nuomonę dėl visų su juo susijusių faktų |
| --- | --- |

3.1.2.2.

| 3.1.2.3. | Teisė nuomonę reikšti pasirinkta oficialia kalba |
| --- | --- |

3.1.2.3.

| 3.1.2.4. | Asmens teisė, kad jam padėtų jo paties pasirinktas asmuo |
| --- | --- |

3.1.2.4.

| 3.1.2.5. | Teisė neduoti parodymų prieš save |
| --- | --- |

3.1.2.5.

| 3.1.2.6. | Teisė į asmens duomenų apsaugą |
| --- | --- |

3.1.2.6.

| 3.1.2.7. | Teisė susipažinti su tyrimo dokumentas ir (arba) galutine ataskaita |
| --- | --- |

3.1.2.7.

| 3.1.3. | Tyrimo užbaigimo etapas |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.3.1. | Reikalavimas nurodyti susijusio asmens pastabas išvadose, kurios rengiamos užbaigiant tyrimą |
| --- | --- |

3.1.3.1.

| 3.1.3.2. | Susijusio asmens teisė būti informuotam apie tyrimo užbaigimą |
| --- | --- |

3.1.3.2.

| 3.2. | Išorės tyrimai |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Tyrimo pradžios etapas |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.1.1. | Susijusio asmens informavimas |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.2. | Tyrimo atlikimo etapas |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1 | OLAF darbuotojams taikoma pareiga gauti įgaliojimą |
| --- | --- |

3.2.2.1

| 3.2.2.2. | Susijusio asmens teisė pareikšti nuomonę dėl visų su juo susijusių faktų |
| --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | Teisė nuomonę reikšti pasirinkta oficialia kalba |
| --- | --- |

3.2.2.3.

| 3.2.2.4. | Asmens teisė, kad jam padėtų jo paties pasirinktas asmuo, ir kliento bei advokato susirašinėjimo konfidencialumas |
| --- | --- |

3.2.2.4.

| 3.2.2.5. | Teisė neduoti parodymų prieš save |
| --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.2.3. | Tyrimo užbaigimo etapas |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | Teisė būti informuotam apie tyrimo užbaigimą |
| --- | --- |

3.2.3.1.

PRIEDAS

1.   ĮVADAS

| 1. | Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (toliau – OLAF) suteikti reikšmingi įgaliojimai atlikti administracinius tyrimus, siekiant sėkmingai kovoti su sukčiavimu, korupcija ir bet kokia kita neteisėta veikla, kuri kenkia ES finansiniams interesams. Vykdant šiuos įgaliojimus visų pirma privaloma gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves (1). Ši pareiga dar kartą pabrėžta Lisabonos sutartyje, kuria nustatyta, kad Pagrindinių teisių chartija (toliau – Chartija) yra privaloma. Taip pat turi būti laikomasi Sąjungos teisės, ypač Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų. |
| --- | --- |

1.

Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (toliau – OLAF) suteikti reikšmingi įgaliojimai atlikti administracinius tyrimus, siekiant sėkmingai kovoti su sukčiavimu, korupcija ir bet kokia kita neteisėta veikla, kuri kenkia ES finansiniams interesams. Vykdant šiuos įgaliojimus visų pirma privaloma gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves (1). Ši pareiga dar kartą pabrėžta Lisabonos sutartyje, kuria nustatyta, kad Pagrindinių teisių chartija (toliau – Chartija) yra privaloma. Taip pat turi būti laikomasi Sąjungos teisės, ypač Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų.

| 2. | Priežiūros komitetas (toliau – PK) primena OLAF funkcijas: tai – tyrimų tarnyba, visų pirma veikianti administraciniu lygmeniu, dėl to jai kartais gali tekti imtis teisminių, finansinių ar drausminių procedūrų, kurias taikant turi būti visapusiškai gerbiamos pagrindinės teisės. Todėl Bendrijos teismų praktikoje kai kurios OLAF tyrimo priemonės apibūdintos kaip parengiamosios priemonės, kurios nekenkia pareigūnams, todėl jų negalima panaikinti (2). Vis dėlto sunkūs procedūrinių reikalavimų pažeidimai, padaryti atliekant parengiamuosius tyrimus, gali turėti įtakos galutinio sprendimo, priimamo remiantis OLAF tyrimais, teisėtumui (3). Be to, Komisija būtų laikoma už juos atsakinga. |
| --- | --- |

2.

Priežiūros komitetas (toliau – PK) primena OLAF funkcijas: tai – tyrimų tarnyba, visų pirma veikianti administraciniu lygmeniu, dėl to jai kartais gali tekti imtis teisminių, finansinių ar drausminių procedūrų, kurias taikant turi būti visapusiškai gerbiamos pagrindinės teisės. Todėl Bendrijos teismų praktikoje kai kurios OLAF tyrimo priemonės apibūdintos kaip parengiamosios priemonės, kurios nekenkia pareigūnams, todėl jų negalima panaikinti (2). Vis dėlto sunkūs procedūrinių reikalavimų pažeidimai, padaryti atliekant parengiamuosius tyrimus, gali turėti įtakos galutinio sprendimo, priimamo remiantis OLAF tyrimais, teisėtumui (3). Be to, Komisija būtų laikoma už juos atsakinga.

| 3. | Todėl administraciniame OLAF tyrimo etape būtina užtikrinti procedūrines garantijas. Be to, PK nuomone, OLAF veiklos veiksmingumas ir našumas tiesiogiai priklauso nuo to, kaip gerbiamos pagrindinės teisės ir užtikrinamos procedūrinės garantijos. Tai taip pat svarbu OLAF reputacijai. Suabejojus OLAF patikimumu, ji gali patirti didesnį spaudimą ir gali kilti pavojus jos nepriklausomumui. |
| --- | --- |

3.

Todėl administraciniame OLAF tyrimo etape būtina užtikrinti procedūrines garantijas. Be to, PK nuomone, OLAF veiklos veiksmingumas ir našumas tiesiogiai priklauso nuo to, kaip gerbiamos pagrindinės teisės ir užtikrinamos procedūrinės garantijos. Tai taip pat svarbu OLAF reputacijai. Suabejojus OLAF patikimumu, ji gali patirti didesnį spaudimą ir gali kilti pavojus jos nepriklausomumui.

1.1.   
  Nuomonės tikslas ir metodas

| 4. | PK nuolatos pabrėžė, kad procedūriniai reikalavimai turi būti pakankamai aiškūs ir pritaikyti skirtingiems tyrimo etapams. Laikantis visų aiškių taisyklių galima užtikrinti tyrimų kokybę, veiksmingumą, skaidrumą ir nepriklausomumą, taip pat užtikrinti, kad juos atliekant būtų atsižvelgiama į teisėtumą ir teisinį tikrumą. |
| --- | --- |

4.

PK nuolatos pabrėžė, kad procedūriniai reikalavimai turi būti pakankamai aiškūs ir pritaikyti skirtingiems tyrimo etapams. Laikantis visų aiškių taisyklių galima užtikrinti tyrimų kokybę, veiksmingumą, skaidrumą ir nepriklausomumą, taip pat užtikrinti, kad juos atliekant būtų atsižvelgiama į teisėtumą ir teisinį tikrumą.

| 5. | Dalis šių taisyklių nustatytos šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose ir OLAF veiklos procedūrų vadove (toliau – vadovas) pateiktose instrukcijose. Tačiau taikytini principai nurodyti įvairiuose šaltiniuose (Reglamentuose (EB) Nr. 1073/1999 ir (EB, Euratomas) Nr. 2185/96, Tarpinstituciniame susitarime, Pareigūnų tarnybos nuostatuose ir kt.), be to, būtina juos paaiškinti. Todėl PK mano, kad labai svarbu iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 pasinaudoti galimybe teisiškai paaiškinti OLAF įgaliojimus (4). PK tikisi, kad šia nuomone bus prisidėta prie šių diskusijų. |
| --- | --- |

5.

Dalis šių taisyklių nustatytos šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose ir OLAF veiklos procedūrų vadove (toliau – vadovas) pateiktose instrukcijose. Tačiau taikytini principai nurodyti įvairiuose šaltiniuose (Reglamentuose (EB) Nr. 1073/1999 ir (EB, Euratomas) Nr. 2185/96, Tarpinstituciniame susitarime, Pareigūnų tarnybos nuostatuose ir kt.), be to, būtina juos paaiškinti. Todėl PK mano, kad labai svarbu iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 pasinaudoti galimybe teisiškai paaiškinti OLAF įgaliojimus (4). PK tikisi, kad šia nuomone bus prisidėta prie šių diskusijų.

| 6. | PK, remdamasis patirtimi, įgyta vykdant nuolatinę tyrimų kontrolę, ir atsižvelgdamas į tai, kad Sąjungos teismai Sprendime Franchet ir Byk prieš Komisiją
   (5) pripažino jo svarbą, išnagrinėjo 28 tyrimus, kuriuos atlikdama OLAF 2009 m. gruodžio mėn. – 2010 m. spalio mėn. (6) turėjo perduoti informaciją nacionalinėms teisminėms institucijoms, visų pirma Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus parengtas tyrimo ataskaitas ir santraukas, kuriose glaustai apibūdinta, kaip tyrimo metu buvo užtikrinamos tam tikros procedūrinės garantijos (7). Jis taip pat išnagrinėjo teisinę padėtį bei dabartinę praktiką ir galiojančius teisinius pasiūlymus iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (8). |
| --- | --- |

6.

PK, remdamasis patirtimi, įgyta vykdant nuolatinę tyrimų kontrolę, ir atsižvelgdamas į tai, kad Sąjungos teismai Sprendime Franchet ir Byk prieš Komisiją
   (5) pripažino jo svarbą, išnagrinėjo 28 tyrimus, kuriuos atlikdama OLAF 2009 m. gruodžio mėn. – 2010 m. spalio mėn. (6) turėjo perduoti informaciją nacionalinėms teisminėms institucijoms, visų pirma Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus parengtas tyrimo ataskaitas ir santraukas, kuriose glaustai apibūdinta, kaip tyrimo metu buvo užtikrinamos tam tikros procedūrinės garantijos (7). Jis taip pat išnagrinėjo teisinę padėtį bei dabartinę praktiką ir galiojančius teisinius pasiūlymus iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (8).

| 7. | Šioje nuomonėje PK pateikia rekomendacijas, kuriomis siekiama paaiškinti pagrindinių principų, kuriais OLAF turi vadovautis vykdymas savo įgaliojimus, taikymą, taip pat įvairiais tyrimo etapais taikomas procedūrines garantijas. Prie šios nuomonės taip pat pridedami keli priedai, kuriuose visų pirma pateikiama siūloma vertinimo lentelė, taikytina siekiant įvertinti, kaip užtikrinamos pagrindinės teisės ir procedūrinės garantijos, kuria tyrėjai galėtų naudotis kaip vadovu (9). |
| --- | --- |

7.

Šioje nuomonėje PK pateikia rekomendacijas, kuriomis siekiama paaiškinti pagrindinių principų, kuriais OLAF turi vadovautis vykdymas savo įgaliojimus, taikymą, taip pat įvairiais tyrimo etapais taikomas procedūrines garantijas. Prie šios nuomonės taip pat pridedami keli priedai, kuriuose visų pirma pateikiama siūloma vertinimo lentelė, taikytina siekiant įvertinti, kaip užtikrinamos pagrindinės teisės ir procedūrinės garantijos, kuria tyrėjai galėtų naudotis kaip vadovu (9).

2.   PAGRINDINIAI PRINCIPAI, KURIŲ TURI LAIKYTIS OLAF

| 8. | OLAF tyrimai turi būti atliekami laikantis bendrų taisyklių ir principų: teisėtumo, proporcingumo, nešališkumo, objektyvumo, teisingumo, pagrįstos trukmės, nekaltumo prezumpcijos, konfidencialumo, profesinės paslapties ir kt. PK nusprendė nagrinėti tik tuos klausimus, kurie gali turėti poveikį nepriklausomumui ir dėl kurių jau yra nusistovėjusi su OLAF susijusi teismų praktika. |
| --- | --- |

8.

OLAF tyrimai turi būti atliekami laikantis bendrų taisyklių ir principų: teisėtumo, proporcingumo, nešališkumo, objektyvumo, teisingumo, pagrįstos trukmės, nekaltumo prezumpcijos, konfidencialumo, profesinės paslapties ir kt. PK nusprendė nagrinėti tik tuos klausimus, kurie gali turėti poveikį nepriklausomumui ir dėl kurių jau yra nusistovėjusi su OLAF susijusi teismų praktika.

| 9. | PK taip pat norėtų priminti, kad OLAF darbuotojai gali PK pirmininkui pranešti visą turimą faktinę informaciją arba pateikti įrodymus apie galimą neteisėtą veiklą ar rimtus nusižengimus vykdant profesinę veiklą OLAF, apie kuriuos jiems tapo žinoma (10). |
| --- | --- |

9.

PK taip pat norėtų priminti, kad OLAF darbuotojai gali PK pirmininkui pranešti visą turimą faktinę informaciją arba pateikti įrodymus apie galimą neteisėtą veiklą ar rimtus nusižengimus vykdant profesinę veiklą OLAF, apie kuriuos jiems tapo žinoma (10).

2.1.   
  Nešališkumo reikalavimas atliekant tyrimus

| 10. | Nešališkumo reikalavimas atliekant tyrimus yra tiesiogiai susijęs su OLAF veiklos nepriklausomumu. Tai reiškia, kad neturi būti jokio išankstinio nusistatymo ir darbuotojų interesų konfliktų (11). Sąjungos teismai plačiai išaiškino pastarąją sąvoką, kuri apibrėžiama kaip: „bet kokia situacija, kai pareigūnas turi priimti sprendimą dėl klausimo, kuris trečiosios šalies nuomone, galėtų būti laikomas kaip galintis turėti poveikį pareigūno nepriklausomumui sprendžiant tą klausimą“ (12). |
| --- | --- |

10.

Nešališkumo reikalavimas atliekant tyrimus yra tiesiogiai susijęs su OLAF veiklos nepriklausomumu. Tai reiškia, kad neturi būti jokio išankstinio nusistatymo ir darbuotojų interesų konfliktų (11). Sąjungos teismai plačiai išaiškino pastarąją sąvoką, kuri apibrėžiama kaip: „bet kokia situacija, kai pareigūnas turi priimti sprendimą dėl klausimo, kuris trečiosios šalies nuomone, galėtų būti laikomas kaip galintis turėti poveikį pareigūno nepriklausomumui sprendžiant tą klausimą“ (12).

| 11. | PK apgailestauja, kad nepaisant ne kartą jo teiktų rekomendacijų (13), OLAF imasi nepakankamai priemonių griežtiems vidaus kontrolės mechanizmams, kurių reikia, kad būtų užkirstas kelias bet kokiems interesų konfliktams, galintiems pakenkti OLAF nepriklausomumui ir reputacijai, sukurti. Vadove nustatyta tyrėjų pareiga pranešti Generaliniam direktoriui apie visus galimus interesų konfliktus, tačiau neminima pareiga iš bylos pašalinti visas išvadas, kurios gali turėti įtakos tyrimo ataskaitos objektyvumui (14). PK nurodė, kad būta atvejų, kai tyrimą atliekantys tyrėjai buvo nušalinami nuo pareigų tyrimo metu, nenurodant susijusių motyvų. PK mano, kad tokie motyvai būtini, siekiant nustatyti priežastis, dėl kurių tyrėjas gali būti nušalintas nuo tyrimo. |
| --- | --- |

11.

PK apgailestauja, kad nepaisant ne kartą jo teiktų rekomendacijų (13), OLAF imasi nepakankamai priemonių griežtiems vidaus kontrolės mechanizmams, kurių reikia, kad būtų užkirstas kelias bet kokiems interesų konfliktams, galintiems pakenkti OLAF nepriklausomumui ir reputacijai, sukurti. Vadove nustatyta tyrėjų pareiga pranešti Generaliniam direktoriui apie visus galimus interesų konfliktus, tačiau neminima pareiga iš bylos pašalinti visas išvadas, kurios gali turėti įtakos tyrimo ataskaitos objektyvumui (14). PK nurodė, kad būta atvejų, kai tyrimą atliekantys tyrėjai buvo nušalinami nuo pareigų tyrimo metu, nenurodant susijusių motyvų. PK mano, kad tokie motyvai būtini, siekiant nustatyti priežastis, dėl kurių tyrėjas gali būti nušalintas nuo tyrimo.

Turi būti stiprinami dabartiniai kontrolės mechanizmai, kuriais užtikrinamas nešališkumas atliekant tyrimus:

| i) | visi sprendimai nušalinti OLAF pareigūnus nuo pareigų tyrimo metu turi būti tinkamai pagrįsti; |
| --- | --- |

i)

visi sprendimai nušalinti OLAF pareigūnus nuo pareigų tyrimo metu turi būti tinkamai pagrįsti;

| ii) | nustačius interesų konfliktą, vadove turi būti nurodyta pareiga iš bylos pašalinti visas išvadas, kurios gali būti šališkos; |
| --- | --- |

ii)

nustačius interesų konfliktą, vadove turi būti nurodyta pareiga iš bylos pašalinti visas išvadas, kurios gali būti šališkos;

PK teigiamai vertina tai, kad nešališkumo principas įtrauktas tarp garantijų, kurios išvardytos pasiūlymuose iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (15).

2.2.   
  Pagrįsta tyrimų trukmė

| 12. | Asmenų teisė, kad OLAF jų bylas išnagrinėtų per pagrįstą laikotarpį, užtikrinama Chartijos 41 straipsniu. |
| --- | --- |

12.

Asmenų teisė, kad OLAF jų bylas išnagrinėtų per pagrįstą laikotarpį, užtikrinama Chartijos 41 straipsniu.

| 13. | Jeigu, atsižvelgiant į aplinkybes ir bylos sudėtingumą, tyrimas trunka neproporcingai ilgai, tai gali turėti neigiamą poveikį tiek susijusių asmenų teisėms į gynybą, tiek tolesniems veiksmams po tyrimo. Todėl, atsižvelgiant į konkurencijos srityje Komisijos atliktus tyrimus, nuspręsta, kad praėjus daug laiko gali būti sunku arba neįmanoma surinkti įrodymus, visų pirma gauti gynybos liudytojų parodymus (16). Taip pat gali būti pakenkta tolesniems administraciniams, drausminiams ar teisminiams veiksmams, pirmiausia dėl patraukimo atsakomybėn už konkrečius veiksmus senaties termino (17) ir dėl to, kad nacionaliniai teismai gali būti nesuinteresuoti vykdyti baudžiamąjį persekiojimą dėl veikų, kurios padarytos labai seniai tose šalyse, kurios laikosi diskrecinio baudžiamojo persekiojimo principo, arba jeigu administracinė procedūra trunka nepagrįstai ilgai (18). |
| --- | --- |

13.

Jeigu, atsižvelgiant į aplinkybes ir bylos sudėtingumą, tyrimas trunka neproporcingai ilgai, tai gali turėti neigiamą poveikį tiek susijusių asmenų teisėms į gynybą, tiek tolesniems veiksmams po tyrimo. Todėl, atsižvelgiant į konkurencijos srityje Komisijos atliktus tyrimus, nuspręsta, kad praėjus daug laiko gali būti sunku arba neįmanoma surinkti įrodymus, visų pirma gauti gynybos liudytojų parodymus (16). Taip pat gali būti pakenkta tolesniems administraciniams, drausminiams ar teisminiams veiksmams, pirmiausia dėl patraukimo atsakomybėn už konkrečius veiksmus senaties termino (17) ir dėl to, kad nacionaliniai teismai gali būti nesuinteresuoti vykdyti baudžiamąjį persekiojimą dėl veikų, kurios padarytos labai seniai tose šalyse, kurios laikosi diskrecinio baudžiamojo persekiojimo principo, arba jeigu administracinė procedūra trunka nepagrįstai ilgai (18).

| 14. | PK pažymėjo, kad tyrimų trukmė gali ilgėti dėl įvairių priežasčių:






  a) | su tam tikrais tyrimais susiję valdymo trūkumai, pavyzdžiui, už tyrimą atsakingų tyrėjų keitimas kelis kartus iš eilės. PK neginčija fakto, kad OLAF gali iškilti administracinių sunkumų, tačiau primena, kad su tyrimais susiję asmenys neturi patirti dėl to atsirandančių pasekmių (19); |
| --- | --- | --- |

14.

PK pažymėjo, kad tyrimų trukmė gali ilgėti dėl įvairių priežasčių:

a)

su tam tikrais tyrimais susiję valdymo trūkumai, pavyzdžiui, už tyrimą atsakingų tyrėjų keitimas kelis kartus iš eilės. PK neginčija fakto, kad OLAF gali iškilti administracinių sunkumų, tačiau primena, kad su tyrimais susiję asmenys neturi patirti dėl to atsirandančių pasekmių (19);

| b) | vadovybė nepakankamai kontroliuoja, kokios yra tikrosios ilgos tyrimų trukmės priežastys (20), taip pat numatomų tyrimų užbaigimo terminų nustatymą, tyrimo priemonių, kurių turi būti imtasi, planavimą (21) ir veiksmingą tyrimų atlikimą (pavyzdžiui, PK nustatė, kad atliekant kai kuriuos tyrimus buvo nepagrįstų neveikimo laikotarpių, trukusių iki vienerių metų (22). |
| --- | --- |

b)

vadovybė nepakankamai kontroliuoja, kokios yra tikrosios ilgos tyrimų trukmės priežastys (20), taip pat numatomų tyrimų užbaigimo terminų nustatymą, tyrimo priemonių, kurių turi būti imtasi, planavimą (21) ir veiksmingą tyrimų atlikimą (pavyzdžiui, PK nustatė, kad atliekant kai kuriuos tyrimus buvo nepagrįstų neveikimo laikotarpių, trukusių iki vienerių metų (22).

| 15. | PK taip nustatė, kad tam tikrose bylose, siekiant stebėti tyrimo pažangą, buvo rengiamos reguliarios ataskaitos (apimančios 3 arba 18 mėn. laikotarpį). Tačiau jos ne visada apima visą tyrimo laikotarpį ir kartais numatomas tyrimo užbaigimo terminas būna ne itin gerai pagrįstas (23). |
| --- | --- |

15.

PK taip nustatė, kad tam tikrose bylose, siekiant stebėti tyrimo pažangą, buvo rengiamos reguliarios ataskaitos (apimančios 3 arba 18 mėn. laikotarpį). Tačiau jos ne visada apima visą tyrimo laikotarpį ir kartais numatomas tyrimo užbaigimo terminas būna ne itin gerai pagrįstas (23).

PK pažymi, kad nepaisant pakartotinių jo rekomendacijų, nustatytos nuolatinės tyrimų trukmės kontrolės priemonės taikomos nepakankamai sistemingai.

PK primena, kad būtina:

| i) | griežčiau kontroliuoti 9 mėnesių ataskaitų (24) rengimą ir sistemingai nustatyti reguliarių ataskaitų teikimo praėjus šiam laikotarpiui sistemą; |
| --- | --- |

i)

griežčiau kontroliuoti 9 mėnesių ataskaitų (24) rengimą ir sistemingai nustatyti reguliarių ataskaitų teikimo praėjus šiam laikotarpiui sistemą;

| ii) | nustatyti mechanizmą, pagal kurį būtų pranešama apie ilgesnius nei trijų mėnesių neveikimo laikotarpius („trijų mėnesių sąrašas“ (25), kuris papildomas automatiniu perspėjimu bylų valdymo sistemoje (angl. CMS)). |
| --- | --- |

ii)

nustatyti mechanizmą, pagal kurį būtų pranešama apie ilgesnius nei trijų mėnesių neveikimo laikotarpius („trijų mėnesių sąrašas“ (25), kuris papildomas automatiniu perspėjimu bylų valdymo sistemoje (angl. CMS)).

PK pažymi, kad rengiant reguliarius operatyvinius susitikimus pagerintas tyrimų trukmės valdymas (26), ir ragina toliau rengti tokius susitikimus.

PK teigiamai vertina tai, kad pagrįsta tyrimo trukmė įtraukta tarp garantijų, išvardytų pasiūlymuose iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (27).

2.3.   
  Tyrimo konfidencialumas

| 16. | Tyrimų konfidencialumo taisyklė nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 8 straipsnyje. Ji taip pat grindžiama gero valdymo principu, užtikrintu pagal Chartiją (teisė, kad su asmeniu susiję klausimai būtų tvarkomi tinkamai užtikrinant konfidencialumą (28). Šia taisykle siekiama apsaugoti slaptą su tyrimu susijusią informaciją ir užtikrinti nekaltumo prezumpciją (pirmiausia kalbant apie pareigūnų ir kitų su OLAF tyrimais susijusių darbuotojų reputaciją (29), taip pat asmens duomenų konfidencialumą (30). |
| --- | --- |

16.

Tyrimų konfidencialumo taisyklė nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 8 straipsnyje. Ji taip pat grindžiama gero valdymo principu, užtikrintu pagal Chartiją (teisė, kad su asmeniu susiję klausimai būtų tvarkomi tinkamai užtikrinant konfidencialumą (28). Šia taisykle siekiama apsaugoti slaptą su tyrimu susijusią informaciją ir užtikrinti nekaltumo prezumpciją (pirmiausia kalbant apie pareigūnų ir kitų su OLAF tyrimais susijusių darbuotojų reputaciją (29), taip pat asmens duomenų konfidencialumą (30).

| 17. | PK pažymi, kad vadove nėra aiškių instrukcijų, susijusių su konkrečiomis konfidencialumo pareigos užtikrinimo priemonėmis. |
| --- | --- |

17.

PK pažymi, kad vadove nėra aiškių instrukcijų, susijusių su konkrečiomis konfidencialumo pareigos užtikrinimo priemonėmis.

| 18. | Kalbant konkrečiau, būtina skirti dvi su informacijos perdavimu susijusių galimų atvejų rūšis: atvejus, kai OLAF turės perduoti informaciją institucijoms ir (arba) nacionalinės valdžios institucijoms, ir atvejus, kai OLAF turės atsakyti į trečiosios šalies prašymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

18.

Kalbant konkrečiau, būtina skirti dvi su informacijos perdavimu susijusių galimų atvejų rūšis: atvejus, kai OLAF turės perduoti informaciją institucijoms ir (arba) nacionalinės valdžios institucijoms, ir atvejus, kai OLAF turės atsakyti į trečiosios šalies prašymą pateikti informaciją.

—   OLAF perduodama informacija

| 19. | Turi būti įvykdytos dvi suvestinės sąlygos, susijusios su informacijos, kuri gaunama atliekant OLAF tyrimą, perdavimu: i) turi būti laikomasi informacijos gavėjams taikomo „būtinumo žinoti“ principo ir ii) turi būti žinomas konkretus informacijos perdavimo tikslas (pavyzdžiui, tolesniems tyrimo veiksmams užtikrinti, siekiant įtraukti ūkinės veiklos vykdytoją į išankstinio perspėjimo sistemą ir kt.) (31). |
| --- | --- |

19.

Turi būti įvykdytos dvi suvestinės sąlygos, susijusios su informacijos, kuri gaunama atliekant OLAF tyrimą, perdavimu: i) turi būti laikomasi informacijos gavėjams taikomo „būtinumo žinoti“ principo ir ii) turi būti žinomas konkretus informacijos perdavimo tikslas (pavyzdžiui, tolesniems tyrimo veiksmams užtikrinti, siekiant įtraukti ūkinės veiklos vykdytoją į išankstinio perspėjimo sistemą ir kt.) (31).

| 20. | PK pažymi, kad dėl aiškumo trūkumo taikoma nevienoda informacijos perdavimo raštų (angl. dissemination sheet), į kuriuos įtraukiami asmenys institucijose arba valstybėse narėse, kuriems, atsižvelgiant į jų pareigas, turi būti pateikiama informacija, atskleista arba gauta atliekant OLAF tyrimus, rengimo praktika. Šie raštai sudaromi ne kiekvienam tyrimui ir apima ne visą perduodamą informaciją. |
| --- | --- |

20.

PK pažymi, kad dėl aiškumo trūkumo taikoma nevienoda informacijos perdavimo raštų (angl. dissemination sheet), į kuriuos įtraukiami asmenys institucijose arba valstybėse narėse, kuriems, atsižvelgiant į jų pareigas, turi būti pateikiama informacija, atskleista arba gauta atliekant OLAF tyrimus, rengimo praktika. Šie raštai sudaromi ne kiekvienam tyrimui ir apima ne visą perduodamą informaciją.

| 21. | PK, be kita ko, nustatė perduodant informaciją daromas klaidas (32). |
| --- | --- |

21.

PK, be kita ko, nustatė perduodant informaciją daromas klaidas (32).

—   OLAF veiksmai, kai trečioji šalis paprašo pateikti informaciją ir (arba) susipažinti su dokumentais

| 22. | OLAF dažnai gauna trečiųjų šalių prašymus pateikti informaciją arba susipažinti su dokumentais, kurie susiję su nagrinėjamomis arba jau užbaigtomis bylomis. Sąjungos teismai neseniai nusprendė, kad tais atvejais, kai prašymas pagrįstas Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001 ir juo siekiama galimybės susipažinti su dokumentais, kuriuose nurodyti asmens duomenys, taikomos visos Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatos, reglamentuojančios fizinių asmenų apsaugą, kiek tai susiję su Bendrijos institucijų ir įstaigų atliekamu jų asmens duomenų tvarkymu ir laisvu tokių duomenų judėjimu (33). |
| --- | --- |

22.

OLAF dažnai gauna trečiųjų šalių prašymus pateikti informaciją arba susipažinti su dokumentais, kurie susiję su nagrinėjamomis arba jau užbaigtomis bylomis. Sąjungos teismai neseniai nusprendė, kad tais atvejais, kai prašymas pagrįstas Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001 ir juo siekiama galimybės susipažinti su dokumentais, kuriuose nurodyti asmens duomenys, taikomos visos Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatos, reglamentuojančios fizinių asmenų apsaugą, kiek tai susiję su Bendrijos institucijų ir įstaigų atliekamu jų asmens duomenų tvarkymu ir laisvu tokių duomenų judėjimu (33).

| 23. | Be to, PK pažymi, kad valstybės pagalbos srityje Sąjungos teismai pripažino, kad egzistuoja bendra konfidencialumo prezumpcija, taikytina su Komisijos tyrimų veikla susijusiems dokumentams. Remdamasi šia prezumpcija, Komisija gali, tais atvejais, kai atsisako leisti susipažinti su dokumentais, nevykdyti įsipareigojimo dėl kiekvieno dokumento pateikti paaiškinimą, kaip konkrečiai ir kokiu mastu dėl galimybės susipažinti su juo būtų pakenkta Komisijos atliekamam tyrimui; ji gali pateikti bendrą vienodo pobūdžio dokumentams taikomą pasiaiškinimą (34). PK kelia klausimą, ar toks argumentas galėtų būti taikomas OLAF tyrimuose. |
| --- | --- |

23.

Be to, PK pažymi, kad valstybės pagalbos srityje Sąjungos teismai pripažino, kad egzistuoja bendra konfidencialumo prezumpcija, taikytina su Komisijos tyrimų veikla susijusiems dokumentams. Remdamasi šia prezumpcija, Komisija gali, tais atvejais, kai atsisako leisti susipažinti su dokumentais, nevykdyti įsipareigojimo dėl kiekvieno dokumento pateikti paaiškinimą, kaip konkrečiai ir kokiu mastu dėl galimybės susipažinti su juo būtų pakenkta Komisijos atliekamam tyrimui; ji gali pateikti bendrą vienodo pobūdžio dokumentams taikomą pasiaiškinimą (34). PK kelia klausimą, ar toks argumentas galėtų būti taikomas OLAF tyrimuose.

PK mano, kad kiekvieną kartą, kai informacija perduodama, OLAF turėtų sistemingai rengti informacijos perdavimo raštus ir juose nurodyti: i) asmenis institucijose arba valstybėse narėse, kuriems, atsižvelgiant į jų pareigas, gali prireikti ją pateikti, ir ii) informacijos perdavimo tikslą, siekiant užtikrinti konfidencialumo taisyklės laikymąsi.

PK nori turėti galimybę susipažinti su šiais raštais, kad galėtų atlikti savo pareigą užtikrinti konfidencialumą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 8 straipsnio 4 dalyje.

Kai trečiosios šalys pateikia prašymus pateikti informaciją arba susipažinti su dokumentais, kurie susiję su tyrimu, OLAF privalo atsižvelgti į būtinybę laikytis asmens duomenų apsaugą reglamentuojančių teisės aktų.

3.   PROCEDŪRINĖS GARANTIJOS

| 24. | Veikos, dėl kurių OLAF atlieka tyrimus, dažnai yra sunkaus pobūdžio ir su jomis susiję asmenys gali patirti rimtų pasekmių, įskaitant baudžiamąjį persekiojimą. Siekiant atsižvelgti į susijusių asmenų interesus, taip pat siekiant, kad kompetentingos valdžios institucijos imtųsi veiksmingų tolesnių su tyrimais susijusių veiksmų, būtina aiškiau suformuluoti skirtingiems tyrimo etapams taikomas procedūrines garantijas ir veiksmingiau užtikrinti jų laikymąsi. |
| --- | --- |

24.

Veikos, dėl kurių OLAF atlieka tyrimus, dažnai yra sunkaus pobūdžio ir su jomis susiję asmenys gali patirti rimtų pasekmių, įskaitant baudžiamąjį persekiojimą. Siekiant atsižvelgti į susijusių asmenų interesus, taip pat siekiant, kad kompetentingos valdžios institucijos imtųsi veiksmingų tolesnių su tyrimais susijusių veiksmų, būtina aiškiau suformuluoti skirtingiems tyrimo etapams taikomas procedūrines garantijas ir veiksmingiau užtikrinti jų laikymąsi.

| 25. | Atsižvelgdamas į skirtingą procedūrinių garantijų taikymo tvarką, PK savo vertinime atskyrė vidaus ir išorės tyrimus. |
| --- | --- |

25.

Atsižvelgdamas į skirtingą procedūrinių garantijų taikymo tvarką, PK savo vertinime atskyrė vidaus ir išorės tyrimus.

3.1.   
  Vidaus tyrimai

3.1.1.   Tyrimo pradžios etapas

3.1.1.1.   Susijusio asmens teisė būti informuotam apie dalyvavimą tyrime

| 26. | Pranešimo terminas. Greitai po to arba kai tik nustatoma, kad susijęs asmuo gali asmeniškai dalyvauti tyrime, jam turi būti apie tai pranešta (35). Nagrinėtais atvejais pranešimo susijusiems asmenims terminas buvo nuo dviejų-trijų savaičių iki dviejų mėnesių. Tokį terminą galima laikyti pagrįstu. |
| --- | --- |

26.

Pranešimo terminas. Greitai po to arba kai tik nustatoma, kad susijęs asmuo gali asmeniškai dalyvauti tyrime, jam turi būti apie tai pranešta (35). Nagrinėtais atvejais pranešimo susijusiems asmenims terminas buvo nuo dviejų-trijų savaičių iki dviejų mėnesių. Tokį terminą galima laikyti pagrįstu.

| 27. | Sprendimas atidėti informacijos pranešimą. Jeigu informacijos pranešimas gali pakenkti tyrimui, teisės būti informuotam vykdymas gali būti atidėtas. Taikant reikalavimą pateikti raštinį paaiškinimą (36) galima kontroliuoti, ar priežastys taikyti tokią išimtį egzistuoja ir ar jos pagrįstos. |
| --- | --- |

27.

Sprendimas atidėti informacijos pranešimą. Jeigu informacijos pranešimas gali pakenkti tyrimui, teisės būti informuotam vykdymas gali būti atidėtas. Taikant reikalavimą pateikti raštinį paaiškinimą (36) galima kontroliuoti, ar priežastys taikyti tokią išimtį egzistuoja ir ar jos pagrįstos.

Teisė būti informuotam turėtų būti užtikrinama raštu, kuriuo susijusiems asmenims pranešama apie tai, kad pradedamas tyrimas, ir apie su tais asmenimis susijusius faktus. PK teigiamai vertina tai, kad vadove nustatytas reikalavimas pateikti pagrįstą rašytinį paaiškinimą dėl sprendimo atidėti informacijos pranešimą susijusiam asmeniui.

3.1.2.   Tyrimo atlikimo etapas

3.1.2.1.   OLAF darbuotojams taikoma pareiga gauti įgaliojimą

| 28. | Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse, OLAF darbuotojai privalo būti raštu įgalioti dalyvauti visame tyrime ir kiekvienai užduočiai atlikti turi turėti įgaliojimą, kuriame nurodytas įgaliojimo dalykas (37). Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 atliekant patikrinimus vietoje, be rašytinio įgaliojimo turi būti pateikiamas dokumentas, kuriame nurodytas patikrinimo dalykas ir tikslas (38). |
| --- | --- |

28.

Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse, OLAF darbuotojai privalo būti raštu įgalioti dalyvauti visame tyrime ir kiekvienai užduočiai atlikti turi turėti įgaliojimą, kuriame nurodytas įgaliojimo dalykas (37). Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 atliekant patikrinimus vietoje, be rašytinio įgaliojimo turi būti pateikiamas dokumentas, kuriame nurodytas patikrinimo dalykas ir tikslas (38).

3.1.2.2.   Susijusio asmens teisė pareikšti nuomonę dėl visų su juo susijusių faktų

| 29. | Prieš parengiant su tyrimu susijusias išvadas, kuriose įvardijamas koks nors asmuo, tam asmeniui turi būti suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę dėl visų su juo susijusių faktų (39). |
| --- | --- |

29.

Prieš parengiant su tyrimu susijusias išvadas, kuriose įvardijamas koks nors asmuo, tam asmeniui turi būti suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę dėl visų su juo susijusių faktų (39).

| 30. | Pareiga informuoti susijusį asmenį. Kad asmuo galėtų veiksmingai pasinaudoti teise pareikšti savo nuomonę, jam turi būti pranešta apie visus su juo susijusius faktus. Todėl OLAF privalo tam asmeniui žodžiu arba raštu pateikti visus su juo susijusius faktus; ši pareiga turi būti vykdoma kartu su pareiga protokoluoti asmens pastabas (40). |
| --- | --- |

30.

Pareiga informuoti susijusį asmenį. Kad asmuo galėtų veiksmingai pasinaudoti teise pareikšti savo nuomonę, jam turi būti pranešta apie visus su juo susijusius faktus. Todėl OLAF privalo tam asmeniui žodžiu arba raštu pateikti visus su juo susijusius faktus; ši pareiga turi būti vykdoma kartu su pareiga protokoluoti asmens pastabas (40).

| 31. | Informacija turi būti . Jeigu tyrimo metu nustatoma naujų įtarimų, susijusiam asmeniui apie juos turi būti pranešama ne vėliau kaip jo apklausos dieną. Asmuo savo rašytinius paaiškinimus gali atsiųsti vėliau arba jis galėtų prašyti, kad būtų surengta dar viena apklausa (41). Tokia galimybė vadove nenumatyta. |
| --- | --- |

31.

Informacija turi būti . Jeigu tyrimo metu nustatoma naujų įtarimų, susijusiam asmeniui apie juos turi būti pranešama ne vėliau kaip jo apklausos dieną. Asmuo savo rašytinius paaiškinimus gali atsiųsti vėliau arba jis galėtų prašyti, kad būtų surengta dar viena apklausa (41). Tokia galimybė vadove nenumatyta.

| 32. | Jeigu nustatoma naujų įtarimų, tyrėjai privalo juos suformuluoti , kad juos būtų galima atskirti nuo anksčiau nustatytų įtarimų (42). Komisija jau yra pralaimėjusi bylą, kurioje Sąjungos teismai nusprendė, kad susijusiam asmeniui nebuvo pranešta apie tyrimo metu jam iškeltą atskirą ir konkretų įtarimą, kurį OLAF išnagrinėjo ir vėliau nurodė savo galutinėje ataskaitoje (43). |
| --- | --- |

32.

Jeigu nustatoma naujų įtarimų, tyrėjai privalo juos suformuluoti , kad juos būtų galima atskirti nuo anksčiau nustatytų įtarimų (42). Komisija jau yra pralaimėjusi bylą, kurioje Sąjungos teismai nusprendė, kad susijusiam asmeniui nebuvo pranešta apie tyrimo metu jam iškeltą atskirą ir konkretų įtarimą, kurį OLAF išnagrinėjo ir vėliau nurodė savo galutinėje ataskaitoje (43).

| 33. | Pareiga susijusiam asmeniui sudaryti sąlygas pareikšti savo nuomonę. OLAF turi imtis visų reikiamų priemonių, kad susijęs asmuo galėtų pareikšti savo nuomonę prieš apklausą, jos metu ar po jos:






  a) | prieš apklausą:






  — | kvietimas atvykti į apklausą turi būti išsiunčiamas pakankamai iš anksto, kad asmuo galėtų imtis tinkamų priemonių, kad būtų lydimas pasirinkto asmens, ir (arba) spėtų nurodyti, kokia kalba pasirenka bendrauti, |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Pareiga susijusiam asmeniui sudaryti sąlygas pareikšti savo nuomonę. OLAF turi imtis visų reikiamų priemonių, kad susijęs asmuo galėtų pareikšti savo nuomonę prieš apklausą, jos metu ar po jos:

a)

prieš apklausą:

—

kvietimas atvykti į apklausą turi būti išsiunčiamas pakankamai iš anksto, kad asmuo galėtų imtis tinkamų priemonių, kad būtų lydimas pasirinkto asmens, ir (arba) spėtų nurodyti, kokia kalba pasirenka bendrauti,

| — | tokio kvietimo atvykti į apklausą turinys turi būti pakankamai tikslus, visų pirma, kiek tai susiję su nagrinėjamais faktais, |
| --- | --- |

—

tokio kvietimo atvykti į apklausą turinys turi būti pakankamai tikslus, visų pirma, kiek tai susiję su nagrinėjamais faktais,

| — | kvietimas atvykti į apklausą turi būti parašytas susijusio asmens gimtąja kalba arba ta kalba, kurią tas asmuo gerai moka; |
| --- | --- |

—

kvietimas atvykti į apklausą turi būti parašytas susijusio asmens gimtąja kalba arba ta kalba, kurią tas asmuo gerai moka;

| b) | apklausos metu:






  — | įtarimai turi būti aiškiai suformuluoti, visų pirma, jeigu pareiškiama daugiau kaip vienas įtarimas; |
| --- | --- | --- |

b)

apklausos metu:

—

įtarimai turi būti aiškiai suformuluoti, visų pirma, jeigu pareiškiama daugiau kaip vienas įtarimas;

| c) | po apklausos:






  — | apklausiamam asmeniui turi būti suteikta reali galimybė perskaityti rašytinį apklausos protokolą ir pateikti pastabas dėl jo, taip pat pridėti prie jo visus turimus dokumentus ir gauti jo kopiją. |
| --- | --- | --- |

c)

po apklausos:

—

apklausiamam asmeniui turi būti suteikta reali galimybė perskaityti rašytinį apklausos protokolą ir pateikti pastabas dėl jo, taip pat pridėti prie jo visus turimus dokumentus ir gauti jo kopiją.

| 34. | PK mano, kad OLAF nustatytos šią sritį reglamentuojančios taisyklės nepakankamos. Nei vadove, nei kvietimo į apklausą pavyzdyje nėra nustatyta reikalavimo tuo atveju, kai įtarimai, apie kuriuos susijusiam asmeniui buvo pranešta pradedant tyrimą, papildomi naujais įtarimais, nusiųsti tam asmeniui atnaujintą įtarimų santrauką. Vadove taip pat nenurodyta, kokia kalba turi būti parengtas kvietimas atvykti į apklausą. |
| --- | --- |

34.

PK mano, kad OLAF nustatytos šią sritį reglamentuojančios taisyklės nepakankamos. Nei vadove, nei kvietimo į apklausą pavyzdyje nėra nustatyta reikalavimo tuo atveju, kai įtarimai, apie kuriuos susijusiam asmeniui buvo pranešta pradedant tyrimą, papildomi naujais įtarimais, nusiųsti tam asmeniui atnaujintą įtarimų santrauką. Vadove taip pat nenurodyta, kokia kalba turi būti parengtas kvietimas atvykti į apklausą.

| 35. | Be to, PK nustatė tam tikrus procedūrinius praktikos trūkumus (44). |
| --- | --- |

35.

Be to, PK nustatė tam tikrus procedūrinius praktikos trūkumus (44).

| 36. | Sprendimas atidėti pareigos išklausyti susijusio asmens nuomonę vykdymą. PK pažymi, kad OLAF šią išimtį taikė retai ir tik tinkamai pagrįstais atvejais, iš anksto gavęs Generalinio sekretoriaus arba atitinkamos institucijos pirmininko sutikimą (45). |
| --- | --- |

36.

Sprendimas atidėti pareigos išklausyti susijusio asmens nuomonę vykdymą. PK pažymi, kad OLAF šią išimtį taikė retai ir tik tinkamai pagrįstais atvejais, iš anksto gavęs Generalinio sekretoriaus arba atitinkamos institucijos pirmininko sutikimą (45).

| 37. | Atrodo, kad išankstiniu sutikimu užtikrintos teisės į gynybą (46). Vis dėlto, kadangi pareiga priimti šį sprendimą dalijamasi su institucijos, įstaigos arba agentūros pirmininku arba generaliniu sekretoriumi, o OLAF galimybės tęsti tyrimą priklauso nuo reikalavimo gauti tokį išankstinį sutikimą, PK nori atkreipti dėmesį į pavojų, susijusį su šiuo formalumu, dėl kurio gali kilti grėsmė OLAF generalinio direktoriaus nepriklausomumui, ypač, jeigu atsisakoma arba vėluojama duoti išankstinį sutikimą. Taikant šią procedūrą gali atsirasti didelis vėlavimas, dėl kurio tyrimas gali užstrigti ir kuris gali turėti su faktų senatimi susijusių pasekmių. PK nustatė, kad dviejose neseniai tirtose bylose vėlavimas truko nuo penkių mėnesių iki vienerių metų. Dėl tokio vėlavimo tyrimo ataskaitos negalėjo būti perduotos nacionalinėms teisinėms institucijoms (47). Todėl PK mano, kad toks vėlavimas yra per ilgas. |
| --- | --- |

37.

Atrodo, kad išankstiniu sutikimu užtikrintos teisės į gynybą (46). Vis dėlto, kadangi pareiga priimti šį sprendimą dalijamasi su institucijos, įstaigos arba agentūros pirmininku arba generaliniu sekretoriumi, o OLAF galimybės tęsti tyrimą priklauso nuo reikalavimo gauti tokį išankstinį sutikimą, PK nori atkreipti dėmesį į pavojų, susijusį su šiuo formalumu, dėl kurio gali kilti grėsmė OLAF generalinio direktoriaus nepriklausomumui, ypač, jeigu atsisakoma arba vėluojama duoti išankstinį sutikimą. Taikant šią procedūrą gali atsirasti didelis vėlavimas, dėl kurio tyrimas gali užstrigti ir kuris gali turėti su faktų senatimi susijusių pasekmių. PK nustatė, kad dviejose neseniai tirtose bylose vėlavimas truko nuo penkių mėnesių iki vienerių metų. Dėl tokio vėlavimo tyrimo ataskaitos negalėjo būti perduotos nacionalinėms teisinėms institucijoms (47). Todėl PK mano, kad toks vėlavimas yra per ilgas.

PK iš esmės teigiamai vertina vadove nustatytas taisykles (48), tačiau pažymi, kad yra tam tikrų taikymo trūkumų.

Jis rekomenduoja OLAF:

| i) | ypatingą dėmesį skirti aiškiam įtarimų formulavimui; |
| --- | --- |

i)

ypatingą dėmesį skirti aiškiam įtarimų formulavimui;

| ii) | apklausos protokole tiksliai nurodyti, ar susijusiam asmeniui buvo suteikta galimybė gauti protokolo kopiją ir, jeigu nusprendžiama atidėti jos siuntimą, prie bylos pridėtame sprendime nurodyti tokio atidėjimo priežastis. |
| --- | --- |

ii)

apklausos protokole tiksliai nurodyti, ar susijusiam asmeniui buvo suteikta galimybė gauti protokolo kopiją ir, jeigu nusprendžiama atidėti jos siuntimą, prie bylos pridėtame sprendime nurodyti tokio atidėjimo priežastis.

PK laikosi nuomonės, kad institucijos pirmininko arba generalinio sekretoriaus atsisakymas arba vėlavimas duoti sutikimą atidėti asmens teisės pareikšti savo nuomonę vykdymą gali turėti neigiamą poveikį OLAF veiklos nepriklausomumui. PK pritaria, kad Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 iš dalies būtų pakeistas taip, kad juo būtų reikalaujama tik informuoti atitinkamą instituciją (49).

PK, kuris yra OLAF nepriklausomumo saugotojas, pageidauja, kad jam būtų sistemingai pranešama apie visus atvejus, kai institucijos atsisako ir (arba) vėluoja duoti sutikimą atidėti pareigos išklausyti susijusio asmens nuomonę vykdymą.

3.1.2.3.   Teisė nuomonę reikšti pasirinkta oficialia kalba

| 38. | Nors ši teisė galiojančiuose teisės aktuose nėra aiškiai nustatyta, PK pastebėjo, kad susijusiems asmenims buvo suteikta galimybė savo nuomonę reikšti pasirinkta oficialia kalba. Vis dėlto jiems turi būti skiriama pakankamai laiko pranešti apie jų pasirinktą kalbą. |
| --- | --- |

38.

Nors ši teisė galiojančiuose teisės aktuose nėra aiškiai nustatyta, PK pastebėjo, kad susijusiems asmenims buvo suteikta galimybė savo nuomonę reikšti pasirinkta oficialia kalba. Vis dėlto jiems turi būti skiriama pakankamai laiko pranešti apie jų pasirinktą kalbą.

| 39. | Tais atvejais, kai asmenys sutiko savo nuomonę reikšti kalba, kuri nėra jų gimtoji, tai buvo aiškiai nurodyta apklausos protokole, nors toks reikalavimas vadove nenustatytas. Taikydama tokią teisingą praktiką, OLAF gali išsaugoti rašytinį dokumentą apie asmens sutikimą ir įrodyti, kad tokios teisės atsisakymas buvo aiškiai išsakytas. |
| --- | --- |

39.

Tais atvejais, kai asmenys sutiko savo nuomonę reikšti kalba, kuri nėra jų gimtoji, tai buvo aiškiai nurodyta apklausos protokole, nors toks reikalavimas vadove nenustatytas. Taikydama tokią teisingą praktiką, OLAF gali išsaugoti rašytinį dokumentą apie asmens sutikimą ir įrodyti, kad tokios teisės atsisakymas buvo aiškiai išsakytas.

PK teigiamai vertina dabartinę praktiką, pagal kurią susijusio asmens pasirinkta kalba nurodoma apklausos protokole. Vadovas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

PK rekomenduoja laikytis kvietimo atvykti į apklausą išsiuntimo termino, kad susiję asmenys galėtų pasinaudoti teise pasirinkti, kokia kalba jie norėtų reikšti savo nuomonę.

PK teigiamai vertina tai, kad ši teisė aiškiai nustatyta pasiūlymuose iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, ir pažymi, kad pasiūlymuose, be kita ko, numatyta galimybė prašyti, kad pareigūnai ir kiti ES darbuotojai kalbėtų oficialia kalba, kurią jie moka pakankamai gerai.

3.1.2.4.   Asmens teisė, kad jam padėtų jo paties pasirinktas asmuo

| 40. | Ši teisė nėra aiškiai nustatyta šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose. Tačiau praktiškai OLAF susijusiems asmenims paprastai suteikia galimybę pasinaudoti teise, kad jiems padėtų jų pasirinktas asmuo. Todėl PK remia trijų institucijų pasiūlymą nustatyti šią galimybę kaip procedūrinę garantiją, taikytiną OLAF tyrimuose (50). |
| --- | --- |

40.

Ši teisė nėra aiškiai nustatyta šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose. Tačiau praktiškai OLAF susijusiems asmenims paprastai suteikia galimybę pasinaudoti teise, kad jiems padėtų jų pasirinktas asmuo. Todėl PK remia trijų institucijų pasiūlymą nustatyti šią galimybę kaip procedūrinę garantiją, taikytiną OLAF tyrimuose (50).

| 41. | PK teigiamai vertina vadovu nustatytas taisykles, reglamentuojančias priemones, kuriomis susijusiam asmeniui pranešama apie galimybę pasinaudoti šia teise (51). Jis taip pat mano, kad turėtų būti aiškiai nurodyta galimybė atsisakyti pasinaudoti šia teise, nes toks sprendimas priimamas dažniausiai. Laikydamiesi šios tinkamos praktikos, apklausoje dalyvaujantys darbuotojai gali užtikrinti, kad reikalavimų, pagal kuriuos atsisakymas pasinaudoti šia teise turi būti pareikštas aiškiai, sąmoningai, t. y. visiškai suvokiant tokio atsisakymo pasekmes (52), ir niekam neverčiant (53). |
| --- | --- |

41.

PK teigiamai vertina vadovu nustatytas taisykles, reglamentuojančias priemones, kuriomis susijusiam asmeniui pranešama apie galimybę pasinaudoti šia teise (51). Jis taip pat mano, kad turėtų būti aiškiai nurodyta galimybė atsisakyti pasinaudoti šia teise, nes toks sprendimas priimamas dažniausiai. Laikydamiesi šios tinkamos praktikos, apklausoje dalyvaujantys darbuotojai gali užtikrinti, kad reikalavimų, pagal kuriuos atsisakymas pasinaudoti šia teise turi būti pareikštas aiškiai, sąmoningai, t. y. visiškai suvokiant tokio atsisakymo pasekmes (52), ir niekam neverčiant (53).

PK rekomenduoja, kad asmens atsisakymas pasinaudoti teise, kad jam padėtų jo pasirinktas asmuo, turėtų būti aiškiai suformuluotas apklausos protokole, kurį tinkamai pasirašo susijęs asmuo. Todėl vadovas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

3.1.2.5.   Teisė neduoti parodymų prieš save

| 42. | Pareigūnai ir kiti darbuotojai yra įpareigoti visapusiškai bendradarbiauti su OLAF ir teikti bet kokią tyrimui reikalingą paramą. Todėl OLAF darbuotojams jie turi teikti visą naudingą informaciją ir paaiškinimus (54). Vadove nustatyta, kad jie, kaip susiję asmenys, taip pat gali pasinaudoti teise neduoti parodymų prieš save (55). Šie du principai turi būti susieti, neatsižvelgiant į tai, kad pirmenybė teikiama teisei neduoti parodymų prieš save. Todėl galima manyti, kad susijęs asmuo negali būti verčiamas prisipažinti padaręs pažeidimą, bet jo pareiga būti lojaliu reiškia, kad jis negali atsisakyti, pavyzdžiui, atvykti į OLAF rengiamą apklausą. |
| --- | --- |

42.

Pareigūnai ir kiti darbuotojai yra įpareigoti visapusiškai bendradarbiauti su OLAF ir teikti bet kokią tyrimui reikalingą paramą. Todėl OLAF darbuotojams jie turi teikti visą naudingą informaciją ir paaiškinimus (54). Vadove nustatyta, kad jie, kaip susiję asmenys, taip pat gali pasinaudoti teise neduoti parodymų prieš save (55). Šie du principai turi būti susieti, neatsižvelgiant į tai, kad pirmenybė teikiama teisei neduoti parodymų prieš save. Todėl galima manyti, kad susijęs asmuo negali būti verčiamas prisipažinti padaręs pažeidimą, bet jo pareiga būti lojaliu reiškia, kad jis negali atsisakyti, pavyzdžiui, atvykti į OLAF rengiamą apklausą.

PK teigiamai vertina tai, kad ši teisė išsamiai nustatyta pasiūlymuose iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

3.1.2.6.   Teisė į asmens duomenų apsaugą

| 43. | Ši teisė užtikrinama Chartijos ir Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsniu, taip pat reglamentų (EB) Nr. 1073/1999 ir (EB, Euratomas) 2185/96 8 straipsniu ir Reglamentu (EB) Nr. 45/2001. PK mano, kad šį klausimą dėl jo svarbos reikia svarstyti išsamiau, o tai nepatenka į šios nuomonės taikymo sritį. |
| --- | --- |

43.

Ši teisė užtikrinama Chartijos ir Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsniu, taip pat reglamentų (EB) Nr. 1073/1999 ir (EB, Euratomas) 2185/96 8 straipsniu ir Reglamentu (EB) Nr. 45/2001. PK mano, kad šį klausimą dėl jo svarbos reikia svarstyti išsamiau, o tai nepatenka į šios nuomonės taikymo sritį.

3.1.2.7.   Teisė susipažinti su tyrimo dokumentas ir (arba) galutine ataskaita

| 44. | Pagal teismų praktiką susijęs asmuo, siekdamas susipažinti su tyrimo dokumentais ir (arba) galutine ataskaita, negali veiksmingai remtis nei teisėmis į gynybą, nei Chartijos 41 straipsniu (kiekvieno asmens teisė susipažinti su savo byla). Todėl ES nuolatos pabrėždavo, kad leidimas susipažinti su byla prieš priimant susijusiam asmeniui nepalankų galutinį sprendimą gali turėti neigiamos įtakos OLAF patikėtos užduoties konfidencialumui ir apriboti šios tarnybos nepriklausomumą (56). Kadangi nelaikoma, kad OLAF tyrimų ataskaitos ir sprendimai perduoti informaciją nacionalinėms teisminėms institucijoms turi neigiamą poveikį asmenims, OLAF neprivalo leisti susipažinti su byla prieš tai, kol tokie dokumentai priimami. Teismų praktikoje ši teisė apribota teisingai, nes ji visapusiškai užtikrinama vykdant vėlesnius tyrimo etapus (teisminį, drausminį arba finansinį). |
| --- | --- |

44.

Pagal teismų praktiką susijęs asmuo, siekdamas susipažinti su tyrimo dokumentais ir (arba) galutine ataskaita, negali veiksmingai remtis nei teisėmis į gynybą, nei Chartijos 41 straipsniu (kiekvieno asmens teisė susipažinti su savo byla). Todėl ES nuolatos pabrėždavo, kad leidimas susipažinti su byla prieš priimant susijusiam asmeniui nepalankų galutinį sprendimą gali turėti neigiamos įtakos OLAF patikėtos užduoties konfidencialumui ir apriboti šios tarnybos nepriklausomumą (56). Kadangi nelaikoma, kad OLAF tyrimų ataskaitos ir sprendimai perduoti informaciją nacionalinėms teisminėms institucijoms turi neigiamą poveikį asmenims, OLAF neprivalo leisti susipažinti su byla prieš tai, kol tokie dokumentai priimami. Teismų praktikoje ši teisė apribota teisingai, nes ji visapusiškai užtikrinama vykdant vėlesnius tyrimo etapus (teisminį, drausminį arba finansinį).

| 45. | Vis dėlto susiję asmenys teikia prašymus susipažinti su Komisijos, taigi ir su OLAF, dokumentais vadovaudamiesi Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001. Nors šis reglamentas susijęs su galimybe visuomenei susipažinti su institucijų dokumentais, juo nepanaikinama galimybė asmeniui susipažinti su byla, kuri su juo susijusi, visų pirma todėl, kad nėra nustatyta reikalavimo pagrįsti tokį prašymą. Vis dėlto pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnį OLAF gali nesuteikti galimybės susipažinti su dokumentais, visų pirma tyrimo metu, taip pat tyrimą užbaigus, bet dar nenusprendus, kokių tolesnių veiksmų bus imamasi. Toks atsisakymas turi būti tinkamai pagrįstas, prieš tai tinkamai išnagrinėjus atskirai kiekvieną prašomą dokumentą ir realų, o ne tik hipotetinį, apsaugos poreikį (57). |
| --- | --- |

45.

Vis dėlto susiję asmenys teikia prašymus susipažinti su Komisijos, taigi ir su OLAF, dokumentais vadovaudamiesi Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001. Nors šis reglamentas susijęs su galimybe visuomenei susipažinti su institucijų dokumentais, juo nepanaikinama galimybė asmeniui susipažinti su byla, kuri su juo susijusi, visų pirma todėl, kad nėra nustatyta reikalavimo pagrįsti tokį prašymą. Vis dėlto pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnį OLAF gali nesuteikti galimybės susipažinti su dokumentais, visų pirma tyrimo metu, taip pat tyrimą užbaigus, bet dar nenusprendus, kokių tolesnių veiksmų bus imamasi. Toks atsisakymas turi būti tinkamai pagrįstas, prieš tai tinkamai išnagrinėjus atskirai kiekvieną prašomą dokumentą ir realų, o ne tik hipotetinį, apsaugos poreikį (57).

| 46. | PK pabrėžia, kad yra tam tikras prieštaravimas, nes Bendrijos teismų praktikoje sprendimo pavyzdžio 4 straipsnis nuolat aiškinamas kaip straipsnis, kuriuo OLAF nėra įpareigojama leisti susipažinti su dokumentais (58), tačiau šį aiškinimą galima lengvai apeiti remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001. Teisėkūros institucija siekė, kaip nurodyta Reglamento konstatuojamose dalyse, padaryti visuomenės teisę susipažinti su dokumentais kaip galima veiksmingesne, kad būtų užtikrintas didesnis ES institucijų darbo skaidrumas, o ne suteikti suinteresuotosioms šalims teisę susipažinti su jų bylomis. Chartijoje šie principai taip pat atskirti, nes jos 41 straipsnio 2 dalyje nurodoma, kad kiekvienas asmuo turi teisę susipažinti su savo byla, o 42 straipsnyje nurodoma, kad kiekvienas Sąjungos pilietis, fizinis ar juridinis asmuo, kuris gyvena bet kurioje valstybėje narėje ar kurio registruota buveinė yra valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų ir organų dokumentais. Būtina išsamiau apsvarstyti su šiais dviem principais susijusį prieštaravimą ir rasti atitinkamus sprendimus. |
| --- | --- |

46.

PK pabrėžia, kad yra tam tikras prieštaravimas, nes Bendrijos teismų praktikoje sprendimo pavyzdžio 4 straipsnis nuolat aiškinamas kaip straipsnis, kuriuo OLAF nėra įpareigojama leisti susipažinti su dokumentais (58), tačiau šį aiškinimą galima lengvai apeiti remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001. Teisėkūros institucija siekė, kaip nurodyta Reglamento konstatuojamose dalyse, padaryti visuomenės teisę susipažinti su dokumentais kaip galima veiksmingesne, kad būtų užtikrintas didesnis ES institucijų darbo skaidrumas, o ne suteikti suinteresuotosioms šalims teisę susipažinti su jų bylomis. Chartijoje šie principai taip pat atskirti, nes jos 41 straipsnio 2 dalyje nurodoma, kad kiekvienas asmuo turi teisę susipažinti su savo byla, o 42 straipsnyje nurodoma, kad kiekvienas Sąjungos pilietis, fizinis ar juridinis asmuo, kuris gyvena bet kurioje valstybėje narėje ar kurio registruota buveinė yra valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų ir organų dokumentais. Būtina išsamiau apsvarstyti su šiais dviem principais susijusį prieštaravimą ir rasti atitinkamus sprendimus.

| 47. | PK nustatė, kad praktiškai daugumą prašymų susipažinti su dokumentais OLAF atmetė, remdamasis minėto reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte, 2 ir 3 dalyse nustatytomis išimtimis. PK pritaria tokiai pozicijai. Vis dėlto OLAF privalo nurodyti pakankamai tinkamų priežasčių, dėl kurių ji priima sprendimą atmesti prašymą, kad tokių sprendimų nepanaikintų Sąjungos teismai (59). |
| --- | --- |

47.

PK nustatė, kad praktiškai daugumą prašymų susipažinti su dokumentais OLAF atmetė, remdamasis minėto reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte, 2 ir 3 dalyse nustatytomis išimtimis. PK pritaria tokiai pozicijai. Vis dėlto OLAF privalo nurodyti pakankamai tinkamų priežasčių, dėl kurių ji priima sprendimą atmesti prašymą, kad tokių sprendimų nepanaikintų Sąjungos teismai (59).

| 48. | Prašymas susipažinti su asmens duomenimis, pateiktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 45/2001, taip pat gali būti netiesioginis būdas susipažinti su OLAF dokumentais. Kaip minėta pirmiau, PK dar nereiškia savo nuomonės šiuo klausimu. |
| --- | --- |

48.

Prašymas susipažinti su asmens duomenimis, pateiktas remiantis Reglamentu (EB) Nr. 45/2001, taip pat gali būti netiesioginis būdas susipažinti su OLAF dokumentais. Kaip minėta pirmiau, PK dar nereiškia savo nuomonės šiuo klausimu.

PK mano, kad su slaptais OLAF dokumentais turi būti leidžiama susipažinti tik tinkamai pagrįstais atvejais ir tinkamai išnagrinėjus atskirai kiekvieną dokumentą. Bet kuriuo atveju, tokia galimybė susipažinti su dokumentais neturi riboti OLAF nepriklausomo vykdant jai patikėtą užduotį.

Reikia išsamiau apsvarstyti, kaip suderinti poreikį apsaugoti OLAF tyrimų veiklos slaptumą ir susijusiems asmenims suteikiamą galimybę prašyti susipažinti su tyrimo dokumentais.

3.1.3.   Tyrimo užbaigimo etapas

3.1.3.1.   Reikalavimas nurodyti susijusio asmens pastabas išvadose, kurios rengiamos užbaigiant tyrimą

| 49. | PK apgailestauja, kad ši Pareigūnų tarnybos nuostatuose (60) nustatyta pareiga nėra nei numatyta vadove, nei jos laikomasi praktiškai (61). |
| --- | --- |

49.

PK apgailestauja, kad ši Pareigūnų tarnybos nuostatuose (60) nustatyta pareiga nėra nei numatyta vadove, nei jos laikomasi praktiškai (61).

3.1.3.2.   Susijusio asmens teisė būti informuotam apie tyrimo užbaigimą

| 50. | Susijusio asmens teisė būti informuotam oficialiai nustatyta tik tuo atveju, kai tyrimas užbaigiamas nesiimant jokių tolesnių veiksmų (62). Nepaisant to, išnagrinėjęs bylas, kuriose buvo imtasi tolesnių veiksmų, PK palankiai įvertino tai, kad susiję asmenys buvo sistemingai informuojami apie tyrimo užbaigimą ir OLAF rekomendacijas dėl informacijos perdavimo. Toks informacijos perdavimas gali būti laikomas asmens duomenų tvarkymu pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, kuriuo remiantis gali būti pateisinamas susijusio asmens informavimas. Vis dėlto PK pageidauja, kad teisėkūros institucijos, iš dalies keisdamos Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, šį dalyką išdėstytų aiškiau, ir mano, kad turėtų būti išlaikyta galimybė taikyti išimtį tais atvejais, kai būtina išsaugoti informacijos konfidencialumą. |
| --- | --- |

50.

Susijusio asmens teisė būti informuotam oficialiai nustatyta tik tuo atveju, kai tyrimas užbaigiamas nesiimant jokių tolesnių veiksmų (62). Nepaisant to, išnagrinėjęs bylas, kuriose buvo imtasi tolesnių veiksmų, PK palankiai įvertino tai, kad susiję asmenys buvo sistemingai informuojami apie tyrimo užbaigimą ir OLAF rekomendacijas dėl informacijos perdavimo. Toks informacijos perdavimas gali būti laikomas asmens duomenų tvarkymu pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, kuriuo remiantis gali būti pateisinamas susijusio asmens informavimas. Vis dėlto PK pageidauja, kad teisėkūros institucijos, iš dalies keisdamos Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, šį dalyką išdėstytų aiškiau, ir mano, kad turėtų būti išlaikyta galimybė taikyti išimtį tais atvejais, kai būtina išsaugoti informacijos konfidencialumą.

| 51. | PK palankiai vertina tai, kad į pasiūlymus iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 įtraukta OLAF taikytina pareiga prieš išsiunčiant galutinę ataskaitą kompetentingoms institucijoms pateikti susijusiam asmeniui savo išvadas ir rekomendacijas, atsižvelgiant į poreikį išsaugoti jų slaptumą, kad nebūtų pakenkta tolesniems veiksmams po tyrimo. Tačiau PK abejoja dėl būtinybės gauti institucijų, įstaigų, biurų ar agentūrų sutikimą atidėti informacijos perdavimą susijusiam asmeniui (63). |
| --- | --- |

51.

PK palankiai vertina tai, kad į pasiūlymus iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 įtraukta OLAF taikytina pareiga prieš išsiunčiant galutinę ataskaitą kompetentingoms institucijoms pateikti susijusiam asmeniui savo išvadas ir rekomendacijas, atsižvelgiant į poreikį išsaugoti jų slaptumą, kad nebūtų pakenkta tolesniems veiksmams po tyrimo. Tačiau PK abejoja dėl būtinybės gauti institucijų, įstaigų, biurų ar agentūrų sutikimą atidėti informacijos perdavimą susijusiam asmeniui (63).

Vadove turėtų būti aiškiai apibrėžta pareiga galutinėje tyrimo ataskaitoje nurodyti susijusio asmens pareikštas pastabas ir ši pareiga turėtų būti vykdoma praktiškai.

PK mano, kad OLAF tyrimus reglamentuojančiose nuostatose turėtų būti nustatyta, kad susiję asmenys turi būti informuojami apie tyrimų užbaigimą, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus. Jeigu OLAF nusprendžia atidėti tokios informacijos perdavimą, ji apie tai turėtų tik pranešti kompetentingoms institucijoms, įstaigoms, biurams ar agentūroms.

3.2.   
  Išorės tyrimai

| 52. | Su išorės tyrimais susiję asmenys tam tikromis teisėmis gali naudotis taip pat, kaip su vidaus tyrimais susiję asmenys (teise susipažinti su dokumentais, teise į asmens duomenų apsaugą ir kt.). Kadangi šių teisių taikymo taisyklės yra tokios pačios, neatsižvelgiant į tyrimo rūšį, PK dėl šio klausimo daro nuorodą į pirmiau pateiktus savo argumentus. |
| --- | --- |

52.

Su išorės tyrimais susiję asmenys tam tikromis teisėmis gali naudotis taip pat, kaip su vidaus tyrimais susiję asmenys (teise susipažinti su dokumentais, teise į asmens duomenų apsaugą ir kt.). Kadangi šių teisių taikymo taisyklės yra tokios pačios, neatsižvelgiant į tyrimo rūšį, PK dėl šio klausimo daro nuorodą į pirmiau pateiktus savo argumentus.

| 53. | Bendrai PK pažymi, kad galiojančios Bendrijos teisės aktų nuostatos dėl procedūrinių garantijų, taikomų atliekant OLAF išorės tyrimus, yra nepakankamos. Išorės tyrimai tiesiogiai priklauso nuo nacionalinės teisės aktų statuso (64). Teikiant nuorodas į nacionalinės teisės aktus tam tikrais atvejais galima pakenkti lygiavertės ir veiksmingos apsaugos nuo sukčiavimo principui, nustatytam Lisabonos sutarties 325 straipsnyje. Iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/99 būtina pasinaudoti galimybe pateikti reikiamus paaiškinimus (65). |
| --- | --- |

53.

Bendrai PK pažymi, kad galiojančios Bendrijos teisės aktų nuostatos dėl procedūrinių garantijų, taikomų atliekant OLAF išorės tyrimus, yra nepakankamos. Išorės tyrimai tiesiogiai priklauso nuo nacionalinės teisės aktų statuso (64). Teikiant nuorodas į nacionalinės teisės aktus tam tikrais atvejais galima pakenkti lygiavertės ir veiksmingos apsaugos nuo sukčiavimo principui, nustatytam Lisabonos sutarties 325 straipsnyje. Iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/99 būtina pasinaudoti galimybe pateikti reikiamus paaiškinimus (65).

| 54. | PK pastebi, kad reglamentuose (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 ir (EB) Nr. 1073/1999 nesant nustatytų aiškių taisyklių, OLAF taiko labai įvairią praktiką. Neatrodo, kad pakaktų vadove nustatytų gairių, siekiant suderinti įvairius skirtingų operatyvinių skyrių taikomus metodus. Be to, dėl didelės taikytinų nacionalinių taisyklių įvairovės gali būti tikslinga parengti išsamų tyrėjams skirtą vadovą. |
| --- | --- |

54.

PK pastebi, kad reglamentuose (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 ir (EB) Nr. 1073/1999 nesant nustatytų aiškių taisyklių, OLAF taiko labai įvairią praktiką. Neatrodo, kad pakaktų vadove nustatytų gairių, siekiant suderinti įvairius skirtingų operatyvinių skyrių taikomus metodus. Be to, dėl didelės taikytinų nacionalinių taisyklių įvairovės gali būti tikslinga parengti išsamų tyrėjams skirtą vadovą.

| 55. | PK taip pat pažymi, kad yra teisinių trūkumų, susijusių su išorės tyrimų atlikimu tiesioginių išlaidų srityje. Kalbant apie projektus, kurie finansuojami tik Europos Sąjungos ir nėra valdomi kartu su valstybėmis narėmis, OLAF dažnai sunku nustatyti, į kokias nacionalines administracines institucijas ji turėtų kreiptis, kai atliekami patikrinimai vietoje. Be to, OLAF tyrimo įgaliojimai, nurodyti Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 7 straipsnyje, nėra aiškiai apibrėžti. PK dėmesys buvo atkreiptas į atvejus, kai atliekant tyrimus dėl šių trūkumų buvo vėluojama arba kilo didelių sunkumų. Todėl PK mano, kad iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 šis konkretus klausimas būtų išaiškintas. |
| --- | --- |

55.

PK taip pat pažymi, kad yra teisinių trūkumų, susijusių su išorės tyrimų atlikimu tiesioginių išlaidų srityje. Kalbant apie projektus, kurie finansuojami tik Europos Sąjungos ir nėra valdomi kartu su valstybėmis narėmis, OLAF dažnai sunku nustatyti, į kokias nacionalines administracines institucijas ji turėtų kreiptis, kai atliekami patikrinimai vietoje. Be to, OLAF tyrimo įgaliojimai, nurodyti Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 7 straipsnyje, nėra aiškiai apibrėžti. PK dėmesys buvo atkreiptas į atvejus, kai atliekant tyrimus dėl šių trūkumų buvo vėluojama arba kilo didelių sunkumų. Todėl PK mano, kad iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 šis konkretus klausimas būtų išaiškintas.

| 56. | Įsigaliojus Chartijai geriau suvokiama pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų svarba, neatsižvelgiant į tyrimo rūšį. Tačiau būtina atsižvelgti į OLAF, kaip administracinės tyrimų tarnybos, specifinius bruožus. Jeigu išorės tyrimams taikytini procedūriniai reikalavimai būtų tiesiog suvienodinti su vidaus tyrimams taikomais reikalavimais, nebūtų atsižvelgta į šių tyrimų pobūdžio skirtumus ir tai galėtų stipriai pakenkti tyrimų veiksmingumui, o susijusių asmenų teisės nebūtų tinkamai ir pakankamai sustiprintos. |
| --- | --- |

56.

Įsigaliojus Chartijai geriau suvokiama pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų svarba, neatsižvelgiant į tyrimo rūšį. Tačiau būtina atsižvelgti į OLAF, kaip administracinės tyrimų tarnybos, specifinius bruožus. Jeigu išorės tyrimams taikytini procedūriniai reikalavimai būtų tiesiog suvienodinti su vidaus tyrimams taikomais reikalavimais, nebūtų atsižvelgta į šių tyrimų pobūdžio skirtumus ir tai galėtų stipriai pakenkti tyrimų veiksmingumui, o susijusių asmenų teisės nebūtų tinkamai ir pakankamai sustiprintos.

3.2.1.   Tyrimo pradžios etapas

3.2.1.1.   Susijusio asmens informavimas

| 57. | Pagal galiojančius teisės aktus OLAF neprivalo pranešti susijusiam asmeniui apie jo dalyvavimą tyrime. Informacijos nesuteikimas grindžiamas tyrimo reikalavimais. Iš esmės inspektavimai ir patikrinimai vietoje dažniausiai atliekami iš anksto nepranešus. Laikantis sąžiningo bendradarbiavimo principo (66), nustatytas praktinis reikalavimas, kad atitinkamai valstybei narei būtų iš anksto pranešama apie patikrinimus vietoje (bet ne apie tai, kad pradedamas tyrimas). Valstybė narė turi būti informuojama likus pakankamai laiko iki patikrinimo vietoje. Tačiau vadove nustatyta, kad susijęs asmuo gali būti apie tai informuojamas, jeigu dėl to nebus pakenkta tyrimui (67). Šios nuomonės, be kita ko, laikomasi iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. |
| --- | --- |

57.

Pagal galiojančius teisės aktus OLAF neprivalo pranešti susijusiam asmeniui apie jo dalyvavimą tyrime. Informacijos nesuteikimas grindžiamas tyrimo reikalavimais. Iš esmės inspektavimai ir patikrinimai vietoje dažniausiai atliekami iš anksto nepranešus. Laikantis sąžiningo bendradarbiavimo principo (66), nustatytas praktinis reikalavimas, kad atitinkamai valstybei narei būtų iš anksto pranešama apie patikrinimus vietoje (bet ne apie tai, kad pradedamas tyrimas). Valstybė narė turi būti informuojama likus pakankamai laiko iki patikrinimo vietoje. Tačiau vadove nustatyta, kad susijęs asmuo gali būti apie tai informuojamas, jeigu dėl to nebus pakenkta tyrimui (67). Šios nuomonės, be kita ko, laikomasi iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

| 58. | PK nustatė, kad daugelio išorės tyrimų atveju susiję fiziniai ir (arba) juridiniai asmenys buvo informuoti arba pranešant apie tai, kad pradedamas tyrimas, arba pranešant apie būsimą patikrinimą vietoje arba tokio patikrinimo metu. Nusprendus, kad susijęs asmuo neturėtų būti informuojamas, paprastai būdavo nurodomi tokio sprendimo motyvai. Tačiau susiję motyvai nurodomi tik dokumentuose, kurie parengiami informaciją perduodant nacionalinėms teisminėms institucijoms. |
| --- | --- |

58.

PK nustatė, kad daugelio išorės tyrimų atveju susiję fiziniai ir (arba) juridiniai asmenys buvo informuoti arba pranešant apie tai, kad pradedamas tyrimas, arba pranešant apie būsimą patikrinimą vietoje arba tokio patikrinimo metu. Nusprendus, kad susijęs asmuo neturėtų būti informuojamas, paprastai būdavo nurodomi tokio sprendimo motyvai. Tačiau susiję motyvai nurodomi tik dokumentuose, kurie parengiami informaciją perduodant nacionalinėms teisminėms institucijoms.

PK mano, kad susijusiam asmeniui iš anksto pranešant apie tai, kad pradedamas tyrimas, kartais pakenkiama tokio tyrimo veiksmingumui (visų pirma, kai tai susiję su patikrinimais vietoje) ir didinama OLAF tenkanti procedūrinė našta. Į šį pavojų turėtų būti atsižvelgta iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. Prieš nustatant pareigą informuoti susijusį asmenį, reikėtų išsamiau išnagrinėti galimą poveikį tyrimų veiksmingumui.

3.2.2.   Tyrimo atlikimo etapas

3.2.2.1.   OLAF darbuotojams taikoma pareiga gauti įgaliojimą

| 59. | Atlikdami Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 nurodytus patikrinimus vietoje, tyrėjai privalo pateikti rašytinį įgaliojimą, kuriame nurodyta jų tapatybė ir pareigos, ir įgaliojimą, kuriame nurodytas tyrimo dalykas ir tikslas (68). Šiuo antruoju reikalavimu užtikrinama, kad būtų apsaugotos teisės į gynybą (69). |
| --- | --- |

59.

Atlikdami Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 nurodytus patikrinimus vietoje, tyrėjai privalo pateikti rašytinį įgaliojimą, kuriame nurodyta jų tapatybė ir pareigos, ir įgaliojimą, kuriame nurodytas tyrimo dalykas ir tikslas (68). Šiuo antruoju reikalavimu užtikrinama, kad būtų apsaugotos teisės į gynybą (69).

| 60. | PK pažymi, kad praktiškai šios taisyklės taikomos nevienodai. Rašytinis įgaliojimas (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 6 straipsnio 2 dalis) parengiamas kaip sprendimas dėl tyrimus atlikti įgaliotų asmenų skyrimo, kurį pasirašo skyriaus vadovas. Įgaliojime (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 6 straipsnio 3 dalis) visada nurodomas tyrimo dalykas ir tikslas, tačiau tam tikrais atvejais skiriamų tyrėjų tapatybė nenurodoma, o kartais prie įgaliojimo pridedamas pranešimo patvirtinimas, kurį turi pasirašyti ūkinės veiklos vykdytojas, dėl kurio atliekamas patikrinimas vietoje. Be to, apklausos arba patikrinimo vietoje protokoluose nėra sistemingai nurodoma, ar OLAF darbuotojai pateikė jiems suteiktą įgaliojimą, nors tai padėtų užkirsti kelią vėlesniems ginčams. |
| --- | --- |

60.

PK pažymi, kad praktiškai šios taisyklės taikomos nevienodai. Rašytinis įgaliojimas (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 6 straipsnio 2 dalis) parengiamas kaip sprendimas dėl tyrimus atlikti įgaliotų asmenų skyrimo, kurį pasirašo skyriaus vadovas. Įgaliojime (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 6 straipsnio 3 dalis) visada nurodomas tyrimo dalykas ir tikslas, tačiau tam tikrais atvejais skiriamų tyrėjų tapatybė nenurodoma, o kartais prie įgaliojimo pridedamas pranešimo patvirtinimas, kurį turi pasirašyti ūkinės veiklos vykdytojas, dėl kurio atliekamas patikrinimas vietoje. Be to, apklausos arba patikrinimo vietoje protokoluose nėra sistemingai nurodoma, ar OLAF darbuotojai pateikė jiems suteiktą įgaliojimą, nors tai padėtų užkirsti kelią vėlesniems ginčams.

PK rekomenduoja suderinti įgaliojimų išdavimo OLAF darbuotojams tvarką ir taikyti aiškias taisykles.

Siekiant užkirsti kelią vėlesniems ginčams, patikrinimų vietoje ir (arba) apklausų protokoluose turėtų būti aiškiai nurodyta, ar tyrėjai pateikė jiems išduotus įgaliojimus.

3.2.2.2.   Susijusio asmens teisė pareikšti nuomonę dėl visų su juo susijusių faktų

| 61. | Priešingai nei vidaus tyrimų atveju, šiuo metu galiojančiuose Bendrijos teisės aktuose nėra aiškiai nurodyta susijusių asmenų teisė pareikšti savo nuomonę dėl visų su jais susijusių faktų. Vis dėlto vadove nurodyta galimybė leisti susijusiam asmeniui pareikšti savo nuomonę prieš tai, kai parengiamos galutinės išvados (70). |
| --- | --- |

61.

Priešingai nei vidaus tyrimų atveju, šiuo metu galiojančiuose Bendrijos teisės aktuose nėra aiškiai nurodyta susijusių asmenų teisė pareikšti savo nuomonę dėl visų su jais susijusių faktų. Vis dėlto vadove nurodyta galimybė leisti susijusiam asmeniui pareikšti savo nuomonę prieš tai, kai parengiamos galutinės išvados (70).

| 62. | Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 7 straipsnyje išvardyti OLAF įgaliojimai atliekant patikrinimus vietoje. Šis sąrašas nėra išsamus ir jame nėra aiškiai nurodyta, kad OLAF suteikiami įgaliojimai patikrinimo vietoje metu atlikti oficialias apklausas arba prašyti pateikti žodinius paaiškinimus (71). Vis dėlto įgaliojimai „naudotis visa atitinkamų operacijų informacija“ atliekant patikrinimus vietoje gali būti suteikti taikant nacionalinės teisės aktus. Nagrinėdamas tyrimus, PK nustatė, kad tam tikrais atvejais buvo atliekamos oficialios apklausos, o kitais atvejais – susijusiems asmenims buvo leidžiama pareikšti savo nuomonę patikrinimų vietoje metu, tačiau oficiali apklausa nebuvo atliekama. Be to, priežastys, dėl kurių apklausa nebuvo atliekama, buvo nurodomos tik informaciją perduodant nacionalinėms teisminėms institucijoms. |
| --- | --- |

62.

Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 7 straipsnyje išvardyti OLAF įgaliojimai atliekant patikrinimus vietoje. Šis sąrašas nėra išsamus ir jame nėra aiškiai nurodyta, kad OLAF suteikiami įgaliojimai patikrinimo vietoje metu atlikti oficialias apklausas arba prašyti pateikti žodinius paaiškinimus (71). Vis dėlto įgaliojimai „naudotis visa atitinkamų operacijų informacija“ atliekant patikrinimus vietoje gali būti suteikti taikant nacionalinės teisės aktus. Nagrinėdamas tyrimus, PK nustatė, kad tam tikrais atvejais buvo atliekamos oficialios apklausos, o kitais atvejais – susijusiems asmenims buvo leidžiama pareikšti savo nuomonę patikrinimų vietoje metu, tačiau oficiali apklausa nebuvo atliekama. Be to, priežastys, dėl kurių apklausa nebuvo atliekama, buvo nurodomos tik informaciją perduodant nacionalinėms teisminėms institucijoms.

| 63. | PK pastebi, kad iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 siūloma nustatyti OLAF taikytiną reikalavimą išklausyti susijusio asmens nuomonę, išskyrus išimtinius atvejus, kai tokios teisės vykdymo atidėjimas yra pagrįstas. PK mano, kad iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 būtina aiškiai įtraukti tyrimo įgaliojimus, pavyzdžiui, nustatyti galimybę atlikti apklausas arba prašyti pateikti žodinius paaiškinimus, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir nuoseklų bei vienodą procedūrinių reikalavimų taikymą. |
| --- | --- |

63.

PK pastebi, kad iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 siūloma nustatyti OLAF taikytiną reikalavimą išklausyti susijusio asmens nuomonę, išskyrus išimtinius atvejus, kai tokios teisės vykdymo atidėjimas yra pagrįstas. PK mano, kad iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 būtina aiškiai įtraukti tyrimo įgaliojimus, pavyzdžiui, nustatyti galimybę atlikti apklausas arba prašyti pateikti žodinius paaiškinimus, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir nuoseklų bei vienodą procedūrinių reikalavimų taikymą.

| 64. | Vis dėlto PK mano, kad dėl tokio tyrimo įgaliojimų aiškinimo OLAF neturėtų būti įpareigota išklausyti susijusių asmenų nuomonę, kad dėl pernelyg didelio reglamentavimo tyrimai netaptų dar sudėtingesni ir nebūtų dar labiau pailginta jau ir taip ilgai trunkanti procedūra. Iš esmės OLAF administracinis tyrimas tėra parengiamoji daug platesnio proceso dalis. Teisės į gynybą turi būti užtikrinamos viso tyrimo metu, įskaitant tolesnius administracinius, drausminius ar teisminius veiksmus po tyrimo, kuriuos atliekant visapusiškai užtikrinamas rungimosi principas. Be to, pagal šiuo metu galiojančią Bendrijos teismų praktiką, atliekant OLAF išorės tyrimus nesiimama veiksmų, kurie gali turėti neigiamą poveikį, todėl nesugebėjus tinkamai ir visapusiškai užtikrinti rungimosi principo ir teisių į gynybą, iš esmės susijusiems asmenims žala nėra padaroma (72). |
| --- | --- |

64.

Vis dėlto PK mano, kad dėl tokio tyrimo įgaliojimų aiškinimo OLAF neturėtų būti įpareigota išklausyti susijusių asmenų nuomonę, kad dėl pernelyg didelio reglamentavimo tyrimai netaptų dar sudėtingesni ir nebūtų dar labiau pailginta jau ir taip ilgai trunkanti procedūra. Iš esmės OLAF administracinis tyrimas tėra parengiamoji daug platesnio proceso dalis. Teisės į gynybą turi būti užtikrinamos viso tyrimo metu, įskaitant tolesnius administracinius, drausminius ar teisminius veiksmus po tyrimo, kuriuos atliekant visapusiškai užtikrinamas rungimosi principas. Be to, pagal šiuo metu galiojančią Bendrijos teismų praktiką, atliekant OLAF išorės tyrimus nesiimama veiksmų, kurie gali turėti neigiamą poveikį, todėl nesugebėjus tinkamai ir visapusiškai užtikrinti rungimosi principo ir teisių į gynybą, iš esmės susijusiems asmenims žala nėra padaroma (72).

3.2.2.3.   Teisė nuomonę reikšti pasirinkta oficialia kalba

| 65. | Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 nustatyta, kad tyrimo ataskaitos turi būti rengiamos atsižvelgiant į nacionalinius procedūrinius reikalavimus. Todėl susijusių asmenų patikrinimų vietoje metu duodami paaiškinimai turi būti užrašomi tos valstybės narės, kurios teritorijoje atliekamas patikrinimas, oficialia kalba. PK nustatė, kad OLAF laikėsi šio reikalavimo. Be to, oficialių apklausų metu susijusiems asmenims buvo suteikta galimybė savo nuomonę reikšti pasirinkta kalba. |
| --- | --- |

65.

Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 nustatyta, kad tyrimo ataskaitos turi būti rengiamos atsižvelgiant į nacionalinius procedūrinius reikalavimus. Todėl susijusių asmenų patikrinimų vietoje metu duodami paaiškinimai turi būti užrašomi tos valstybės narės, kurios teritorijoje atliekamas patikrinimas, oficialia kalba. PK nustatė, kad OLAF laikėsi šio reikalavimo. Be to, oficialių apklausų metu susijusiems asmenims buvo suteikta galimybė savo nuomonę reikšti pasirinkta kalba.

3.2.2.4.   Asmens teisė, kad jam padėtų jo paties pasirinktas asmuo, ir kliento bei advokato susirašinėjimo konfidencialumas

| 66. | Asmens teisė, kad jam padėtų jo paties pasirinktas asmuo, nėra aiškiai nustatyta šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose. Todėl PK remia trijų institucijų pasiūlymą nustatyti šią galimybę kaip procedūrinę garantiją, taikytiną OLAF tyrimams (73). Šią teisę taip pat būtų galima taikyti ūkinės veiklos vykdytojams patikrinimo vietoje atveju, visų pirma jeigu tokia galimybė numatyta nacionalinės teisės aktuose. |
| --- | --- |

66.

Asmens teisė, kad jam padėtų jo paties pasirinktas asmuo, nėra aiškiai nustatyta šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose. Todėl PK remia trijų institucijų pasiūlymą nustatyti šią galimybę kaip procedūrinę garantiją, taikytiną OLAF tyrimams (73). Šią teisę taip pat būtų galima taikyti ūkinės veiklos vykdytojams patikrinimo vietoje atveju, visų pirma jeigu tokia galimybė numatyta nacionalinės teisės aktuose.

| 67. | Šiuo atžvilgiu PK remiasi Bendrijos teismų praktika, susijusia su Komisijos tyrimo įgaliojimais konkurencijos srityje. Tyrimais šioje srityje, kaip ir OLAF atliekamais tyrimais, siekiama surinkti įrodymų, kad būtų galima patikrinti faktinės ir teisinės padėties realų egzistavimą ir apimtį. Pagal nusistovėjusią Sąjungos teismų praktiką, teisės į gynybą taikomos tik administracinėse procedūrose, po kurių gali būti skiriamos baudos, tačiau būtina užtikrinti, kad tos teisės nebūtų nepataisomai iškreiptos atliekant išankstinio patikrinimo procedūras, įskaitant visų pirma patikrinimus, per kuriuos gali būti nustatyta nenuginčijamų neteisėtos įmonių elgsenos, už kurią jos gali būti laikomos atsakingomis, įrodymų. Todėl, jeigu tam tikros teisės į gynybą yra susijusios tik su rungimosi principu [...], kitos teisės, pavyzdžiui, teisė į teisinį atstovavimą arba kliento ir advokato susirašinėjimo konfidencialumą, turi būti užtikrintos jau išankstinio tyrimo etape (74). |
| --- | --- |

67.

Šiuo atžvilgiu PK remiasi Bendrijos teismų praktika, susijusia su Komisijos tyrimo įgaliojimais konkurencijos srityje. Tyrimais šioje srityje, kaip ir OLAF atliekamais tyrimais, siekiama surinkti įrodymų, kad būtų galima patikrinti faktinės ir teisinės padėties realų egzistavimą ir apimtį. Pagal nusistovėjusią Sąjungos teismų praktiką, teisės į gynybą taikomos tik administracinėse procedūrose, po kurių gali būti skiriamos baudos, tačiau būtina užtikrinti, kad tos teisės nebūtų nepataisomai iškreiptos atliekant išankstinio patikrinimo procedūras, įskaitant visų pirma patikrinimus, per kuriuos gali būti nustatyta nenuginčijamų neteisėtos įmonių elgsenos, už kurią jos gali būti laikomos atsakingomis, įrodymų. Todėl, jeigu tam tikros teisės į gynybą yra susijusios tik su rungimosi principu [...], kitos teisės, pavyzdžiui, teisė į teisinį atstovavimą arba kliento ir advokato susirašinėjimo konfidencialumą, turi būti užtikrintos jau išankstinio tyrimo etape (74).

PK teigiamai vertina tai, kad asmens teisė, kad jam padėtų jo pasirinktas asmuo, yra viena iš procedūrinių garantijų, nustatytų pasiūlymuose iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, ir mano, kad ši teisė turi būti užtikrinama ir apklausų, ir patikrinimų vietoje metu.

3.2.2.5.   Teisė neduoti parodymų prieš save

| 68. | Kaip ir vidaus patikrinimų atveju, nėra konkrečios teismų praktikos, susijusios su šia teise ir jos taikymu atliekant OLAF išorės tyrimus. Nepaisant to, ši teisė yra viena iš procedūrinių garantijų, nurodytų vadove ir pasiūlymuose iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. |
| --- | --- |

68.

Kaip ir vidaus patikrinimų atveju, nėra konkrečios teismų praktikos, susijusios su šia teise ir jos taikymu atliekant OLAF išorės tyrimus. Nepaisant to, ši teisė yra viena iš procedūrinių garantijų, nurodytų vadove ir pasiūlymuose iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

| 69. | PK dar kartą nurodo su konkurencijos teise susijusią teismų praktiką ir pažymi, kad šioje srityje Sąjungos teismai patvirtino, kad ūkinės veiklos vykdytojų teisė neduoti parodymų prieš save turi būti užtikrinama jau išankstinio tyrimo etape, kuris vyksta anksčiau nei rungimosi procedūros Komisijoje etapas. Taigi ūkinės veiklos vykdytojas gali būti įpareigotas pateikti visą būtiną su šiais faktais susijusią jam žinomą informaciją, taip pat pateikti visus turimus dokumentus, kurie vėliau gali būti panaudoti prieš jį ar prieš kitą ūkinės veiklos vykdytoją (75). Tačiau negalima reikalauti, kad ūkinės veiklos vykdytojas pateiktų atsakymus, kuriais jis gali prisipažinti apie galimą pažeidimą, su kuriuo susijusius įrodymus turi pateikti Komisija (76). |
| --- | --- |

69.

PK dar kartą nurodo su konkurencijos teise susijusią teismų praktiką ir pažymi, kad šioje srityje Sąjungos teismai patvirtino, kad ūkinės veiklos vykdytojų teisė neduoti parodymų prieš save turi būti užtikrinama jau išankstinio tyrimo etape, kuris vyksta anksčiau nei rungimosi procedūros Komisijoje etapas. Taigi ūkinės veiklos vykdytojas gali būti įpareigotas pateikti visą būtiną su šiais faktais susijusią jam žinomą informaciją, taip pat pateikti visus turimus dokumentus, kurie vėliau gali būti panaudoti prieš jį ar prieš kitą ūkinės veiklos vykdytoją (75). Tačiau negalima reikalauti, kad ūkinės veiklos vykdytojas pateiktų atsakymus, kuriais jis gali prisipažinti apie galimą pažeidimą, su kuriuo susijusius įrodymus turi pateikti Komisija (76).

| 70. | Vis dėlto PK kelia klausimą, kokiu mastu šie principai galėtų būti taikomi OLAF tyrimuose. Kitaip nei Komisija konkurencijos srityje, OLAF pati neturi įgaliojimų skirti baudas, nors tuo atveju, jeigu ūkinės veiklos vykdytojas priešinasi patikrinimams arba inspektavimams vietoje, ji gali pasinaudoti atitinkamos valstybės narės pagalba, atsižvelgdama į nacionalinės teisės aktų nuostatas. |
| --- | --- |

70.

Vis dėlto PK kelia klausimą, kokiu mastu šie principai galėtų būti taikomi OLAF tyrimuose. Kitaip nei Komisija konkurencijos srityje, OLAF pati neturi įgaliojimų skirti baudas, nors tuo atveju, jeigu ūkinės veiklos vykdytojas priešinasi patikrinimams arba inspektavimams vietoje, ji gali pasinaudoti atitinkamos valstybės narės pagalba, atsižvelgdama į nacionalinės teisės aktų nuostatas.

3.2.3.   Tyrimo užbaigimo etapas

3.2.3.1.   Teisė būti informuotam apie tyrimo užbaigimą

| 71. | OLAF nėra įpareigota susijusiems asmenims pranešti apie tyrimo užbaigimą ir (arba) apie savo išvadas bei rekomendacijas. Vadove tokia pareiga nurodyta, tačiau ji netaikytina tais atvejais, kai kyla pavojus, kad bus pakenkta tolesniems veiksmams po tyrimo. Nagrinėtuose tyrimuose tokia informacija nurodyta retai. Atlikdama tyrimus dėl Komisijos tiesiogiai gavėjams išmokėtų lėšų, OLAF taiko nevienodą praktiką. |
| --- | --- |

71.

OLAF nėra įpareigota susijusiems asmenims pranešti apie tyrimo užbaigimą ir (arba) apie savo išvadas bei rekomendacijas. Vadove tokia pareiga nurodyta, tačiau ji netaikytina tais atvejais, kai kyla pavojus, kad bus pakenkta tolesniems veiksmams po tyrimo. Nagrinėtuose tyrimuose tokia informacija nurodyta retai. Atlikdama tyrimus dėl Komisijos tiesiogiai gavėjams išmokėtų lėšų, OLAF taiko nevienodą praktiką.

| 72. | PK žinoma, kad, kiek tai susiję su tyrimais dėl valstybių narių tvarkomų Bendrijos išlaidų, OLAF informuoja valstybę narę apie tyrimo užbaigimą siųsdama jai galutinę bylos ataskaitą. Dėl atvejų, kai tyrimas gali tapti tolesnių veiksmų nacionalinių lygmeniu objektu, PK mano, kad prieš nusprendžiant, ar pranešti asmeniui apie tyrimo užbaigimą, patartina pasikonsultuoti su kompetentingomis nacionalinės valdžios institucijomis (77). |
| --- | --- |

72.

PK žinoma, kad, kiek tai susiję su tyrimais dėl valstybių narių tvarkomų Bendrijos išlaidų, OLAF informuoja valstybę narę apie tyrimo užbaigimą siųsdama jai galutinę bylos ataskaitą. Dėl atvejų, kai tyrimas gali tapti tolesnių veiksmų nacionalinių lygmeniu objektu, PK mano, kad prieš nusprendžiant, ar pranešti asmeniui apie tyrimo užbaigimą, patartina pasikonsultuoti su kompetentingomis nacionalinės valdžios institucijomis (77).

PK mano, kad OLAF pareiga informuoti susijusius asmenis apie savo išvadas ir rekomendacijas prieš išsiunčiant galutinę ataskaitą kompetentingoms Bendrijų ir nacionalinėms institucijoms, kaip tai numatyta pasiūlymuose iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, turi būti suderinta su valstybės narės, atsakingos už tolesnius veiksmus, procedūriniais reikalavimais.

PRIEDAS

Minėti teisės aktai

| 1. | 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, OL L 136, 1999 5 31, p. 1–7. |
| --- | --- |

1.

1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, OL L 136, 1999 5 31, p. 1–7.

| 2. | 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinis susitarimas tarp Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų, OL L 136, 1999 5 31, p. 15–19. |
| --- | --- |

2.

1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinis susitarimas tarp Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų, OL L 136, 1999 5 31, p. 15–19.

| 3. | 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, OL L 292, 1996 11 15, p. 2–5. |
| --- | --- |

3.

1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, OL L 292, 1996 11 15, p. 2–5.

| 4. | 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, OL L 312, 1995 12 23, p. 1–4. |
| --- | --- |

4.

1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, OL L 312, 1995 12 23, p. 1–4.

| 5. | 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo (1999/352/EB, EAPB, Euratomas), OL L 136, 1999 5 31, p. 20–22. |
| --- | --- |

5.

1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo (1999/352/EB, EAPB, Euratomas), OL L 136, 1999 5 31, p. 20–22.

| 6. | Reglamentas Nr. 31 (EEB), 11 (EAEB), nustatantis Europos ekonominės bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, OL 45, 1962 6 14, p. 1385, su visais vėlesniais pakeitimais. |
| --- | --- |

6.

Reglamentas Nr. 31 (EEB), 11 (EAEB), nustatantis Europos ekonominės bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, OL 45, 1962 6 14, p. 1385, su visais vėlesniais pakeitimais.

| 7. | 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, OL L 145, 2001 5 31, p. 43–48. |
| --- | --- |

7.

2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, OL L 145, 2001 5 31, p. 43–48.

| 8. | 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, OL L 8, 2001 1 12, p. 1–22. |
| --- | --- |

8.

2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, OL L 8, 2001 1 12, p. 1–22.

Minėti pasiūlymai iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999

| 1. | Pasiūlymas dėl Europos parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų {SEK(2006) 638} /* COM/2006/0244 galutinis, COD 2006/0084. |
| --- | --- |

1.

Pasiūlymas dėl Europos parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų {SEK(2006) 638} /* COM/2006/0244 galutinis, COD 2006/0084.

| 2. | 2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)), OL C 16E, 2010 1 22, p. 201–222. |
| --- | --- |

2.

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)), OL C 16E, 2010 1 22, p. 201–222.

Minėta teismų praktika (chronologine tvarka)

Europos Sąjungos teismų praktika

| 1. | 1989 m. rugsėjo 21 d. Sprendimas Hoechst AG prieš Komisiją, sujungtos bylos 46/87 ir 227/88 |
| --- | --- |

1.

1989 m. rugsėjo 21 d. Sprendimas Hoechst AG prieš Komisiją, sujungtos bylos 46/87 ir 227/88

| 2. | 1989 m. spalio 17 d. Sprendimas Dow Benelux NV prieš Komisiją, 85/87 |
| --- | --- |

2.

1989 m. spalio 17 d. Sprendimas Dow Benelux NV prieš Komisiją, 85/87

| 3. | 1989 m. spalio 18 d. Sprendimas Orkem prieš Komisiją, 374/87 |
| --- | --- |

3.

1989 m. spalio 18 d. Sprendimas Orkem prieš Komisiją, 374/87

| 4. | 2002 m. rugsėjo 11 d. Sprendimas Willeme prieš Komisiją, T-89/01 |
| --- | --- |

4.

2002 m. rugsėjo 11 d. Sprendimas Willeme prieš Komisiją, T-89/01

| 5. | 2003 m. liepos 10 d. Sprendimas Komisija prieš ECB, C-11/00 |
| --- | --- |

5.

2003 m. liepos 10 d. Sprendimas Komisija prieš ECB, C-11/00

| 6. | 2003 m. gruodžio 18 d. Sprendimas Gómez-Reino prieš Komisiją, T-2015/02 |
| --- | --- |

6.

2003 m. gruodžio 18 d. Sprendimas Gómez-Reino prieš Komisiją, T-2015/02

| 7. | 2004 m. sausio 7 d. Sprendimas Aalborg Portland A/S ir kiti prieš Komisiją, sujungtos bylos C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P ir C-219/00 P |
| --- | --- |

7.

2004 m. sausio 7 d. Sprendimas Aalborg Portland A/S ir kiti prieš Komisiją, sujungtos bylos C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P ir C-219/00 P

| 8. | 2004 m. birželio 9 d. Sprendimas Camós Grau prieš Komisiją, T-96/03 |
| --- | --- |

8.

2004 m. birželio 9 d. Sprendimas Camós Grau prieš Komisiją, T-96/03

| 9. | 2004 m. liepos 13 d. Sprendimas Comunidad Autónoma de Andalucía prieš Komisiją, T-29/03 |
| --- | --- |

9.

2004 m. liepos 13 d. Sprendimas Comunidad Autónoma de Andalucía prieš Komisiją, T-29/03

| 10. | 2006 m. balandžio 6 d. Sprendimas Camos Grau prieš Komisiją, T-309/03 |
| --- | --- |

10.

2006 m. balandžio 6 d. Sprendimas Camos Grau prieš Komisiją, T-309/03

| 11. | 2006 m. liepos 6 d. Sprendimas Franchet ir Byk prieš Komisiją (Nr. 1), sujungtos bylos T-391/03 ir T-70/04 |
| --- | --- |

11.

2006 m. liepos 6 d. Sprendimas Franchet ir Byk prieš Komisiją (Nr. 1), sujungtos bylos T-391/03 ir T-70/04

| 12. | 2006 m. rugsėjo 21 d. Sprendimas Technische Unie BV prieš Komisiją, C-113/04 P |
| --- | --- |

12.

2006 m. rugsėjo 21 d. Sprendimas Technische Unie BV prieš Komisiją, C-113/04 P

| 13. | 2007 m. gegužės 2 d. Sprendimas Giraudy prieš Komisiją, F-23/05 |
| --- | --- |

13.

2007 m. gegužės 2 d. Sprendimas Giraudy prieš Komisiją, F-23/05

| 14. | 2007 m. rugsėjo 12 d. Sprendimas Nikolaou prieš Komisiją, T-259/03 |
| --- | --- |

14.

2007 m. rugsėjo 12 d. Sprendimas Nikolaou prieš Komisiją, T-259/03

| 15. | 2008 m. liepos 8 d. Sprendimas Franchet ir Byk prieš Komisiją (Nr. 2), T-48/05 |
| --- | --- |

15.

2008 m. liepos 8 d. Sprendimas Franchet ir Byk prieš Komisiją (Nr. 2), T-48/05

| 16. | 2010 m. balandžio 28 d. Sprendimas Amann & Söhne GmbH & Co. KG ir Cousin Filterie SAS prieš Komisiją, T-446/05 |
| --- | --- |

16.

2010 m. balandžio 28 d. Sprendimas Amann & Söhne GmbH & Co. KG ir Cousin Filterie SAS prieš Komisiją, T-446/05

| 17. | 2010 m. gegužės 20 d. Sprendimas Komisija prieš
  Violetti ir kitus, T-261/09 P |
| --- | --- |

17.

2010 m. gegužės 20 d. Sprendimas Komisija prieš
  Violetti ir kitus, T-261/09 P

| 18. | 2010 d. birželio 29 d. Sprendimas Komisija prieš
  The Bavarian Lager Co. Ltd, C-28/08 P |
| --- | --- |

18.

2010 d. birželio 29 d. Sprendimas Komisija prieš
  The Bavarian Lager Co. Ltd, C-28/08 P

| 19. | 2010 m. birželio 29 d. Sprendimas Komisija prieš Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, C-139/07 P |
| --- | --- |

19.

2010 m. birželio 29 d. Sprendimas Komisija prieš Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, C-139/07 P

Europos Žmogaus Teisių Teismas (EŽTT)

| 1. | 1980 m. vasario 27 d. Sprendimas Deweer prieš Belgiją, A serija, Nr. 35 |
| --- | --- |

1.

1980 m. vasario 27 d. Sprendimas Deweer prieš Belgiją, A serija, Nr. 35

| 2. | 1992 m. vasario 25 d. Sprendimas Pfeifer et Plankl prieš Austriją, A serija, Nr. 227 |
| --- | --- |

2.

1992 m. vasario 25 d. Sprendimas Pfeifer et Plankl prieš Austriją, A serija, Nr. 227

---

(1)  Sprendimo 1999/352/EB, EAPB, Euratomas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tyrimų tikslais Tarnyba naudojasi Bendrijos įstatymų leidėjo suteiktais įgaliojimais, laikydamasi juose nustatytų apribojimų ir sąlygų. Taip pat žr. Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 10 konstatuojamąją dalį. Be to, šis reikalavimas pakartotas Teisingumo Teismo 2003 m. liepos 10 d. Sprendimo Komisija prieš ECB, C-11/00, 139 punkte.

1

Komisija prieš ECB

(2)  Žr. šioje srityje naujausią Bendrojo Teismo 2010 m. gegužės 20 d. Sprendimą Komisija prieš Violetti ir kitus, T-261/09 P.

2

Komisija prieš Violetti ir kitus

(3)  Pirmosios instancijos teismo 2003 m. gruodžio 18 d. Sprendimo Gómez-Reino prieš Komisiją, T-215/02, 65 punktas. Taip pat žr. 2004 m. birželio 9 d. Sprendimą Camós Grau prieš Komisiją, T-96/03, kuriame Pirmosios instancijos teismas priminė, kad nors pačios priemonės, kurios yra tik parengiamojo pobūdžio, negali būti ieškinio dėl panaikinimo dalykas, procese dėl galutinės priemonės gali būti remiamasi bet kokiais jiems poveikį turinčiais teisiniais trūkumais, nes jie priklauso parengiamajam etapui (31 punktas).

3

Gómez-Reino prieš Komisiją

Camós Grau prieš

(4)  Taip pat žr. Priežiūros komiteto nuomonę Nr. 3/2010 dėl pasiūlymų iš dalies keisti Reglamentą Nr. 1073/1999.

4

(5)  Bendrojo Teismo 2008 m. liepos 8 d. Sprendimas Franchet ir Byk prieš Komisiją (Nr. 2), T-48/05, kuriame patvirtinama OLAF pareiga konsultuotis su PK prieš perduodant bet kokius duomenis nacionalinėms teisminėms institucijoms, siekiant apsaugoti pagrindines teises.

5

Franchet ir Byk prieš Komisiją

(6)  Žr. 4 priedą (konfidencialus).

6

(7)  Žr. 2 priedą (OLAF vidaus dokumentas).

7

(8)  Žr. 1 priedą; dėl pasiūlymų iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 žr. 2010 m. liepos 6 d. Europos Komisijos svarstymų dokumentą ir jo II priedą, kuriame pateikiamos 2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija ir Europos Vadovų Tarybos nuomonė.

8

(9)  Žr. 3 priedą (PK vidaus dokumentas).

9

(10)  Žr. Pareigūnų tarnybos nuostatų 22a straipsnį ir 2008 m. lapkričio 10 d. pranešimą OLAF darbuotojams.

10

(11)  Žr. Pareigūnų tarnybos nuostatų 11 straipsnį, taip pat Sprendimą Camos Grau prieš Komisiją, T-309/03.

11

Camos Grau prieš Komisiją,

(12)  Pirmosios instancijos teismo 2002 m. rugsėjo 11 d. Sprendimo Willeme prieš Komisiją, T-89/02, 47 punktas.

12

Willeme prieš Komisiją

(13)  Žr. Priežiūros komiteto 2005–2007 m. metinę ataskaitą (OL C 123, 2008 5 20, p. 7) ir Priežiūros komiteto 2008–2009 m. metinę ataskaitą (OL C 314, 2009 12 22, p. 38).

13

(14)  Sprendimo Camos Grau prieš Komisiją 104–141 punktai. Nors vadove šis sprendimas minimas, tačiau jame nenustatyta konkreti tyrėjams taikytina taisyklė. Be to, forma, kurią turi užpildyti tyrėjai, nėra atnaujinta pagal taikytiną teisinį pagrindą (žr. Pranešimą O/F1).

14

Camos Grau prieš Komisiją

(15)  Žr. Tarybos ir Europos Parlamento pasiūlymus (7a straipsnis).

15

(16)  Žr., kiek tai susiję su šios sąvokos taikymu mutatis mutandis, 2006 m. rugsėjo 21 d. Sprendimą Technische Unie BV prieš Komisiją, C-113/04 P, kuriame aptariama administracinės procedūros trukmė konkurencijos byloje, dėl kurios atitinkamoms įmonėms buvo skirtos baudos. Teisingumo Teismas patvirtino, kad pagrįsto laikotarpio reikalavimas taip pat taikytinas tyrimo etapui, kuris yra pirmoji administracinės procedūros stadija, ir kad jos trukmė gali turėti įtakos susijusių įmonių teisės į gynybą įgyvendinimui, visų pirma todėl, kad sumažinamas antrojoje procedūros stadijoje naudojamos teisės į gynybą efektyvumas (54 ir 55 punktai).

16

mutatis mutandis

Technische Unie BV prieš Komisiją

(17)  Žr. Patraukimo atsakomybėn už pažeidimus senaties terminus, nurodytus Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2988/95.

17

(18)  Dėl šio klausimo reikėtų paminėti, kad Bendrijos teismų praktikoje aiškiai nustatyta, kalbant apie konkurencijos taisykles, kad pagrįsto termino viršijimas gali būti pagrindas panaikinti sprendimą, kuriuo nustatomi pažeidimai, jei nustatoma, kad pažeidus šį principą buvo pažeista atitinkamų įmonių teisė į gynybą (pirmiau minėto Sprendimo Technische Unie BV prieš Komisiją 47 punktas).

18

Technische Unie BV prieš Komisiją

(19)  Žr. bylas Nr. 9 ir 20, kurios nagrinėtos atitinkamai dvejus ir trejus metus, tačiau per nurodytą laikotarpį buvo atlikta sąlyginai nedaug, taip pat žr. minėto Sprendimo Franchet et Byk prieš Komisiją (Nr. 2) 280 punktą.

19

Franchet et Byk prieš Komisiją

(20)  Visų pirma devynių mėnesių ataskaitose (žr. PK nuomonę Nr. 2/2009, OL C 314, 2009 12 22, p. 22).

20

(21)  Dėl šio kausimo žr. PK nuomonę Nr. 4/2010 dėl tyrimų planavimo.

21

(22)  Žr. bylą Nr. 9, taip pat bylą Nr. 17, kurią sprendžiant vertinimo laikotarpis truko dešimt mėnesių, per kuriuos surengtas tik vienas susitikimas su Komisijos tarnyba, o Operatyvinės informacijos skyrius atliko patikrinimus. Pradėjus bylą tyrimas truko dar septynis mėnesius, per kuriuos nebuvo vykdoma jokia operatyvinė veikla.

22

(23)  Žr. bylas Nr. 5, 6, 7, 24 ir 28, kurias nagrinėjant parengtos 3 mėnesių ataskaitos apima ne visą tyrimo laikotarpį. Bylos Nr. 7, 24 ir 28 buvo užbaigtos praėjus vidutiniškai šešiems mėnesiams nuo numatytos datos, nors operatyvinė veikla tuo metu nebuvo vykdoma ir nebuvo pateikti paaiškinimai dėl tokio vėlavimo. Nagrinėjant bylą Nr. 28 parengtos keturios trijų mėnesių ataskaitos, kuriose nurodyta, kad per laikotarpius, kuriuos šios ataskaitos apėmė, buvo nagrinėjami su projektu, dėl kurio atliekamas tyrimas, susiję dokumentai ir rengiama bylos galutinė ataskaita.

23

(24)  PK nustatė keletą atvejų, kai teisiškai nustatyta pareiga rengti šias ataskaitas nebuvo vykdoma.

24

(25)  Žr. PK nuomonę Nr. 2/2009 (OL C 314, 2009 12 22, p. 39).

25

(26)  Žr. bylą Nr. 13.

26

(27)  Žr. Tarybos pasiūlymą (7a straipsnis).

27

(28)  Pirmiau minėto Bendrojo Teismo Sprendimo Franchet ir Byk prieš Komisiją (Nr. 2) 218 punktas.

28

Franchet ir Byk prieš Komisiją

(29)  Žr. pirmiau minėto Sprendimo Giraudy prieš Komisiją 161 punktą, kuriame Bendrijos teismai pateikė labai platų šios taisyklės išaiškinimą, atsižvelgdami į Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 10 konstatuojamąją dalį; taip pat žr. pirmiau minėtą Sprendimą Franchet ir Byk prieš Komisiją (Nr. 2), kuriame Bendrijos teismai patvirtino, kad nekaltumo prezumpcijos principas „turi pasekmių OLAF nustatytai konfidencialumo pareigai, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 8 straipsnio 2 dalyje“ (213 punktas).

29

Giraudy prieš Komisiją

Franchet ir Byk prieš Komisiją

turi pasekmių OLAF nustatytai konfidencialumo pareigai, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 8 straipsnio 2 dalyje

(30)  Pirmiau minėto Pirmosios instancijos teismo Sprendimo Nikolaou prieš Komisiją 189-216 punktai.

30

Nikolaou prieš Komisiją

(31)  Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa.

31

(32)  PK nustatė, kad i) kalbant apie su tuo pačiu asmeniu susijusias tyrimo ataskaitas, OLAF Komisijos tarnyboms ir (arba) nacionalinėms valdžios institucijoms per klaidą nusiuntė ne tas ataskaitas, kurių atžvilgiu reikėjo imtis tolesnių veiksmų, ir ii) nenurodžius siuntimo tikslo, trečiajai šaliai buvo nusiųstas laiškas, kuriame pateikta su tyrimu susijusi informacija (žr. bylas Nr. 9 ir 13).

32

(33)  2010 d. birželio 29 d. Sprendimas Komisija prieš The Bavarian Lager Co. Ltd, C-28/08 P.

33

Komisija prieš The Bavarian Lager Co. Ltd

(34)  2010 m. birželio 29 d. Sprendimas Komisija prieš / Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, C-139/07 P.

34

Komisija prieš / Technische Glaswerke Ilmenau GmbH

(35)  Žr. Tarpinstituciniame susitarime nustatyto Sprendimo pavyzdžio 4 straipsnį, taip pat visų institucijų bei agentūrų sprendimus ir Pareigūnų tarnybos nuostatų IX priedo 1 straipsnį.

35

(36)  Vadovo 5.1.1.1 punktas.

36

(37)  Vadove nustatyta, kad konkrečiais tyrimo įgaliojimais naudojamasi šiomis aplinkybėmis: vykdant susijusio asmens ir liudininkų apklausą, siekiant susipažinti su Bendrijos institucijų darbuotojo asmenine byla, atliekant institucijų patalpų tikrinimus, tikrinant kompiuterius ir atliekant patikrinimus vietoje (žr. 3.2.2 punktą). PK nustatė, kad vieno tyrimo metu tyrėjas ir už kompiuterio tikrinimą atsakingas darbuotojas buvo paskirti po to, kai buvo atlikti su tyrimu susiję darbai, kuriems jiems buvo išduotas rašytinis įgaliojimas (žr. bylą Nr. 23).

37

(38)  Žr. 5.2 punktą toliau.

38

(39)  Sprendimo pavyzdžio 4 straipsnis.

39

(40)  Pirmiau minėto Pirmosios instancijos teismo Sprendimo Nikolaou prieš Komisiją 238 punktas.

40

Nikolaou prieš Komisiją

(41)  Kaip įvyko bylų Nr. 3 ir 20 atveju.

41

(42)  Pavyzdžiui, atliekant vieną tyrimą, asmeniui apie su juo susijusį įtarimą pirmą kartą pranešta apklausos metu; tai buvo padaryta užduodant vieną, dviprasmišką klausimą, kuris buvo suformuluotas taip, kad jį buvo galima įvairiai interpretuoti (žr. bylą Nr. 9).

42

(43)  Pirmiau minėto Pirmosios instancijos teismo Sprendimo Nikolaou prieš Komisiją 255-265 punktai.

43

Nikolaou prieš Komisiją

(44)  Pavyzdžiui, kvietimas atvykti į apklausą asmeniui išsiųstas pasibaigus terminui, per kurį asmuo turėjo nurodyti pasirinktą kalbą (byla Nr. 9); kvietime pateikti įtarimai, kaip ir visi įtarimai, kuriuos turėjo nagrinėti OLAF, apibūdinti neišsamiai, per apklausą pateikti dviprasmiški klausimai, į kuriuos dėl to pateikti netikslūs atsakymai (byla Nr. 9); nenusiųstas apklausos protokolas, nepaisant to, kad buvo aiškiai nurodyta, jog jis bus nusiųstas užbaigus bylą (byla Nr. 3).

44

(45)  Ši išimtis taikyta atliekant du vidaus tyrimus, kurie buvo nagrinėti (žr. bylas Nr. 16 ir 27).

45

(46)  Pirmiau minėto Sprendimo Franchet ir Byk prieš Komisiją (Nr. 2) 151 punktas.

46

Franchet ir Byk prieš Komisiją

(47)  Žr. bylas Nr. 16 ir 27.

47

(48)  Žr. vadovo 3.3.3 punktą ir taisykles dėl kvietimo atvykti į apklausą, apklausos eigos ir pareiškimų protokolavimo.

48

(49)  Žr. Europos Parlamento pasiūlymo 7a straipsnį.

49

(50)  Žr. trijų pasiūlymų 7a straipsnio 2 dalį.

50

(51)  OLAF vadovo 3.3.2.2.2, 3.3.3.3, 3.3.3.4 ir 5.1.3 punktai.

51

(52)  Europos Žmogaus Teisių Teismo 1992 m. vasario 25 d. Sprendimo Pfeifer ir Plankl prieš Austriją, A serija, Nr. 227, 37 ir 38 punktai.

52

Pfeifer ir Plankl prieš Austriją

(53)  Europos Žmogaus Teisių Teismo 1980 m. vasario 27 d. Sprendimo Deweer prieš Belgiją, A serija, Nr. 35, 51 punktas.

53

Deweer prieš Belgiją

(54)  Žr. sprendimo pavyzdžio 1 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 4 straipsnio 6 dalį.

54

(55)  OLAF vadovo 3.3.3.4, 5.1.1.1 ir 5.1.3. punktai.

55

(56)  Pirmiau minėto Pirmosios instancijos teismo Sprendimo Franchet ir Byk prieš Komisiją (Nr. 2) 225–262 punktai; pirmiau minėto Sprendimas Nikolaou prieš Komisiją 240-246 punktai; pirmiau minėto Sprendimo Gómez-Reino prieš Komisiją, T-2015/02, 65 punktas.

56

Franchet ir Byk prieš Komisiją

Nikolaou prieš Komisiją

Gómez-Reino prieš Komisiją

(57)  Dėl konkrečios galimybės prašyti susipažinti su dokumentais po to, kai OLAF užbaigia tyrimą, ir sąlygų, kurios taikomos tvarkant tokius prašymus, žr. 2006 m. liepos 6 d. Bendrojo Teismo Sprendimą Franchet et Byk prieš Komisiją (Nr. 1), sujungtos bylos T-391/03 ir T-70/04.

57

Franchet et Byk prieš Komisiją

(58)  Žr. 56 išnašoje minėtą teismų praktiką.

58

(59)  Nepakankamai pagrįstus sprendimus Sąjungos ombudsmenas taip pat gali laikyti blogo administravimo pavyzdžiais; žr., kiek tai susiję su išorės tyrimais, Europos Sąjungos ombudsmeno sprendimą dėl jungtinių skundų Nr. 723/2005/OV ir 790/2005/OV.

59

(60)  Pareigūnų tarnybos nuostatų IX priedo 1 straipsnio 1 dalis.

60

(61)  Žr. bylą Nr. 26.

61

(62)  Žr. sprendimo pavyzdžio 5 straipsnį ir Pareigūnų tarnybos nuostatų IX priedo 1 straipsnio 3 dalį.

62

(63)  Žr. Tarybos pasiūlymą (8a straipsnis); taip pat žr. šios nuomonės 3.1.2.2 punktą.

63

(64)  Neseniai Komisija šią teisės aktų įvairovę nurodė savo ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu 2009 m. metinė ataskaita“ (COM(2010) 382 galutinė 2).

64

(65)  Visų pirma žr. PK nuomonėje Nr. 3/2010 pateiktus pasiūlymus.

65

(66)  Žr. Lisabonos sutarties 4 straipsnį.

66

(67)  5.1.1.2 punktas.

67

(68)  Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2185/1996 6 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa.

68

(69)  Sąjungos teismai taip aiškina, kodėl reikia nustatyti šiuos du reikalavimus: „Komisijos pareiga nurodyti tyrimo [...] paskirtį yra esminis reikalavimas ne tik siekiant pademonstruoti, kad numatytas tyrimas įmonių viduje yra pateisinamas, bet ir suteikti šioms įmonėms galimybę įvertinti savo pareigos bendradarbiauti apimtį, tuo pačiu užtikrinant jų teisę į gynybą“, 1989 m. rugsėjo 21 d. Sprendimo Hoechst AG prieš Komisiją, sujungtos bylos 46/87 ir 227/88, 29 punktas.

69

Komisijos pareiga nurodyti tyrimo [...] paskirtį yra esminis reikalavimas ne tik siekiant pademonstruoti, kad numatytas tyrimas įmonių viduje yra pateisinamas, bet ir suteikti šioms įmonėms galimybę įvertinti savo pareigos bendradarbiauti apimtį, tuo pačiu užtikrinant jų teisę į gynybą

Hoechst AG prieš Komisiją

(70)  Vadovo 5.1.2.2. punktas.

70

(71)  Vadove nustatyta, kad OLAF įgaliojimai atlikti apklausas nustatyti Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 7 straipsnyje kartu su Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 2 straipsniu (žr. 3.3.2.2.2 ir 3.3.3.2 punktus).

71

(72)  Žr. mutatis mutandis Sprendimo Nikolaou prieš Komisiją 246 punktą ; taip pat žr. 2004 m. liepos 13 d. Sprendimą Comunidad Autónoma de Andalucía prieš Komisiją, T-29/03.

72

mutatis mutandis

Nikolaou prieš Komisiją

Comunidad Autónoma de Andalucía prieš Komisiją,

(73)  Žr. trijų pasiūlymų 7a straipsnio 2 dalį.

73

(74)  Teisingumo Teismo 1989 m. spalio 17 d. Sprendimo Dow Benelux NV prieš Komisiją, 85/87, 26 ir 27 punktai.

74

Dow Benelux NV prieš Komisiją

(75)  Žr. 1989 m. spalio 18 d. Sprendimo Orkem prieš Komisiją, 374/87, 33–35 punktus; dėl vėlesnio pavyzdžio žr. 2004 m. sausio 7 d. Sprendimo Aalborg Portland A/S ir kiti prieš Komisiją, sujungtos bylos C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P ir C-219/00 P, 61–65 punktus, arba 2010 m. balandžio 28 d. Sprendimo Amann & Söhne ir Cousin Filterie prieš Komisiją, T-446/05, 325–329 punktus.

75

Orkem prieš Komisiją,

Aalborg Portland A/S ir kiti prieš Komisiją

Amann & Söhne ir Cousin Filterie prieš Komisiją

(76)  Pirmiau minėto Sprendimo Orkem prieš Komisiją 34–35 punktai.

76

Orkem prieš Komisiją

(77)  Dėl šio klausimo žr. Tarybos pasiūlymą dėl 8a straipsnio, pateiktą pasiūlymo iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 projekte.

77

---