# Eiropas Savienības C 213/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.213.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 213 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 20. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.213.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 213

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 20. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2011/C 213/01 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Dānijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2015. gadam | 1 |
| 2011/C 213/02 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Igaunijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Igaunijas stabilitātes programmu 2011.–2015. gadam | 5 |
| 2011/C 213/03 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Francijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam | 8 |
| 2011/C 213/04 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Grieķijas 2011. gada valsts reformu programmu | 12 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2011/C 213/01

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Dānijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2015. gadam

1

2011/C 213/02

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Igaunijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Igaunijas stabilitātes programmu 2011.–2015. gadam

5

2011/C 213/03

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Francijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam

8

2011/C 213/04

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Grieķijas 2011. gada valsts reformu programmu

12

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 213/05 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 14 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 213/05

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

14

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2011/C 213/06 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2011. gada 11. marts) par ieteikumu Padomes lēmumam par kārtību sarunām par monetāru nolīgumu ar Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbertelemī aizjūras kopienas vārdā (CON/2011/22) | 16 |
| 2011/C 213/07 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2011. gada 4. jūlijs) par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai parakstītu un noslēgtu Eiropas Savienības un Francijas Republikas monetāro nolīgumu par euro saglabāšanu Senbartelmī pēc tās statusa maiņas attiecībā pret Eiropas Savienību (CON/2011/56) | 21 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

Eiropas Centrālā banka

2011/C 213/06

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2011. gada 11. marts) par ieteikumu Padomes lēmumam par kārtību sarunām par monetāru nolīgumu ar Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbertelemī aizjūras kopienas vārdā (CON/2011/22)

16

2011/C 213/07

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2011. gada 4. jūlijs) par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai parakstītu un noslēgtu Eiropas Savienības un Francijas Republikas monetāro nolīgumu par euro saglabāšanu Senbartelmī pēc tās statusa maiņas attiecībā pret Eiropas Savienību (CON/2011/56)

21

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 213/08 | Euro maiņas kurss | 23 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 213/08

Euro maiņas kurss

23

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 213/09 | Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un informācija par paredzēto apbalvojumu saistībā ar 2011. un 2012. gada darba programmām, kas iekļautas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem | 24 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 213/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 27 |
| 2011/C 213/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia) (
  1
  ) | 28 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2011/C 213/09

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un informācija par paredzēto apbalvojumu saistībā ar 2011. un 2012. gada darba programmām, kas iekļautas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem

24

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 213/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV

1

27

2011/C 213/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia) (
  1
  )

Thermo Fisher/Phadia

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Dānijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2015. gadam

2011/C 213/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) (2), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) (2), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu laikus ietvert stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu laikus ietvert stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (6) | Dānija 2011. gada 9. maijā iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2015. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(6)

Dānija 2011. gada 9. maijā iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2015. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (7) | Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas ir konverģences programmas pamatā, šķiet ticams. Lai gan balstīts uz mazliet labvēlīgākiem izaugsmes pieņēmumiem par 2012. gadu un turpmākajiem gadiem, kopumā tas atbilst Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozei. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt budžeta deficītu zem 3 % atsauces vērtības līdz 2013. gadam saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2010. gada 13. jūlijs) un sasniegt pārskatīto vidēja termiņa mērķi (VTO), pirmkārt, paredzot budžeta strukturālo līdzsvaru, kas nav zemāks par 0,5 % no IKP līdz 2015. gadam, un, otrkārt, panākot līdzsvarotu budžetu līdz 2020. gadam. Korekcijas veids minētā mērķa sasniegšanai ir piemērots. Konverģences programmā iekļautie un Parlamenta 2010. gada pavasarī pieņemtie pasākumi tiek uzskatīti par piemērotiem budžeta mērķu sasniegšanai un veidotu gada fiskālos pasākumus aptuveni 1 % apmērā no IKP laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam. Dānija sasniegs savu pārskatīto VTM programmas satvarā. Budžeta mērķu riski ir kopumā līdzsvaroti. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas ir konverģences programmas pamatā, šķiet ticams. Lai gan balstīts uz mazliet labvēlīgākiem izaugsmes pieņēmumiem par 2012. gadu un turpmākajiem gadiem, kopumā tas atbilst Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozei. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt budžeta deficītu zem 3 % atsauces vērtības līdz 2013. gadam saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2010. gada 13. jūlijs) un sasniegt pārskatīto vidēja termiņa mērķi (VTO), pirmkārt, paredzot budžeta strukturālo līdzsvaru, kas nav zemāks par 0,5 % no IKP līdz 2015. gadam, un, otrkārt, panākot līdzsvarotu budžetu līdz 2020. gadam. Korekcijas veids minētā mērķa sasniegšanai ir piemērots. Konverģences programmā iekļautie un Parlamenta 2010. gada pavasarī pieņemtie pasākumi tiek uzskatīti par piemērotiem budžeta mērķu sasniegšanai un veidotu gada fiskālos pasākumus aptuveni 1 % apmērā no IKP laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam. Dānija sasniegs savu pārskatīto VTM programmas satvarā. Budžeta mērķu riski ir kopumā līdzsvaroti.

| (8) | Dānijas ekonomikas attīstība sāka palēnināties 2007. gadā paralēli korekcijai nekustamo īpašumu tirgū, kas veicināja iekšējās banku problēmas, kuras pastiprināja pieaugošie maksātnespējas gadījumi un bezdarbs. Lejupslīde bija smaga – ražošana samazinājās par 8 % laikposmā no 2007. gada rudens līdz 2009. gada pavasarim, un bezdarba līmenis pieauga līdz 7,4 % 2010. gadā. Nodarbinātības līmenis saruka no 79,8 % 2008. gadā līdz 76,1 % 2010. gadā, jo īpaši skarot jauniešus. Ražošana sāka atgūties 2009. gadā, un reālā IKP pieaugums 2010. gadā sasniedza 2,1 %. Ekonomikas atveseļošanos veicināja iekšējā pieprasījuma saglabāšanās (arī uz fiskālās ekspansijas rēķina), spēcīga likvīdo aktīvu atgūšana un stabila Dānijas galveno tirdzniecības partneru atgūšana. |
| --- | --- |

(8)

Dānijas ekonomikas attīstība sāka palēnināties 2007. gadā paralēli korekcijai nekustamo īpašumu tirgū, kas veicināja iekšējās banku problēmas, kuras pastiprināja pieaugošie maksātnespējas gadījumi un bezdarbs. Lejupslīde bija smaga – ražošana samazinājās par 8 % laikposmā no 2007. gada rudens līdz 2009. gada pavasarim, un bezdarba līmenis pieauga līdz 7,4 % 2010. gadā. Nodarbinātības līmenis saruka no 79,8 % 2008. gadā līdz 76,1 % 2010. gadā, jo īpaši skarot jauniešus. Ražošana sāka atgūties 2009. gadā, un reālā IKP pieaugums 2010. gadā sasniedza 2,1 %. Ekonomikas atveseļošanos veicināja iekšējā pieprasījuma saglabāšanās (arī uz fiskālās ekspansijas rēķina), spēcīga likvīdo aktīvu atgūšana un stabila Dānijas galveno tirdzniecības partneru atgūšana.

| (9) | Automātisko stabilizatoru un krīzes novēršanas pasākumu dēļ valsts bilances pārpalikums 3,2 % apmērā no IKP 2008. gadā kļuva par budžeta deficītu 2,7 % apmērā no IKP 2009. gadā. Pamatojoties uz Dānijas 2010. gada pavasara paziņojumu un Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi, ka budžeta deficīts 2010. gadā palielināsies, pārsniedzot 5 % no IKP, 2010. gada jūlijā Dānijā tika uzsākta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Lai arī negaidītie un īslaicīgie neparedzētie ienākumi, kas saistīti ar ieņēmumiem no nodokļiem, ko uzlika pensiju ienākumiem, panāca budžeta deficīta stabilizāciju 2,7 % apmērā no IKP pagājušā gadā, Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozē lēsts, ka budžeta deficīts atkal palielināsies līdz aptuveni 4 % no IKP 2011. gadā, uzsverot vajadzību pēc nepārtrauktiem un vērienīgiem konsolidācijas pasākumiem 2012. un 2013. gadā, kā plānots. Tas nozīmē 2010. gada Konsolidācijas nolīgumā pieņemto pasākumu stingru īstenošanu un izdevumu kontroli, kā izklāstīts konverģences programmā, lai nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta korekciju līdz 2013. gadam. Izvērtējot attiecībā pret prognozēto vidustermiņa iespējamo ražošanas pieauguma attiecību un ņemot vērā piesardzības pasākumus, šķiet, ka izdevumu prognozes nodrošina atbilstīgu virzību uz VTM. Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju ir nelieli. |
| --- | --- |

(9)

Automātisko stabilizatoru un krīzes novēršanas pasākumu dēļ valsts bilances pārpalikums 3,2 % apmērā no IKP 2008. gadā kļuva par budžeta deficītu 2,7 % apmērā no IKP 2009. gadā. Pamatojoties uz Dānijas 2010. gada pavasara paziņojumu un Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi, ka budžeta deficīts 2010. gadā palielināsies, pārsniedzot 5 % no IKP, 2010. gada jūlijā Dānijā tika uzsākta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Lai arī negaidītie un īslaicīgie neparedzētie ienākumi, kas saistīti ar ieņēmumiem no nodokļiem, ko uzlika pensiju ienākumiem, panāca budžeta deficīta stabilizāciju 2,7 % apmērā no IKP pagājušā gadā, Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozē lēsts, ka budžeta deficīts atkal palielināsies līdz aptuveni 4 % no IKP 2011. gadā, uzsverot vajadzību pēc nepārtrauktiem un vērienīgiem konsolidācijas pasākumiem 2012. un 2013. gadā, kā plānots. Tas nozīmē 2010. gada Konsolidācijas nolīgumā pieņemto pasākumu stingru īstenošanu un izdevumu kontroli, kā izklāstīts konverģences programmā, lai nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta korekciju līdz 2013. gadam. Izvērtējot attiecībā pret prognozēto vidustermiņa iespējamo ražošanas pieauguma attiecību un ņemot vērā piesardzības pasākumus, šķiet, ka izdevumu prognozes nodrošina atbilstīgu virzību uz VTM. Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju ir nelieli.

| (10) | Lai sasniegtu budžeta mērķus, ir svarīgi veikt ciešu kontroli, lai novērstu periodisku izdevumu pārtēriņu vietējās un reģionālās valdības mērogā. Pēdējos 20 gados valsts izdevumi nepārtraukti ir pārsnieguši budžeta mērķus. Valdība jau ir veikusi dažus pasākumus, lai risinātu šo jautājumu, un plāno ieviest jaunu izdevumu kontroles shēmu, pakļautu neatkarīgai uzraudzībai, ko veiktu Dānijas Ekonomikas padome, kā aprakstīts konverģences programmā. |
| --- | --- |

(10)

Lai sasniegtu budžeta mērķus, ir svarīgi veikt ciešu kontroli, lai novērstu periodisku izdevumu pārtēriņu vietējās un reģionālās valdības mērogā. Pēdējos 20 gados valsts izdevumi nepārtraukti ir pārsnieguši budžeta mērķus. Valdība jau ir veikusi dažus pasākumus, lai risinātu šo jautājumu, un plāno ieviest jaunu izdevumu kontroles shēmu, pakļautu neatkarīgai uzraudzībai, ko veiktu Dānijas Ekonomikas padome, kā aprakstīts konverģences programmā.

| (11) | Demogrāfisko faktoru rezultātā darbspējīgo iedzīvotāju (15–64 gadi) skaits samazināsies aptuveni par 1,5 % no 2010. līdz 2025. gadam un gandrīz par 5 % līdz 2040. gadam. Vidējā termiņā ekonomikas atveseļošanās varētu radīt spriedzi darba tirgū, kā tas notika uzplaukuma gados. Neraugoties uz jau augsto nodarbinātības līmeņa rādītāju, ir iespēja turpmāk palielināt darbaspēka piedāvājumu. Brīvprātīga priekšlaicīga pensionēšanās vecuma grupā no 60 līdz 64 gadiem ir plaši izplatīta, kā rezultātā nodarbinātības līmenis minētajā vecuma grupā ir tikai 40 %. Turklāt 10 % no darbspējīgajiem iedzīvotājiem, kas jaunāki par 40 gadiem, saņem vai nu invaliditātes pabalstus, vai strādā fleksiblu darbu (subsidizētā nodarbinātība). |
| --- | --- |

(11)

Demogrāfisko faktoru rezultātā darbspējīgo iedzīvotāju (15–64 gadi) skaits samazināsies aptuveni par 1,5 % no 2010. līdz 2025. gadam un gandrīz par 5 % līdz 2040. gadam. Vidējā termiņā ekonomikas atveseļošanās varētu radīt spriedzi darba tirgū, kā tas notika uzplaukuma gados. Neraugoties uz jau augsto nodarbinātības līmeņa rādītāju, ir iespēja turpmāk palielināt darbaspēka piedāvājumu. Brīvprātīga priekšlaicīga pensionēšanās vecuma grupā no 60 līdz 64 gadiem ir plaši izplatīta, kā rezultātā nodarbinātības līmenis minētajā vecuma grupā ir tikai 40 %. Turklāt 10 % no darbspējīgajiem iedzīvotājiem, kas jaunāki par 40 gadiem, saņem vai nu invaliditātes pabalstus, vai strādā fleksiblu darbu (subsidizētā nodarbinātība).

| (12) | Ražīguma pieaugumam ir tendence samazināties kopš 1995. gada, un viens no iespējamajiem iemesliem ir vājš izglītības sniegums. Lai gan Dānija aizvien nesavtīgi atvēl līdzekļus savai izglītības sistēmai, tomēr izglītības rezultāti ir tikai vidēji dažās galvenajās jomās, un Dānijā ir ceturtais zemākais jauniešu izglītības līmenis ES. 2009. gadā tikai 70,1 % no iedzīvotājiem 20–24 gadu vecumā bija ieguvuši vismaz vidējo izglītību (salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 78,6 % apmērā), un Starptautiskās studentu vērtēšanas programmas (PISA) aptaujas rezultāti ir vidēji. Jauniešu mācību iestādes un arodmācību iestādes nepabeigušo studentu skaits ir salīdzinoši augsts, gandrīz 50 % no audzēkņiem, kas priekšlaicīgi pārtrauc arodmācību izglītību jauniešu vidū. Turklāt aptuveni 20 % jauniešu, kuriem ir zemākā vidējā izglītība, nav turpinājuši mācības 10 gadus pēc pamatskolas beigšanas. Izglītības sistēmu kvalitātes uzlabošana arī palīdzētu novērst turpmākās nelīdzsvarotības prasmju jomā darba tirgū, kur patlaban norādīts uz iespējamo nekvalificētu darba ņēmēju pārpalikumu un kvalificētu darba ņēmēju trūkumu. Ražīguma pieaugums bija īpaši vājš būvniecības un pakalpojumu nozarē. Tas jo īpaši attiecas uz vietējiem pakalpojumiem, mazumtirdzniecības nozari, vairumtirdzniecību un individuālajiem pakalpojumiem, kur zems konkurences līmenis konkrētās nozarēs, piemēram, nopietni šķēršļi iekļūšanai tirgū, var radīt neoptimālu līdzekļu piešķiršanu. Zonu noteikšanas likumi ir stingri, ierobežojot iespējas ražošanu veicinošiem apjomradītiem ietaupījumiem mazumtirdzniecības sektorā. Lai risinātu to, ka atvērts publiskā iepirkuma tirgus attiecas tikai uz aptuveni 25 % no publiskā iepirkuma, valdība ir uzsākusi stratēģiju, lai paaugstinātu sabiedrisko pakalpojumu konkurenci, pakāpeniski palielinot publisko iepirkumu visās pašvaldībās un reģionos, un ir noteikusi jaunu mērķi pašvaldībām – panākt, lai līdz 2015. gadam 31,5 % no kopējā iepirkuma apjoma būtu publiskais iepirkums. |
| --- | --- |

(12)

Ražīguma pieaugumam ir tendence samazināties kopš 1995. gada, un viens no iespējamajiem iemesliem ir vājš izglītības sniegums. Lai gan Dānija aizvien nesavtīgi atvēl līdzekļus savai izglītības sistēmai, tomēr izglītības rezultāti ir tikai vidēji dažās galvenajās jomās, un Dānijā ir ceturtais zemākais jauniešu izglītības līmenis ES. 2009. gadā tikai 70,1 % no iedzīvotājiem 20–24 gadu vecumā bija ieguvuši vismaz vidējo izglītību (salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 78,6 % apmērā), un Starptautiskās studentu vērtēšanas programmas (PISA) aptaujas rezultāti ir vidēji. Jauniešu mācību iestādes un arodmācību iestādes nepabeigušo studentu skaits ir salīdzinoši augsts, gandrīz 50 % no audzēkņiem, kas priekšlaicīgi pārtrauc arodmācību izglītību jauniešu vidū. Turklāt aptuveni 20 % jauniešu, kuriem ir zemākā vidējā izglītība, nav turpinājuši mācības 10 gadus pēc pamatskolas beigšanas. Izglītības sistēmu kvalitātes uzlabošana arī palīdzētu novērst turpmākās nelīdzsvarotības prasmju jomā darba tirgū, kur patlaban norādīts uz iespējamo nekvalificētu darba ņēmēju pārpalikumu un kvalificētu darba ņēmēju trūkumu. Ražīguma pieaugums bija īpaši vājš būvniecības un pakalpojumu nozarē. Tas jo īpaši attiecas uz vietējiem pakalpojumiem, mazumtirdzniecības nozari, vairumtirdzniecību un individuālajiem pakalpojumiem, kur zems konkurences līmenis konkrētās nozarēs, piemēram, nopietni šķēršļi iekļūšanai tirgū, var radīt neoptimālu līdzekļu piešķiršanu. Zonu noteikšanas likumi ir stingri, ierobežojot iespējas ražošanu veicinošiem apjomradītiem ietaupījumiem mazumtirdzniecības sektorā. Lai risinātu to, ka atvērts publiskā iepirkuma tirgus attiecas tikai uz aptuveni 25 % no publiskā iepirkuma, valdība ir uzsākusi stratēģiju, lai paaugstinātu sabiedrisko pakalpojumu konkurenci, pakāpeniski palielinot publisko iepirkumu visās pašvaldībās un reģionos, un ir noteikusi jaunu mērķi pašvaldībām – panākt, lai līdz 2015. gadam 31,5 % no kopējā iepirkuma apjoma būtu publiskais iepirkums.

| (13) | Mājsaimniecību parāds IKP izteiksmē ir visaugstākais ES. Parāda līmeņu uzkrāšanās, ko veicināja aktivitāte mājokļu tirgū laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam, rada potenciālus riskus ekonomikai un finansiālajai stabilitātei. Lai arī minētos riskus mazina Dānijas sarežģītais ar hipotēkām nodrošinātais obligāciju tirgus un vairākuma mājsaimniecību kopumā stabilā finansiālā situācija (aktīvi krietni vien pārsniedz pasīvus), pēc mājokļu cenu korekcijas tika ieviesti tikai daļēji pasākumi, lai samazinātu mājokļu cenu cikliskās svārstības. |
| --- | --- |

(13)

Mājsaimniecību parāds IKP izteiksmē ir visaugstākais ES. Parāda līmeņu uzkrāšanās, ko veicināja aktivitāte mājokļu tirgū laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam, rada potenciālus riskus ekonomikai un finansiālajai stabilitātei. Lai arī minētos riskus mazina Dānijas sarežģītais ar hipotēkām nodrošinātais obligāciju tirgus un vairākuma mājsaimniecību kopumā stabilā finansiālā situācija (aktīvi krietni vien pārsniedz pasīvus), pēc mājokļu cenu korekcijas tika ieviesti tikai daļēji pasākumi, lai samazinātu mājokļu cenu cikliskās svārstības.

| (14) | Dānija ir apņēmusies īstenot daudz saistību saskaņā ar paktu “Euro plus”. Lai uzlabotu fiskālo ilgtspēju, ir panākta vienošanās stiprināt sankciju tiesību aktus attiecībā uz izdevumu kontroli vietējā mērogā, un valdība ir paredzējusi iesniegt priekšlikumu likumam par izdevumu robežvērtībām. Nodarbinātības pasākumu mērķis ir sekmēt nodarbinātību, izmantojot pensionēšanās reformu. Lai sekmētu konkurētspēju, tiesību aktu kopumā konkurences jomā ar konkrētam iniciatīvām uzmanība veltīta galvenokārt būvniecības un pakalpojumu nozarei. Papildus šīm saistībām tiek īstenota pamatīga shēma, lai sekmētu privātus risinājumus grūtībās nonākušām bankām un palīdzētu uzlabot finansiālo stabilitāti. Kopā šie pasākumi un saistības attiecas uz četrām pakta jomām. Kopumā pasākumi atbilst tiem pasākumiem, kurus veica pēc Gada izaugsmes pētījuma, un gūst panākumus ceļā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, īpaši nodarbinātības jomā. Lai gan jau ir ieviestas daudzas no paziņotajām saistībām, tuvākajā nākotnē būtu jāīsteno svarīgi pasākumi, lai uzlabotu budžeta disciplīnu (vietējā mērogā) un sekmētu nodarbinātību. Minētās saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(14)

Dānija ir apņēmusies īstenot daudz saistību saskaņā ar paktu “Euro plus”. Lai uzlabotu fiskālo ilgtspēju, ir panākta vienošanās stiprināt sankciju tiesību aktus attiecībā uz izdevumu kontroli vietējā mērogā, un valdība ir paredzējusi iesniegt priekšlikumu likumam par izdevumu robežvērtībām. Nodarbinātības pasākumu mērķis ir sekmēt nodarbinātību, izmantojot pensionēšanās reformu. Lai sekmētu konkurētspēju, tiesību aktu kopumā konkurences jomā ar konkrētam iniciatīvām uzmanība veltīta galvenokārt būvniecības un pakalpojumu nozarei. Papildus šīm saistībām tiek īstenota pamatīga shēma, lai sekmētu privātus risinājumus grūtībās nonākušām bankām un palīdzētu uzlabot finansiālo stabilitāti. Kopā šie pasākumi un saistības attiecas uz četrām pakta jomām. Kopumā pasākumi atbilst tiem pasākumiem, kurus veica pēc Gada izaugsmes pētījuma, un gūst panākumus ceļā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, īpaši nodarbinātības jomā. Lai gan jau ir ieviestas daudzas no paziņotajām saistībām, tuvākajā nākotnē būtu jāīsteno svarīgi pasākumi, lai uzlabotu budžeta disciplīnu (vietējā mērogā) un sekmētu nodarbinātību. Minētās saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā ieteikumos.

| (15) | Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, tostarp pakta “Euro plus” saistības. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Dānijā, bet arī to, kā tajās ievēroti ES noteikumi un norādes, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka 2011. gadā un turpmākajos gados jāveic nepārtraukti un vērienīgi fiskālās konsolidācijas pasākumi. Jāveic arī papildu pasākumi, lai palielinātu darbaspēka pieejamību, samazinot priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas un veltot uzmanību īpašām iedzīvotāju grupām, uzlabotu izglītības kvalitāti, stiprinātu konkurenci galvenajās nozarēs un turpmāk stabilizētu nekustamā īpašuma tirgu. |
| --- | --- |

(15)

Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, tostarp pakta “Euro plus” saistības. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Dānijā, bet arī to, kā tajās ievēroti ES noteikumi un norādes, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka 2011. gadā un turpmākajos gados jāveic nepārtraukti un vērienīgi fiskālās konsolidācijas pasākumi. Jāveic arī papildu pasākumi, lai palielinātu darbaspēka pieejamību, samazinot priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas un veltot uzmanību īpašām iedzīvotāju grupām, uzlabotu izglītības kvalitāti, stiprinātu konkurenci galvenajās nozarēs un turpmāk stabilizētu nekustamā īpašuma tirgu.

| (16) | Ņemot vērā šo izvērtējumu un Padomes Ieteikumu (2010. gada 2. jūnijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Dānijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegtā ieteikuma 1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Dānijas valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā šo izvērtējumu un Padomes Ieteikumu (2010. gada 2. jūnijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Dānijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegtā ieteikuma 1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Dānijas valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Dānijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Īstenot fiskālās konsolidācijas pasākumus 2011., 2012. un 2013. gadā un nodrošināt vidējos gada fiskālos centienus 0,5 % no IKP laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam, kā plānots, un koriģēt pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2013. gadam atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar EDP. Turpmāk, kā plānots, nodrošināt atbilstīgu pielāgojumu virzību, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi. Paātrināt vispārējās valdības budžeta deficīta samazināšanu, ja ekonomiskie apstākļi attīstās labāk, nekā pašreiz gaidāms. Stiprināt izdevumu kontroli, pieņemot saistošas izdevumu daudzgadu robežvērtības attiecībā uz vietējo, reģionālo un centrālo valdību, ievērojot kopējo vidēja termiņa vispārējā budžeta mērķi. |
| --- | --- |

1.

Īstenot fiskālās konsolidācijas pasākumus 2011., 2012. un 2013. gadā un nodrošināt vidējos gada fiskālos centienus 0,5 % no IKP laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam, kā plānots, un koriģēt pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2013. gadam atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar EDP. Turpmāk, kā plānots, nodrošināt atbilstīgu pielāgojumu virzību, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi. Paātrināt vispārējās valdības budžeta deficīta samazināšanu, ja ekonomiskie apstākļi attīstās labāk, nekā pašreiz gaidāms. Stiprināt izdevumu kontroli, pieņemot saistošas izdevumu daudzgadu robežvērtības attiecībā uz vietējo, reģionālo un centrālo valdību, ievērojot kopējo vidēja termiņa vispārējā budžeta mērķi.

| 2. | Lai pastiprinātu nodarbinātību un valsts finanšu ilgtspēju, veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu ilgtermiņa darbaspēka pieejamību, īstenojot nesen pabeigto brīvprātīgas priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas (VERP) reformu, reformējot invaliditātes pensiju un veltot lielāku uzmanību subsidētajām nodarbinātības shēmām (fleksiblās nodarbinātības sistēma) attiecībā uz visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

2.

Lai pastiprinātu nodarbinātību un valsts finanšu ilgtspēju, veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu ilgtermiņa darbaspēka pieejamību, īstenojot nesen pabeigto brīvprātīgas priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas (VERP) reformu, reformējot invaliditātes pensiju un veltot lielāku uzmanību subsidētajām nodarbinātības shēmām (fleksiblās nodarbinātības sistēma) attiecībā uz visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām.

| 3. | Paātrināt reformu īstenošanu, lai uzlabotu izglītības sistēmas kvalitāti. Samazināt skolu priekšlaicīgi pametušo skolēnu īpatsvaru, īpaši arodizglītības nozarē, un paaugstināt stažieru pieejamo vietu skaitu. |
| --- | --- |

3.

Paātrināt reformu īstenošanu, lai uzlabotu izglītības sistēmas kvalitāti. Samazināt skolu priekšlaicīgi pametušo skolēnu īpatsvaru, īpaši arodizglītības nozarē, un paaugstināt stažieru pieejamo vietu skaitu.

| 4. | Veikt pasākumus, lai novērstu konkurences šķēršļus, jo īpaši vietējo pakalpojumu un mazumtirdzniecības nozarē, pārskatot tiesību aktus par zemes izmantošanu un uzsākot iepirkumu pašvaldībās un reģionos. |
| --- | --- |

4.

Veikt pasākumus, lai novērstu konkurences šķēršļus, jo īpaši vietējo pakalpojumu un mazumtirdzniecības nozarē, pārskatot tiesību aktus par zemes izmantošanu un uzsākot iepirkumu pašvaldībās un reģionos.

| 5. | Vienlaikus atbalstot uzsākto nekustamā īpašuma tirgus stabilizāciju pēc nesenās cenu korekcijas, apsvērt preventīvus pasākumus, lai stiprinātu mājokļu tirgus un finanšu sistēmas vidēja termiņa stabilitāti, tostarp pārskatot hipotekārās un īpašuma nodokļu sistēmas darbību. |
| --- | --- |

5.

Vienlaikus atbalstot uzsākto nekustamā īpašuma tirgus stabilizāciju pēc nesenās cenu korekcijas, apsvērt preventīvus pasākumus, lai stiprinātu mājokļu tirgus un finanšu sistēmas vidēja termiņa stabilitāti, tostarp pārskatot hipotekārās un īpašuma nodokļu sistēmas darbību.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.

3

---

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/5

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Igaunijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Igaunijas stabilitātes programmu 2011.–2015. gadam

2011/C 213/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (6) | Igaunija 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2011.–2015. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(6)

Igaunija 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmu, kas attiecas uz 2011.–2015. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (7) | Pasaules finanšu krīze Igauniju skāra īpaši smagi, kas pastiprināja Igaunijas nekustamā īpašuma un patēriņa pieauguma samazināšanos. IKP kumulatīvais zaudējums 2008.–2009. gadā sasniedza 19 %, bet bezdarba līmenis līdz 2010. gadam palielinājās gandrīz četras reizes līdz 16,8 %. Tomēr ekonomika ir ātri atguvusies, un paredzams, ka reālā IKP pieaugums nākamajos gados paātrināsies. Atveseļošanos galvenokārt ir virzījis eksports, bet arī pašmāju pieprasījums pieaug, lielākoties pateicoties būtiskiem ieguldījumiem. Izaugsmes uzlabotās izredzes ir radījušas pozitīvu stimulu darba tirgū. Nodarbinātības līmenis nesen ir būtiski palielinājies, kaut gan ilgtermiņa bezdarba līmenis joprojām ir augsts. Lai arī salīdzinājumā ar pagājušo gadu inflācijas pieaugums ir palielinājies, paredzams, ka inflācija būs mērena atbilstīgi pasaules preču cenu attīstībai. |
| --- | --- |

(7)

Pasaules finanšu krīze Igauniju skāra īpaši smagi, kas pastiprināja Igaunijas nekustamā īpašuma un patēriņa pieauguma samazināšanos. IKP kumulatīvais zaudējums 2008.–2009. gadā sasniedza 19 %, bet bezdarba līmenis līdz 2010. gadam palielinājās gandrīz četras reizes līdz 16,8 %. Tomēr ekonomika ir ātri atguvusies, un paredzams, ka reālā IKP pieaugums nākamajos gados paātrināsies. Atveseļošanos galvenokārt ir virzījis eksports, bet arī pašmāju pieprasījums pieaug, lielākoties pateicoties būtiskiem ieguldījumiem. Izaugsmes uzlabotās izredzes ir radījušas pozitīvu stimulu darba tirgū. Nodarbinātības līmenis nesen ir būtiski palielinājies, kaut gan ilgtermiņa bezdarba līmenis joprojām ir augsts. Lai arī salīdzinājumā ar pagājušo gadu inflācijas pieaugums ir palielinājies, paredzams, ka inflācija būs mērena atbilstīgi pasaules preču cenu attīstībai.

| (8) | Balstoties uz stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas ir budžeta prognožu pamatā, ir ticams. Stabilitātes programmas vidēja termiņa budžeta stratēģija ir līdz 2013. gadam sasniegt vidēja termiņa mērķi, kas ir definēts kā strukturālais līdzsvars, un saglabāt to visā atlikušajā stabilitātes programmas laikā, cenšoties panākt strukturālos pārpalikumus 2013. un turpmākajos gados. Tiek prognozēts, ka vispārējā valsts budžeta stāvoklis līdz 2013. gadā būs ar pārpalikumu, bet īstermiņā pamata deficīts nedaudz pasliktināsies vienreizējās ietekmes dēļ, ko rada vides jomas ieguldījumi attiecībā uz oglekļa kreditēšanu. Stabilitātes programmas budžeta korekcijas ir balstītas uz to, ka tiek bremzēta valsts patēriņa izdevumu izaugsme. Stabilitātes programmā sniegta neliela informācija par pasākumiem, lai panāktu plānoto stāvokli, un iepriekšējie sasniegumi fiskālo mērķu sasniegšanā mazina risku, ka tie netiks sasniegti nākamajos gados. Konkrēti, iecerēto reformu mērķis ir panākt lietderības uzlabojumus vairākās jomās, piemēram, izglītības un aktīva darba tirgus politikā. Tādējādi budžeta mērķu riski šķiet visumā līdzsvaroti. Tomēr attiecībā uz turpmākajiem budžetiem būs svarīgi sniegt galveno informāciju par pasākumiem, lai vēl vairāk uzlabotu izdevumu efektivitāti, tādējādi liekot pamatus stabilitātes programmas īstenošanai. |
| --- | --- |

(8)

Balstoties uz stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas ir budžeta prognožu pamatā, ir ticams. Stabilitātes programmas vidēja termiņa budžeta stratēģija ir līdz 2013. gadam sasniegt vidēja termiņa mērķi, kas ir definēts kā strukturālais līdzsvars, un saglabāt to visā atlikušajā stabilitātes programmas laikā, cenšoties panākt strukturālos pārpalikumus 2013. un turpmākajos gados. Tiek prognozēts, ka vispārējā valsts budžeta stāvoklis līdz 2013. gadā būs ar pārpalikumu, bet īstermiņā pamata deficīts nedaudz pasliktināsies vienreizējās ietekmes dēļ, ko rada vides jomas ieguldījumi attiecībā uz oglekļa kreditēšanu. Stabilitātes programmas budžeta korekcijas ir balstītas uz to, ka tiek bremzēta valsts patēriņa izdevumu izaugsme. Stabilitātes programmā sniegta neliela informācija par pasākumiem, lai panāktu plānoto stāvokli, un iepriekšējie sasniegumi fiskālo mērķu sasniegšanā mazina risku, ka tie netiks sasniegti nākamajos gados. Konkrēti, iecerēto reformu mērķis ir panākt lietderības uzlabojumus vairākās jomās, piemēram, izglītības un aktīva darba tirgus politikā. Tādējādi budžeta mērķu riski šķiet visumā līdzsvaroti. Tomēr attiecībā uz turpmākajiem budžetiem būs svarīgi sniegt galveno informāciju par pasākumiem, lai vēl vairāk uzlabotu izdevumu efektivitāti, tādējādi liekot pamatus stabilitātes programmas īstenošanai.

| (9) | Ilgtermiņa bezdarbs joprojām ir augsts, un bezdarba līmenis reģionos ir bijis visai atšķirīgs un pastāvīgs. Neskatoties uz vērā ņemamiem palielinājumiem kopš 2009. gada, aktīva darba tirgus politikas finansējums joprojām ir viens no zemākajiem ES, un tā rezultātā neliela daļa bezdarbnieku saņem aktīvu atbalstu. Igaunijas darba tirgus ir relatīvi elastīgs, to stiprina lēmums atlikt bezdarba apdrošināšanas pabalstu palielinājumus Darba likuma paketē līdz 2013. gadam. Neskatoties uz šo elastību, Igaunijā ir salīdzinoši augsta darba nodokļu proporcija, kas var negatīvi ietekmēt darba piedāvājumu un pieprasījumu. Šī problēma ir īpaši aktuāla, ņemot vērā augsto bezdarba līmeni jauniešu un mazkvalificēto darba meklētāju vidū, kuri ir pakļauti nabadzības riskam. Reformas, kas paredzētas, lai samazinātu sociālās apdrošināšanas iemaksas, risina īstās problēmas, bet šīm reformām jānotiek, vienlaikus stiprinot budžeta stāvokli. Ir iespējams panākt lietderības uzlabojumus, izmantojot ienākumu stingrāku pārbaudi, lai veiksmīgāk izmantotu citus pabalstus. |
| --- | --- |

(9)

Ilgtermiņa bezdarbs joprojām ir augsts, un bezdarba līmenis reģionos ir bijis visai atšķirīgs un pastāvīgs. Neskatoties uz vērā ņemamiem palielinājumiem kopš 2009. gada, aktīva darba tirgus politikas finansējums joprojām ir viens no zemākajiem ES, un tā rezultātā neliela daļa bezdarbnieku saņem aktīvu atbalstu. Igaunijas darba tirgus ir relatīvi elastīgs, to stiprina lēmums atlikt bezdarba apdrošināšanas pabalstu palielinājumus Darba likuma paketē līdz 2013. gadam. Neskatoties uz šo elastību, Igaunijā ir salīdzinoši augsta darba nodokļu proporcija, kas var negatīvi ietekmēt darba piedāvājumu un pieprasījumu. Šī problēma ir īpaši aktuāla, ņemot vērā augsto bezdarba līmeni jauniešu un mazkvalificēto darba meklētāju vidū, kuri ir pakļauti nabadzības riskam. Reformas, kas paredzētas, lai samazinātu sociālās apdrošināšanas iemaksas, risina īstās problēmas, bet šīm reformām jānotiek, vienlaikus stiprinot budžeta stāvokli. Ir iespējams panākt lietderības uzlabojumus, izmantojot ienākumu stingrāku pārbaudi, lai veiksmīgāk izmantotu citus pabalstus.

| (10) | Igaunijas resursu izmantošanas intensitāte ir viena no augstākajām ES. Tas ir daļēji tāpēc, ka ražošanas struktūra ir vērsta uz energoietilpīgām nozarēm un rūpniecību. Vēl viens būtisks faktors ir zemie energoefektivitātes rādītāji nozaru līmenī. Savā valsts reformu programmā Igaunija norāda valsts energoietaupījumu mērķi 2016. gadam 9 % apmērā, salīdzinot ar prognozēm (16 % līdz 2020. gadam valsts reformu programmā). Turklāt ir maz informācijas par to, kā un kad pasākumi tiks īstenoti un kādi būs to paredzamie rezultāti. Tādējādi energoefektivitātes uzlabošanai ir vēl liels potenciāls. Lielāka energoefektivitāte visticamāk pozitīvi ietekmēs vidi un energoapgādes drošību, kā arī samazinās inflācijas spiedienu un uzlabos izmaksu konkurētspēju. |
| --- | --- |

(10)

Igaunijas resursu izmantošanas intensitāte ir viena no augstākajām ES. Tas ir daļēji tāpēc, ka ražošanas struktūra ir vērsta uz energoietilpīgām nozarēm un rūpniecību. Vēl viens būtisks faktors ir zemie energoefektivitātes rādītāji nozaru līmenī. Savā valsts reformu programmā Igaunija norāda valsts energoietaupījumu mērķi 2016. gadam 9 % apmērā, salīdzinot ar prognozēm (16 % līdz 2020. gadam valsts reformu programmā). Turklāt ir maz informācijas par to, kā un kad pasākumi tiks īstenoti un kādi būs to paredzamie rezultāti. Tādējādi energoefektivitātes uzlabošanai ir vēl liels potenciāls. Lielāka energoefektivitāte visticamāk pozitīvi ietekmēs vidi un energoapgādes drošību, kā arī samazinās inflācijas spiedienu un uzlabos izmaksu konkurētspēju.

| (11) | Neskatoties uz kopumā lielo to iedzīvotāju daļu, kuriem ir terciārā izglītība, turpmāka izglītības sistēmas reforma visos līmeņos varētu palīdzēt nodrošināt vajadzīgās prasmes, risināt jautājumu par skolu un augstākās izglītības iestāžu lielo skaitu, kā arī koncentrācijas trūkumu profesionālajā izglītībā, kā rezultātā lielai daļai iedzīvotāju nav profesionālas kvalifikācijas. Ņemot vērā demogrāfijas pašreizējās tendences, cilvēku kapitāla kvalitātes uzlabošana ir būtiska, lai vidējā termiņā palielinātu potenciālo izaugsmi. Proti, nodrošinot, ka terciārā izglītība tiek virzīta uz ekonomikai svarīgām jomām (piemēram, inženierzinātnes), varētu atbalstīt līdzsvara atjaunošanu par labu rentablām nozarēm. Izglītības reformas īstenošana arī veicinātu valsts sektora efektivitātes uzlabošanos, jo pašreizējā izglītības pārvaldības sistēma ir pārāk saskaldīta vietējā līmenī, kā rezultātā subsīdijas ir neefektīvas un pakalpojumi – zemas kvalitātes. |
| --- | --- |

(11)

Neskatoties uz kopumā lielo to iedzīvotāju daļu, kuriem ir terciārā izglītība, turpmāka izglītības sistēmas reforma visos līmeņos varētu palīdzēt nodrošināt vajadzīgās prasmes, risināt jautājumu par skolu un augstākās izglītības iestāžu lielo skaitu, kā arī koncentrācijas trūkumu profesionālajā izglītībā, kā rezultātā lielai daļai iedzīvotāju nav profesionālas kvalifikācijas. Ņemot vērā demogrāfijas pašreizējās tendences, cilvēku kapitāla kvalitātes uzlabošana ir būtiska, lai vidējā termiņā palielinātu potenciālo izaugsmi. Proti, nodrošinot, ka terciārā izglītība tiek virzīta uz ekonomikai svarīgām jomām (piemēram, inženierzinātnes), varētu atbalstīt līdzsvara atjaunošanu par labu rentablām nozarēm. Izglītības reformas īstenošana arī veicinātu valsts sektora efektivitātes uzlabošanos, jo pašreizējā izglītības pārvaldības sistēma ir pārāk saskaldīta vietējā līmenī, kā rezultātā subsīdijas ir neefektīvas un pakalpojumi – zemas kvalitātes.

| (12) | Igaunija saskaņā ar paktu “Euro Plus” ir uzņēmusies vairākas saistības. Tās ietver pasākumus, lai risinātu valsts finanšu ilgtspējas, nodarbinātības un konkurētspējas jautājumus. No fiskālā viedokļa, pakts uzliek saistības panākt budžeta bilanci līdz 2013. gadam un pārpalikumu 2014. gadā, iekļaut valsts sektora budžeta bilances prasību valsts budžeta pamatlikumā, kā arī pirmos pasākumus, lai reformētu pensiju shēmas. Lai sekmētu nodarbinātību, ir paredzēti daži nodokļu atvieglojumi. Attiecībā uz konkurētspēju pasākumu galvenā uzmanība ir vērsta uz inovāciju, augstāko izglītību un valsts pakalpojumu reformu. Pakta saistības atspoguļo darba kārtību, kas izklāstīta valsts reformu programmā. Paktā izklāstītajiem mērķiem būtu nepieciešami papildu pasākumi, lai stiprinātu darba tirgus politiku, kā arī risinātu resursu efektivitātes un enerģētikas tirgus jautājumus. Pakta “Euro Plus” saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(12)

Igaunija saskaņā ar paktu “Euro Plus” ir uzņēmusies vairākas saistības. Tās ietver pasākumus, lai risinātu valsts finanšu ilgtspējas, nodarbinātības un konkurētspējas jautājumus. No fiskālā viedokļa, pakts uzliek saistības panākt budžeta bilanci līdz 2013. gadam un pārpalikumu 2014. gadā, iekļaut valsts sektora budžeta bilances prasību valsts budžeta pamatlikumā, kā arī pirmos pasākumus, lai reformētu pensiju shēmas. Lai sekmētu nodarbinātību, ir paredzēti daži nodokļu atvieglojumi. Attiecībā uz konkurētspēju pasākumu galvenā uzmanība ir vērsta uz inovāciju, augstāko izglītību un valsts pakalpojumu reformu. Pakta saistības atspoguļo darba kārtību, kas izklāstīta valsts reformu programmā. Paktā izklāstītajiem mērķiem būtu nepieciešami papildu pasākumi, lai stiprinātu darba tirgus politiku, kā arī risinātu resursu efektivitātes un enerģētikas tirgus jautājumus. Pakta “Euro Plus” saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā ieteikumos.

| (13) | Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pakta “Euro Plus” saistības. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai šo programmu nozīmību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidei Igaunijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tā uzskata, ka, lai arī pasākumi plānotā budžeta stāvokļa sasniegšanai būtu jānorāda turpmākajos budžetos, Igaunijas iestāžu sasniegumi mazina risku, ka fiskālie mērķi netiks īstenoti. Turpmāki pasākumi būtu jāveic, lai stiprinātu darba tirgus politiku un nodrošinātu labāku stimulu darbam, uzlabotu cilvēku kapitālu ar liela mēroga izglītības reformas palīdzību, kā arī risinātu resursu efektivitātes un enerģētikas tirgus jautājumus. |
| --- | --- |

(13)

Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pakta “Euro Plus” saistības. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai šo programmu nozīmību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidei Igaunijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tā uzskata, ka, lai arī pasākumi plānotā budžeta stāvokļa sasniegšanai būtu jānorāda turpmākajos budžetos, Igaunijas iestāžu sasniegumi mazina risku, ka fiskālie mērķi netiks īstenoti. Turpmāki pasākumi būtu jāveic, lai stiprinātu darba tirgus politiku un nodrošinātu labāku stimulu darbam, uzlabotu cilvēku kapitālu ar liela mēroga izglītības reformas palīdzību, kā arī risinātu resursu efektivitātes un enerģētikas tirgus jautājumus.

| (14) | Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Igaunijas 2011. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (3) ir īpaši atspoguļots turpmāk izklāstītā ieteikuma 1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Igaunijas valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Igaunijas 2011. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (3) ir īpaši atspoguļots turpmāk izklāstītā ieteikuma 1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Igaunijas valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Igaunijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Panākt strukturālu pārpalikumu vēlākais līdz 2013. gadam, vienlaikus iegrožojot deficītu 2012. gadā ne vairāk kā 2,1 % apmērā no IKP, cieši kontrolējot izdevumus un uzlabojot valsts izdevumu efektivitāti. |
| --- | --- |

1.

Panākt strukturālu pārpalikumu vēlākais līdz 2013. gadam, vienlaikus iegrožojot deficītu 2012. gadā ne vairāk kā 2,1 % apmērā no IKP, cieši kontrolējot izdevumus un uzlabojot valsts izdevumu efektivitāti.

| 2. | Veikt pasākumus, lai atbalstītu darbaspēka pieprasījumu un samazinātu nabadzības risku, samazinot nodokļu un sociālās apdrošināšanas slogu budžetam neitrālā veidā, kā arī uzlabojot aktīvā darba tirgus politikas efektivitāti, tostarp veicot jauniem cilvēkiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem paredzētus pasākumus, jo īpaši augsta bezdarba apgabalos. |
| --- | --- |

2.

Veikt pasākumus, lai atbalstītu darbaspēka pieprasījumu un samazinātu nabadzības risku, samazinot nodokļu un sociālās apdrošināšanas slogu budžetam neitrālā veidā, kā arī uzlabojot aktīvā darba tirgus politikas efektivitāti, tostarp veicot jauniem cilvēkiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem paredzētus pasākumus, jo īpaši augsta bezdarba apgabalos.

| 3. | Nodrošināt plānoto stimulu īstenošanu, lai samazinātu ekonomikas energointensitāti un uzlabotu energoefektivitāti, un kuri ir paredzēti ēku un transporta nozarēm, tostarp nodrošinot labāku tirgus darbību. |
| --- | --- |

3.

Nodrošināt plānoto stimulu īstenošanu, lai samazinātu ekonomikas energointensitāti un uzlabotu energoefektivitāti, un kuri ir paredzēti ēku un transporta nozarēm, tostarp nodrošinot labāku tirgus darbību.

| 4. | Īstenojot izglītības sistēmas reformu, piešķirt prioritāti pasākumiem, kas uzlabo pirmsskolas izglītības pieejamību, un veicina profesionālās izglītības kvalitāti un pieejamību. Izglītības rezultātos uzmanību vairāk pievērst darba tirgus vajadzībām un nodrošināt mazkvalificētiem darba ņēmējiem iespējas piedalīties mūžizglītībā. |
| --- | --- |

4.

Īstenojot izglītības sistēmas reformu, piešķirt prioritāti pasākumiem, kas uzlabo pirmsskolas izglītības pieejamību, un veicina profesionālās izglītības kvalitāti un pieejamību. Izglītības rezultātos uzmanību vairāk pievērst darba tirgus vajadzībām un nodrošināt mazkvalificētiem darba ņēmējiem iespējas piedalīties mūžizglītībā.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.

3

---

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/8

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Francijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Francijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam

2011/C 213/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju –“Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju –“Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (6) | Francija 2011. gada 3. maijā iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(6)

Francija 2011. gada 3. maijā iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (7) | Ekonomikas un finanšu krīze Franciju ietekmēja salīdzinoši mazāk nekā citas dalībvalstis – daļēji pateicoties ievērojamiem ekonomikas stabilizatoriem un mājsaimniecību patēriņa stabilitātei; tās IKP 2009. gadā samazinājās par 2,7 %. Arī banku nozare izrādījās stabila. Ekonomika 2010. gadā atveseļojās, un kopumā IKP pieaugums bija 1,5 %. Tomēr ekonomikas krīze būtiski ietekmēja Francijas valsts finanses. Ievērojamu automātisko stabilizatoru un diskrecionāru fiskālo stimulu dēļ vispārējais valsts budžeta deficīts palielinājās no 3,3 % no IKP 2008. gadā līdz 7,5 % 2009. gadā. Tāpat krīze pastiprināja ietekmi, ko radīja darbaspēka nepietiekamā izmantošana, un strukturālās nepilnības Francijas darba tirgū, kur 2010. gadā bija salīdzinoši augsts bezdarba līmenis – 9,7 %. Turklāt pēdējos desmit gados pakāpeniski pasliktinājās preču tirdzniecības bilance, norādot uz Francijas uzņēmumu problēmām cenu un ārpuscenu konkurētspējas ziņā. |
| --- | --- |

(7)

Ekonomikas un finanšu krīze Franciju ietekmēja salīdzinoši mazāk nekā citas dalībvalstis – daļēji pateicoties ievērojamiem ekonomikas stabilizatoriem un mājsaimniecību patēriņa stabilitātei; tās IKP 2009. gadā samazinājās par 2,7 %. Arī banku nozare izrādījās stabila. Ekonomika 2010. gadā atveseļojās, un kopumā IKP pieaugums bija 1,5 %. Tomēr ekonomikas krīze būtiski ietekmēja Francijas valsts finanses. Ievērojamu automātisko stabilizatoru un diskrecionāru fiskālo stimulu dēļ vispārējais valsts budžeta deficīts palielinājās no 3,3 % no IKP 2008. gadā līdz 7,5 % 2009. gadā. Tāpat krīze pastiprināja ietekmi, ko radīja darbaspēka nepietiekamā izmantošana, un strukturālās nepilnības Francijas darba tirgū, kur 2010. gadā bija salīdzinoši augsts bezdarba līmenis – 9,7 %. Turklāt pēdējos desmit gados pakāpeniski pasliktinājās preču tirdzniecības bilance, norādot uz Francijas uzņēmumu problēmām cenu un ārpuscenu konkurētspējas ziņā.

| (8) | Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas balstīts uz budžeta prognozēm, ir labvēlīgs, jo īpaši tādēļ, ka paredzamais pieauguma līmenis pēdējos gados joprojām ir ievērojami augstāks par izaugsmes potenciālu. Tā kā 2010. gadā deficīts 7 % apmērā no IKP bija mazāks par gaidīto, stabilitātes programmā paredzēts 2013. gadā, kas ir Padomes noteiktais termiņš pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršanai, to samazināt līdz 3 % no IKP un pēc tam turpināt konsolidāciju. Parāds 2010. gadā bija 82 % no IKP, un paredzēts, ka līdz 2012. gadam tā attiecība palielināsies (86 %), bet pēc tam nedaudz saruks. Deficīta un parāda korekcijas ietekmē riski, kuri ietver iespēju, ka makroekonomikas scenārijs varētu izrādīties mazāk labvēlīgs, kā arī apstāklis, ka pasākumi nav pietiekami konkretizēti mērķu pēc 2012. gada sasniegšanai, un tas, ka agrāk bieži netika sasniegti mērķi, neraugoties uz 2010. gada rezultātu, kas bija labāks par gaidīto. Tādēļ nevar nodrošināt, ka līdz 2013. gadam tiks veikta pārmērīgā deficīta korekcija, ja vien netiks veikti nepieciešamie papildu pasākumi. Stabilitātes programmas periodā netiks sasniegts vidēja termiņa mērķis izveidot strukturāli līdzsvarotu budžetu. Laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam gada vidējie fiskālie pasākumi pēc Komisijas dienestu pārrēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodoloģijai nedaudz atpaliek no Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā iekļautā rezultāta (vairāk nekā 1 % no IKP). |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas balstīts uz budžeta prognozēm, ir labvēlīgs, jo īpaši tādēļ, ka paredzamais pieauguma līmenis pēdējos gados joprojām ir ievērojami augstāks par izaugsmes potenciālu. Tā kā 2010. gadā deficīts 7 % apmērā no IKP bija mazāks par gaidīto, stabilitātes programmā paredzēts 2013. gadā, kas ir Padomes noteiktais termiņš pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršanai, to samazināt līdz 3 % no IKP un pēc tam turpināt konsolidāciju. Parāds 2010. gadā bija 82 % no IKP, un paredzēts, ka līdz 2012. gadam tā attiecība palielināsies (86 %), bet pēc tam nedaudz saruks. Deficīta un parāda korekcijas ietekmē riski, kuri ietver iespēju, ka makroekonomikas scenārijs varētu izrādīties mazāk labvēlīgs, kā arī apstāklis, ka pasākumi nav pietiekami konkretizēti mērķu pēc 2012. gada sasniegšanai, un tas, ka agrāk bieži netika sasniegti mērķi, neraugoties uz 2010. gada rezultātu, kas bija labāks par gaidīto. Tādēļ nevar nodrošināt, ka līdz 2013. gadam tiks veikta pārmērīgā deficīta korekcija, ja vien netiks veikti nepieciešamie papildu pasākumi. Stabilitātes programmas periodā netiks sasniegts vidēja termiņa mērķis izveidot strukturāli līdzsvarotu budžetu. Laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam gada vidējie fiskālie pasākumi pēc Komisijas dienestu pārrēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotajai metodoloģijai nedaudz atpaliek no Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā iekļautā rezultāta (vairāk nekā 1 % no IKP).

| (9) | Joprojām svarīgs uzdevums ir fiskālās konsolidācijas īstenošana. Lai atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo stāvokli, ļoti svarīgi ir izvairīties no novirzēm izdevumos, veicot pastiprinātus fiskālos pasākumus – īpaši tāpēc, ka 2013. gada mērķis neparedz drošības rezervi zem noteiktās 3 % robežas no IKP. Turklāt, kā norādīts Likumu par daudzgadu valsts finanšu plānošanu laikposmam no 2011. līdz 2014. gadam, par kuru tika balsots 2010. gada decembrī, būtu lietderīgi izmantot visus neparedzētos ieņēmumus, lai paātrinātu deficīta un parāda samazināšanu. Saskaņā ar Komisijas jaunāko novērtējumu, riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet vidēji. Lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, Francija 2010. gadā pieņēma jaunu pensiju reformu. Paredzams, ka plānotajiem pasākumiem, tostarp minimālā pensionēšanās vecuma pakāpeniskai palielināšanai no 60 līdz 62 gadiem un likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanai no 65 līdz 67 gadiem, kā arī priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu pakāpeniskai pārtraukšanai būtu jāietekmē vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbinātības zemais līmenis. Turklāt paredzams, ka līdz 2018. gadam tiks līdzsvarota pensiju sistēma. Ja netiks veikti turpmāki pasākumi, pēc tam var rasties deficīts. Ar jaunāko pensiju reformu tika izveidota arī jauna valsts struktūra – Comité de pilotage des régimes de retraite, kura ir atbildīga par gada novērtējumu sniegšanu par pensiju fondu stāvokli un korektīviem pasākumu ieteikšanu gadījumā, ja iespējama pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(9)

Joprojām svarīgs uzdevums ir fiskālās konsolidācijas īstenošana. Lai atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo stāvokli, ļoti svarīgi ir izvairīties no novirzēm izdevumos, veicot pastiprinātus fiskālos pasākumus – īpaši tāpēc, ka 2013. gada mērķis neparedz drošības rezervi zem noteiktās 3 % robežas no IKP. Turklāt, kā norādīts Likumu par daudzgadu valsts finanšu plānošanu laikposmam no 2011. līdz 2014. gadam, par kuru tika balsots 2010. gada decembrī, būtu lietderīgi izmantot visus neparedzētos ieņēmumus, lai paātrinātu deficīta un parāda samazināšanu. Saskaņā ar Komisijas jaunāko novērtējumu, riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet vidēji. Lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, Francija 2010. gadā pieņēma jaunu pensiju reformu. Paredzams, ka plānotajiem pasākumiem, tostarp minimālā pensionēšanās vecuma pakāpeniskai palielināšanai no 60 līdz 62 gadiem un likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanai no 65 līdz 67 gadiem, kā arī priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu pakāpeniskai pārtraukšanai būtu jāietekmē vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbinātības zemais līmenis. Turklāt paredzams, ka līdz 2018. gadam tiks līdzsvarota pensiju sistēma. Ja netiks veikti turpmāki pasākumi, pēc tam var rasties deficīts. Ar jaunāko pensiju reformu tika izveidota arī jauna valsts struktūra – Comité de pilotage des régimes de retraite, kura ir atbildīga par gada novērtējumu sniegšanu par pensiju fondu stāvokli un korektīviem pasākumu ieteikšanu gadījumā, ja iespējama pasliktināšanās.

| (10) | Pašreizējie nodarbinātības aizsardzības tiesību akti joprojām ir pārāk stingri: pastāv juridiska nenoteiktība attiecībā uz nosacījumiem atlaišanai ekonomisku iemeslu dēļ. Tā rezultātā darba tirgū rodas situācijas, kur darba ņēmējiem ar beztermiņa darba līgumu (lielākā daļa darbaspēka “rezervju”) ir salīdzinoši lielāka drošības pakāpe, bet darba ņēmēji ar terminētu darba līgumu (lielākā daļa no pieplūduma darba tirgū) ir pakļauti nenoteiktībai. Līdz ar to jaunu darba ņēmēju vidū ir daudz lielāks terminēto līgumu īpatsvars, un ir maz gadījumu pārejai no terminētiem līgumiem uz beztermiņa līgumiem. Šī segmentācija attiecas arī uz piekļuvi arodizglītībai. Rezultātā ir liela darbaspēka mainība un ierobežota cilvēkkapitāla uzkrāšanās šo darba ņēmēju vidū. Tāpēc jauni un nekvalificēti darba ņēmēji darba tirgū ir pakļauti nesamērīgam riskam. Likuma par sociālā dialoga atjaunināšanu un 2008. gada Darba tirgus modernizācijas likuma mērķis bija padarīt mūsdienīgāku sociālo dialogu un risināt darba tirgus duālisma jautājumu. Ar pēdējo likumu jo īpaši ieviesa jaunu procedūru pastāvīgo darba līgumu pārtraukšanai uz savstarpējas vienošanās pamata (“rupture conventionnelle”), kas šobrīd tiek izmantota aizvien biežāk. |
| --- | --- |

(10)

Pašreizējie nodarbinātības aizsardzības tiesību akti joprojām ir pārāk stingri: pastāv juridiska nenoteiktība attiecībā uz nosacījumiem atlaišanai ekonomisku iemeslu dēļ. Tā rezultātā darba tirgū rodas situācijas, kur darba ņēmējiem ar beztermiņa darba līgumu (lielākā daļa darbaspēka “rezervju”) ir salīdzinoši lielāka drošības pakāpe, bet darba ņēmēji ar terminētu darba līgumu (lielākā daļa no pieplūduma darba tirgū) ir pakļauti nenoteiktībai. Līdz ar to jaunu darba ņēmēju vidū ir daudz lielāks terminēto līgumu īpatsvars, un ir maz gadījumu pārejai no terminētiem līgumiem uz beztermiņa līgumiem. Šī segmentācija attiecas arī uz piekļuvi arodizglītībai. Rezultātā ir liela darbaspēka mainība un ierobežota cilvēkkapitāla uzkrāšanās šo darba ņēmēju vidū. Tāpēc jauni un nekvalificēti darba ņēmēji darba tirgū ir pakļauti nesamērīgam riskam. Likuma par sociālā dialoga atjaunināšanu un 2008. gada Darba tirgus modernizācijas likuma mērķis bija padarīt mūsdienīgāku sociālo dialogu un risināt darba tirgus duālisma jautājumu. Ar pēdējo likumu jo īpaši ieviesa jaunu procedūru pastāvīgo darba līgumu pārtraukšanai uz savstarpējas vienošanās pamata (“rupture conventionnelle”), kas šobrīd tiek izmantota aizvien biežāk.

| (11) | Bezdarba līmenis Francijā 2010. gadā nedaudz pārsniedza ES vidējo rādītāju, un palielinās ilgtermiņa bezdarbs (3,9 % 2010. gadā salīdzinājumā ar 2,9 % 2008. gadā). Šajā saistībā valsts nodarbinātības dienestiem būtu jāuzņemas svarīga loma, lai atbalstītu bezdarbniekus darba meklējumos. Valsts nodarbinātības dienesta jaunā vienas pieturas aģentūra Pôle Emploi līdz šim ir darbojusies ar atšķirīgiem rezultātiem. Tās galvenais mērķis 2009. un 2010. gadā, ņemot vērā krīzi un darba meklētāju skaita būtisko pieaugumu, pamatā bija orientēts uz divu iepriekšējo administratīvo struktūru apvienošanu. Darbā iekārtošanas pakalpojumu nodošana ārējiem pakalpojumu sniedzējiem līdz šim ar mainīgiem panākumiem ir nodrošinājusi Pôle Emploi noteikto mērķu izpildi attiecībā uz atgriešanos darbā. Tajā pašā laikā joprojām nav pietiekami attīstīti Pôle Emploi resursi, kas paredzēti darba meklētāju individuālam atbalstam (71 pilna laika ekvivalents uz 10 000 bezdarbnieku, kas ir ievērojami mazāk par dažās citās salīdzināmās valstīs reģistrēto līmeni). |
| --- | --- |

(11)

Bezdarba līmenis Francijā 2010. gadā nedaudz pārsniedza ES vidējo rādītāju, un palielinās ilgtermiņa bezdarbs (3,9 % 2010. gadā salīdzinājumā ar 2,9 % 2008. gadā). Šajā saistībā valsts nodarbinātības dienestiem būtu jāuzņemas svarīga loma, lai atbalstītu bezdarbniekus darba meklējumos. Valsts nodarbinātības dienesta jaunā vienas pieturas aģentūra Pôle Emploi līdz šim ir darbojusies ar atšķirīgiem rezultātiem. Tās galvenais mērķis 2009. un 2010. gadā, ņemot vērā krīzi un darba meklētāju skaita būtisko pieaugumu, pamatā bija orientēts uz divu iepriekšējo administratīvo struktūru apvienošanu. Darbā iekārtošanas pakalpojumu nodošana ārējiem pakalpojumu sniedzējiem līdz šim ar mainīgiem panākumiem ir nodrošinājusi Pôle Emploi noteikto mērķu izpildi attiecībā uz atgriešanos darbā. Tajā pašā laikā joprojām nav pietiekami attīstīti Pôle Emploi resursi, kas paredzēti darba meklētāju individuālam atbalstam (71 pilna laika ekvivalents uz 10 000 bezdarbnieku, kas ir ievērojami mazāk par dažās citās salīdzināmās valstīs reģistrēto līmeni).

| (12) | Pēdējos desmit gados pamazām ir palielinājies Francijas tekošā konta deficīts, kas atspoguļo preču tirdzniecības bilances pasliktināšanos, kam daļēji iemesls ir darbaspēka izmaksu konkurētspējas samazināšanās pēc tam, kad 2003.–2005. gadā tika atkārtoti ieviesta vienota minimālā alga (iepriekšējās reformas rezultātā, kad notika pāreja uz 35 stundu darba nedēļu, izveidojās pieci dažādi minimālie līmeņi). Tika veikti daži uzlabojumi indeksācijas procedūrā (neatkarīgu ekspertu padomdevējas komisijas izveide, patstāvīgu algas pielikumu atcelšana), kuru rezultātā kļuva mērenāks minimālās algas pieaugums. Rezultātā ir būtiski samazinājies to darba ņēmēju īpatsvars, kuri saņem minimālo algu, un tas ļauj labāk diferencēt algas. Salīdzinājumā ar vidējo algu minimālā alga Francijā joprojām ir viena no lielākajām ES, pat ņemot vērā to, ka darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājuma dēļ tai piemēro daudz mazāku nodokli nekā vidējai algai. |
| --- | --- |

(12)

Pēdējos desmit gados pamazām ir palielinājies Francijas tekošā konta deficīts, kas atspoguļo preču tirdzniecības bilances pasliktināšanos, kam daļēji iemesls ir darbaspēka izmaksu konkurētspējas samazināšanās pēc tam, kad 2003.–2005. gadā tika atkārtoti ieviesta vienota minimālā alga (iepriekšējās reformas rezultātā, kad notika pāreja uz 35 stundu darba nedēļu, izveidojās pieci dažādi minimālie līmeņi). Tika veikti daži uzlabojumi indeksācijas procedūrā (neatkarīgu ekspertu padomdevējas komisijas izveide, patstāvīgu algas pielikumu atcelšana), kuru rezultātā kļuva mērenāks minimālās algas pieaugums. Rezultātā ir būtiski samazinājies to darba ņēmēju īpatsvars, kuri saņem minimālo algu, un tas ļauj labāk diferencēt algas. Salīdzinājumā ar vidējo algu minimālā alga Francijā joprojām ir viena no lielākajām ES, pat ņemot vērā to, ka darba devēja sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājuma dēļ tai piemēro daudz mazāku nodokli nekā vidējai algai.

| (13) | Francijā ir viens no ES lielākajiem darbaspēka nodokļu un sociālā nodrošinājuma slogiem, tajā pašā laikā patēriņa nodoklis ir salīdzinoši neliels. Turklāt ES vidējo rādītāju nesasniedz arī vides nodokļu ieņēmumi kā daļa no IKP. Mainot nodokļu sistēmas līdzsvaru, tostarp, piemēram, pārliekot nodokļus no darbaspēka uz patēriņu un vidi, varētu panākt labvēlīgu ietekmi uz nodarbinātību, kā arī uz vides mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(13)

Francijā ir viens no ES lielākajiem darbaspēka nodokļu un sociālā nodrošinājuma slogiem, tajā pašā laikā patēriņa nodoklis ir salīdzinoši neliels. Turklāt ES vidējo rādītāju nesasniedz arī vides nodokļu ieņēmumi kā daļa no IKP. Mainot nodokļu sistēmas līdzsvaru, tostarp, piemēram, pārliekot nodokļus no darbaspēka uz patēriņu un vidi, varētu panākt labvēlīgu ietekmi uz nodarbinātību, kā arī uz vides mērķu sasniegšanu.

| (14) | Francijā ir ļoti lieli sociālā nodrošinājuma nodokļu atbrīvojumi (tostarp “niches fiscales”). Turklāt, lai izprastu un izmantotu šīs sistēmas priekšrocības, uzņēmumiem un mājsaimniecībām ir jāveic ieguldījumi vispusīgu īpašo zināšanu apguvē. Lai gan nodokļu izdevumus izmanto, lai īstenotu kādu konkrētu ekonomikas politiku, līdz šim nav veikts sistemātisks vērtējums par to, vai ar to palīdzību ir sasniegti iecerētie mērķi, lai gan saskaņā ar Likumu par daudzgadu valsts finanšu plānošanu laikposmam no 2009. līdz 2012. gadam ir paredzēts to pārskatīt attiecīgi 2011. gadā. Līdz šim to aizvietojamība ar valsts izdevumiem ļāva Francijas iestādēm formāli izpildīt spēkā esošos izdevumiem piemērojamos noteikumus, lai gan turpmākas nobīdes vairs nav iespējamas, kā noteikts Likuma par daudzgadu valsts finanšu plānošanu laikposmam no 2011. līdz 2014. gadam 9. pantā. Francijas iestādes paredz, ka laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam nodokļu ieņēmumi nedaudz palielināsies (galvenokārt samazinot nodokļu izdevumus) par aptuveni 0,75 % no IKP. Tikai daļēji ir apzināti precīzi nodokļu izdevumi no 2012. gada, kurus varētu atcelt. |
| --- | --- |

(14)

Francijā ir ļoti lieli sociālā nodrošinājuma nodokļu atbrīvojumi (tostarp “niches fiscales”). Turklāt, lai izprastu un izmantotu šīs sistēmas priekšrocības, uzņēmumiem un mājsaimniecībām ir jāveic ieguldījumi vispusīgu īpašo zināšanu apguvē. Lai gan nodokļu izdevumus izmanto, lai īstenotu kādu konkrētu ekonomikas politiku, līdz šim nav veikts sistemātisks vērtējums par to, vai ar to palīdzību ir sasniegti iecerētie mērķi, lai gan saskaņā ar Likumu par daudzgadu valsts finanšu plānošanu laikposmam no 2009. līdz 2012. gadam ir paredzēts to pārskatīt attiecīgi 2011. gadā. Līdz šim to aizvietojamība ar valsts izdevumiem ļāva Francijas iestādēm formāli izpildīt spēkā esošos izdevumiem piemērojamos noteikumus, lai gan turpmākas nobīdes vairs nav iespējamas, kā noteikts Likuma par daudzgadu valsts finanšu plānošanu laikposmam no 2011. līdz 2014. gadam 9. pantā. Francijas iestādes paredz, ka laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam nodokļu ieņēmumi nedaudz palielināsies (galvenokārt samazinot nodokļu izdevumus) par aptuveni 0,75 % no IKP. Tikai daļēji ir apzināti precīzi nodokļu izdevumi no 2012. gada, kurus varētu atcelt.

| (15) | Mazumtirdzniecības nozarē konkurenci joprojām kavē administratīvie ierobežojumi lielu mazumtirdzniecības veikalu atvēršanai un tālākpārdošanas zem pašizmaksas aizliegums. Pakalpojumu nozarē joprojām ir šķēršļi konkurencei dažās regulētās profesijās, kurus varētu novērst, pārskatot darbības uzsākšanas nosacījumus vai pakāpeniski atceļot dažas kvotas (numerus clausus) un šo profesiju ekskluzīvās tiesības. |
| --- | --- |

(15)

Mazumtirdzniecības nozarē konkurenci joprojām kavē administratīvie ierobežojumi lielu mazumtirdzniecības veikalu atvēršanai un tālākpārdošanas zem pašizmaksas aizliegums. Pakalpojumu nozarē joprojām ir šķēršļi konkurencei dažās regulētās profesijās, kurus varētu novērst, pārskatot darbības uzsākšanas nosacījumus vai pakāpeniski atceļot dažas kvotas (numerus clausus) un šo profesiju ekskluzīvās tiesības.

| (16) | Francija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Fiskālajā jomā Francija ir apņēmusies ātri īstenot 2010. gada pensiju reformu. Lai nostiprinātu fiskālo ilgtspēju, Francija arī mainīs tās struktūru un ieviesīs saistošu budžeta daudzgadu plānošanu. Lai palielinātu darbaspēka iesaistīšanos, tiek apsvērti dažādi pasākumi aktīvas darba tirgus politikas paplašināšanai (piemēram, mācekļu prakse, lai atvieglotu gados jaunāku darba ņēmēju pāreju no skolas uz darba dzīvi, papildu bērnu aprūpes iestāžu atvēršana līdz 2012. gadam, lai uzlabotu sieviešu nodarbinātības izredzes, valsts nodarbinātības dienestu nostiprināšana darba meklētāju vajadzībām). Konkurētspējas veicināšanas pasākumi ir vērsti uz augstākās izglītības sistēmas pilnveidošanu un pētniecības un attīstības un inovācijas sekmēšanu (investissements d'avenir), kā arī uz administratīvā sloga samazināšanu, īstenojot plašu administratīvās vienkāršošanas programmu. Šīs saistības attiecas uz trim no četrām pakta jomām, neietverot finanšu nozari. Lai gan šīs saistības ir jomās, kur ir lielākās problēmas, daudzas no tām (īpaši attiecībā uz fiskālo pārvaldību vai atbalstu augstākajai izglītībai un pētniecībai un attīstībai) apstiprina valsts politikas pašreizējos virzienus/reformas. Šķiet, ka reformu programma pilnībā neatbilst to makroekonomikas problēmu apjomam, ar kurām nākas saskarties darba tirgū vai uzņēmējdarbības vidē. Turklāt valda politiska nenoteiktība attiecībā uz iecerēto konstitucionālo reformu. Ieteikumos tika novērtētas un ņemtas vērā šīs pakta “Euro plus” saistības. |
| --- | --- |

(16)

Francija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Fiskālajā jomā Francija ir apņēmusies ātri īstenot 2010. gada pensiju reformu. Lai nostiprinātu fiskālo ilgtspēju, Francija arī mainīs tās struktūru un ieviesīs saistošu budžeta daudzgadu plānošanu. Lai palielinātu darbaspēka iesaistīšanos, tiek apsvērti dažādi pasākumi aktīvas darba tirgus politikas paplašināšanai (piemēram, mācekļu prakse, lai atvieglotu gados jaunāku darba ņēmēju pāreju no skolas uz darba dzīvi, papildu bērnu aprūpes iestāžu atvēršana līdz 2012. gadam, lai uzlabotu sieviešu nodarbinātības izredzes, valsts nodarbinātības dienestu nostiprināšana darba meklētāju vajadzībām). Konkurētspējas veicināšanas pasākumi ir vērsti uz augstākās izglītības sistēmas pilnveidošanu un pētniecības un attīstības un inovācijas sekmēšanu (investissements d'avenir), kā arī uz administratīvā sloga samazināšanu, īstenojot plašu administratīvās vienkāršošanas programmu. Šīs saistības attiecas uz trim no četrām pakta jomām, neietverot finanšu nozari. Lai gan šīs saistības ir jomās, kur ir lielākās problēmas, daudzas no tām (īpaši attiecībā uz fiskālo pārvaldību vai atbalstu augstākajai izglītībai un pētniecībai un attīstībai) apstiprina valsts politikas pašreizējos virzienus/reformas. Šķiet, ka reformu programma pilnībā neatbilst to makroekonomikas problēmu apjomam, ar kurām nākas saskarties darba tirgū vai uzņēmējdarbības vidē. Turklāt valda politiska nenoteiktība attiecībā uz iecerēto konstitucionālo reformu. Ieteikumos tika novērtētas un ņemtas vērā šīs pakta “Euro plus” saistības.

| (17) | Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp pakta “Euro plus” saistības Francijai. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Francijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka ir jākonkretizē fiskālās konsolidācijas stratēģija 2012. gadam un turpmākajiem gadiem, lai nodrošinātu, ka līdz 2013. gadam tiek koriģēts pārmērīgais deficīts un panākts, ka sāk sarukt parāds. Visi neparedzētie ieņēmumi jāizmanto, lai paātrinātu deficīta un parāda samazināšanu, kā noteikts Likuma par daudzgadu valsts finanšu plānošanu laikposmam no 2011. līdz 2014. gadam 11. pantā. Pārejot no darbaspēka uz vides un patēriņa nodokļiem un racionalizējot nodokļu izdevumus, tiktu sekmēta fiskālo un vides mērķu sasniegšana un uzlabota uzņēmējdarbības vide. Turpmākie pasākumi 2011. un 2012. gadā būtu jāvērš uz tiesību aktu nodarbinātības aizsardzības jomā pielāgošanu, lai mazinātu darba tirgus duālismu, un uz valsts nodarbinātības dienestu nostiprināšanu, lai nodrošinātu plašu atbalstu darba meklētājiem. Būtu jāīsteno spēkā esošā politika attiecībā uz minimālo algu mērenību. Būtu jāveicina konkurence regulētajās profesijās un mazumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(17)

Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp pakta “Euro plus” saistības Francijai. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Francijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka ir jākonkretizē fiskālās konsolidācijas stratēģija 2012. gadam un turpmākajiem gadiem, lai nodrošinātu, ka līdz 2013. gadam tiek koriģēts pārmērīgais deficīts un panākts, ka sāk sarukt parāds. Visi neparedzētie ieņēmumi jāizmanto, lai paātrinātu deficīta un parāda samazināšanu, kā noteikts Likuma par daudzgadu valsts finanšu plānošanu laikposmam no 2011. līdz 2014. gadam 11. pantā. Pārejot no darbaspēka uz vides un patēriņa nodokļiem un racionalizējot nodokļu izdevumus, tiktu sekmēta fiskālo un vides mērķu sasniegšana un uzlabota uzņēmējdarbības vide. Turpmākie pasākumi 2011. un 2012. gadā būtu jāvērš uz tiesību aktu nodarbinātības aizsardzības jomā pielāgošanu, lai mazinātu darba tirgus duālismu, un uz valsts nodarbinātības dienestu nostiprināšanu, lai nodrošinātu plašu atbalstu darba meklētājiem. Būtu jāīsteno spēkā esošā politika attiecībā uz minimālo algu mērenību. Būtu jāveicina konkurence regulētajās profesijās un mazumtirdzniecībā.

| (18) | Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Francijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir sniegts turpmāk 1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Francijas valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Francijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir sniegts turpmāk 1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Francijas valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Francijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi.

| 1. | Nodrošināt, ka ieteikto fiskālo pasākumu gada vidējais rādītājs laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam pārsniedz 1 % no IKP, un līdz 2013. gadam īstenot pārmērīgā deficīta korekciju atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīga deficīta procedūru, tādējādi samazinot valsts parāda lielo attiecību, un pēc tam nodrošināt atbilstīgu progresu, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi; precizēt vajadzīgos atbilstošos pasākumus 2012. gadam un turpmākajiem gadiem, ja nepieciešams, veikt papildu pasākumus, un izmantot neparedzētie ieņēmumus, lai paātrinātu plānoto deficīta un parāda samazināšanos; turpināt pensiju sistēmas ilgtspējas pārskatīšanu un vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt, ka ieteikto fiskālo pasākumu gada vidējais rādītājs laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam pārsniedz 1 % no IKP, un līdz 2013. gadam īstenot pārmērīgā deficīta korekciju atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīga deficīta procedūru, tādējādi samazinot valsts parāda lielo attiecību, un pēc tam nodrošināt atbilstīgu progresu, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi; precizēt vajadzīgos atbilstošos pasākumus 2012. gadam un turpmākajiem gadiem, ja nepieciešams, veikt papildu pasākumus, un izmantot neparedzētie ieņēmumus, lai paātrinātu plānoto deficīta un parāda samazināšanos; turpināt pensiju sistēmas ilgtspējas pārskatīšanu un vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus.

| 2. | Atbilstoši valsts praksei attiecībā uz apspriešanos ar sociālajiem partneriem īstenot jaunus centienus, lai, pārskatot nodarbinātības aizsardzības tiesību aktu dažus aspektus, novērstu darba tirgus segmentāciju, uzlabojot cilvēkkapitālu un pāreju no terminētiem darba līgumiem uz beztermiņa darba līgumiem; nodrošināt, lai visas izmaiņas minimālo algu jomā atbalstītu darbavietu radīšanu. |
| --- | --- |

2.

Atbilstoši valsts praksei attiecībā uz apspriešanos ar sociālajiem partneriem īstenot jaunus centienus, lai, pārskatot nodarbinātības aizsardzības tiesību aktu dažus aspektus, novērstu darba tirgus segmentāciju, uzlabojot cilvēkkapitālu un pāreju no terminētiem darba līgumiem uz beztermiņa darba līgumiem; nodrošināt, lai visas izmaiņas minimālo algu jomā atbalstītu darbavietu radīšanu.

| 3. | Sekmēt mūžizglītības iespējas, lai palīdzētu saglabāt nodarbinātību vecāka gadagājuma darba ņēmējiem un veicinātu pasākumus, kuri atbalstītu atgriešanos darbā. Nolūkā nostiprināt pakalpojumus un individuālu atbalstu tiem, kuriem draud ilgstošs bezdarbs, paplašināt aktīva darba tirgus politiku un ieviest pasākumus, lai uzlabotu valsts nodarbinātības dienesta struktūru, lēmumu pieņemšanu un procedūras. |
| --- | --- |

3.

Sekmēt mūžizglītības iespējas, lai palīdzētu saglabāt nodarbinātību vecāka gadagājuma darba ņēmējiem un veicinātu pasākumus, kuri atbalstītu atgriešanos darbā. Nolūkā nostiprināt pakalpojumus un individuālu atbalstu tiem, kuriem draud ilgstošs bezdarbs, paplašināt aktīva darba tirgus politiku un ieviest pasākumus, lai uzlabotu valsts nodarbinātības dienesta struktūru, lēmumu pieņemšanu un procedūras.

| 4. | Palielināt nodokļu sistēmas efektivitāti, tostarp, piemēram, veicot pāreju no nodarbinātības uz vides un patēriņa nodokļiem un veicot sociālā nodrošinājuma iemaksu atbrīvojumu (to skaitā niches fiscales) skaita un izmaksu plānoto samazinājumu. |
| --- | --- |

4.

Palielināt nodokļu sistēmas efektivitāti, tostarp, piemēram, veicot pāreju no nodarbinātības uz vides un patēriņa nodokļiem un veicot sociālā nodrošinājuma iemaksu atbrīvojumu (to skaitā niches fiscales) skaita un izmaksu plānoto samazinājumu.

| 5. | Veikt papildu pasākumus, lai atceltu nepamatotus ierobežojumus attiecībā uz regulētajiem amatiem un profesijām, īpaši pakalpojumu un mazumtirdzniecības nozarē. |
| --- | --- |

5.

Veikt papildu pasākumus, lai atceltu nepamatotus ierobežojumus attiecībā uz regulētajiem amatiem un profesijām, īpaši pakalpojumu un mazumtirdzniecības nozarē.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.

3

---

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/12

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Grieķijas 2011. gada valsts reformu programmu

2011/C 213/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” – kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” – kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (1), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (1), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Grieķija 2010. gada 3. maijā iesniedza visaptverošu korekciju programmu, ko atbalsta ar eurozonas dalībvalstu un SVF sniegto finansiālo palīdzību EUR 110 miljonu apmērā. Pievienotajā saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, pamatojoties uz kuriem tiek piešķirta finansiālā palīdzība. |
| --- | --- |

(5)

Grieķija 2010. gada 3. maijā iesniedza visaptverošu korekciju programmu, ko atbalsta ar eurozonas dalībvalstu un SVF sniegto finansiālo palīdzību EUR 110 miljonu apmērā. Pievienotajā saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, pamatojoties uz kuriem tiek piešķirta finansiālā palīdzība.

| (6) | Galvenie politikas nosacījumu elementi ir iestrādāti Padomes Lēmumā 2010/320/ES (2010. gada 10. maijs) (2) un tā turpmākajos grozījumos (3), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un padziļinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu saskaņā ar Līguma 136. pantu un 126. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Galvenie politikas nosacījumu elementi ir iestrādāti Padomes Lēmumā 2010/320/ES (2010. gada 10. maijs) (2) un tā turpmākajos grozījumos (3), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un padziļinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu saskaņā ar Līguma 136. pantu un 126. panta 9. punktu.

| (7) | Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. Sagaidāms, ka Grieķija iesniegs atjauninātu stabilitātes programmu un pakta “Euro plus” īpašās saistības un darbības 2011. gadam, pamatojoties uz atjaunināto ekonomikas korekcijas programmu. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. Sagaidāms, ka Grieķija iesniegs atjauninātu stabilitātes programmu un pakta “Euro plus” īpašās saistības un darbības 2011. gadam, pamatojoties uz atjaunināto ekonomikas korekcijas programmu.

| (8) | Pēdējā desmitgadē Grieķijas izaugsmes rādītāju pamatā bija neilgtspējīgi virzītājspēki: paralēli patēriņa un mājokļos veikto ieguldījumu uzplaukumam bija augstu reālo algu pieaugums un kreditēšanas strauja attīstība; minēto izaugsmi veicināja zemas nekustamā īpašuma likmes, kas saistītas ar euro pieņemšanu un finanšu tirgus liberalizāciju. Pasaules 2008.–2009. gada krīze norādīja uz trūkumiem, tostarp uz neilgtspējīgu fiskālo politiku, ko daļēji slēpa neuzticama statistika un provizoriski augstie ieņēmumi, iesīkstējušiem darba un preču tirgiem, konkurētspējas zaudēšanu un aizvien lielāku ārējo parādu. Lai arī ne no paša sākuma, banku nozari skāra ekonomikas un uzticēšanās krīze. Fiskālā stāvokļa pasliktināšanās apjoms tika atklāts vēlu būtisku trūkumu dēļ Grieķijas grāmatvedības un statistikas sistēmās. Tas kavēja korekcijas pasākumu īstenošanu. Tā kā palielinajās bažas par Grieķijas fiskālo ilgtspēju un palielinājās izvairīšanās no riska pasaules mērogā, 2010. gada sākumā noskaņojums pret Grieķiju tirgū strauji pasliktinājās. Grieķija 2010. gada aprīlī lūdza starptautisko finansiālo palīdzību, jo tā saskārās ar apjomīgām finansējuma vajadzībām un nespēja piekļūt starptautiskajiem kapitāla tirgiem. |
| --- | --- |

(8)

Pēdējā desmitgadē Grieķijas izaugsmes rādītāju pamatā bija neilgtspējīgi virzītājspēki: paralēli patēriņa un mājokļos veikto ieguldījumu uzplaukumam bija augstu reālo algu pieaugums un kreditēšanas strauja attīstība; minēto izaugsmi veicināja zemas nekustamā īpašuma likmes, kas saistītas ar euro pieņemšanu un finanšu tirgus liberalizāciju. Pasaules 2008.–2009. gada krīze norādīja uz trūkumiem, tostarp uz neilgtspējīgu fiskālo politiku, ko daļēji slēpa neuzticama statistika un provizoriski augstie ieņēmumi, iesīkstējušiem darba un preču tirgiem, konkurētspējas zaudēšanu un aizvien lielāku ārējo parādu. Lai arī ne no paša sākuma, banku nozari skāra ekonomikas un uzticēšanās krīze. Fiskālā stāvokļa pasliktināšanās apjoms tika atklāts vēlu būtisku trūkumu dēļ Grieķijas grāmatvedības un statistikas sistēmās. Tas kavēja korekcijas pasākumu īstenošanu. Tā kā palielinajās bažas par Grieķijas fiskālo ilgtspēju un palielinājās izvairīšanās no riska pasaules mērogā, 2010. gada sākumā noskaņojums pret Grieķiju tirgū strauji pasliktinājās. Grieķija 2010. gada aprīlī lūdza starptautisko finansiālo palīdzību, jo tā saskārās ar apjomīgām finansējuma vajadzībām un nespēja piekļūt starptautiskajiem kapitāla tirgiem.

| (9) | Grieķija apņēmās īstenot ekonomikas un finanšu korekciju programmu, lai koriģētu fiskālās un ārējās nelīdzsvarotības un atjaunotu uzticību īstermiņā. Vidējā termiņā tai būtu jāveido pamats izaugsmes modelim, kas vairāk uzticas ieguldījumiem un eksportam, atbalstot izaugsmi un nodarbinātību. Korekciju programmā paredzēta visaptveroša darbība trīs jomās: i) savlaicīga fiskālās konsolidācijas stratēģija, ko atbalsta strukturāli pasākumi un labāka fiskālā kontrole; ii) strukturālas reformas darba un ražojumu tirgū, lai risinātu konkurētspējas un izaugsmes problēmu; un iii) centieni aizsargāt banku sistēmas stabilitāti. |
| --- | --- |

(9)

Grieķija apņēmās īstenot ekonomikas un finanšu korekciju programmu, lai koriģētu fiskālās un ārējās nelīdzsvarotības un atjaunotu uzticību īstermiņā. Vidējā termiņā tai būtu jāveido pamats izaugsmes modelim, kas vairāk uzticas ieguldījumiem un eksportam, atbalstot izaugsmi un nodarbinātību. Korekciju programmā paredzēta visaptveroša darbība trīs jomās: i) savlaicīga fiskālās konsolidācijas stratēģija, ko atbalsta strukturāli pasākumi un labāka fiskālā kontrole; ii) strukturālas reformas darba un ražojumu tirgū, lai risinātu konkurētspējas un izaugsmes problēmu; un iii) centieni aizsargāt banku sistēmas stabilitāti.

| (10) | Komisija ir izvērtējusi valsts reformu programmas projektu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmas lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Grieķijā, bet arī tās atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzsver, ka steidzami jāīsteno plānotie pasākumi, lai izpildītu Lēmumu 2010/320/ES, |
| --- | --- |

(10)

Komisija ir izvērtējusi valsts reformu programmas projektu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmas lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Grieķijā, bet arī tās atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzsver, ka steidzami jāīsteno plānotie pasākumi, lai izpildītu Lēmumu 2010/320/ES,

AR ŠO IESAKA Grieķijai:

Pilnībā īstenot minētos pasākumus, kas noteikti Lēmumā 2010/320/ES, kuru groza ar Lēmumu 2011/257/ES, un kas sīkāk izklāstīti 2010. gada 3. maija saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos, īpaši 2011. gada 2. jūlija pēdējā papildinājumā.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

1

(2)  OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 2010/486/ES (2010. gada 7. septembris), (OV L 241, 14.9.2010., 12. lpp.); Padomes Lēmums 2010/57/ES (2010. gada 20. decembris), (OV L 26, 29.1.2011., 15. lpp.); Padomes Lēmums 2010/257/ES (2011. gada 7. marts), (OV L 110, 29.4.2011., 26. lpp.).

3

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/14

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 213/05

| Lēmuma pieņemšanas datums | 17.12.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.31853 (N 501/10) |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Galicia |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Ayuda para la conversión de instalaciones de fueloil de Alúmina Española SA (ALCOA) — Galicia |
| Juridiskais pamats | Estatuto de Autonomía de Galicia — Convenio con empresa |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Energotaupība, Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 0,99 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 38 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 30.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Enerģētika |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Consellería de Economía e Industria de la Xunta de Galicia |
| Edificio Administrativo San Caetano s/n |
| Bloque 5 — planta 4 |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Lēmuma pieņemšanas datums

17.12.2010.

Atbalsts Nr.

SA.31853 (N 501/10)

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Galicia

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Ayuda para la conversión de instalaciones de fueloil de Alúmina Española SA (ALCOA) — Galicia

Juridiskais pamats

Estatuto de Autonomía de Galicia — Convenio con empresa

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Energotaupība, Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 0,99 miljoni

Atbalsta intensitāte

38 %

Atbalsta ilgums

Līdz 30.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Enerģētika

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Consellería de Economía e Industria de la Xunta de Galicia

Edificio Administrativo San Caetano s/n

Bloque 5 — planta 4

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 31.5.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.32595 (11/N) |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Pais Vasco |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Programa de Subvenciones para la Promoción, Difusión, y/o Normalización del Euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) en la Comunidad Autónoma Vasca |
| Juridiskais pamats | Borrador del orden de la Consejera de Cultura, por lo que se regula la concesión y se convocan subvenciones para la promoción, difusión, y/o normalización del euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kultūras veicināšana, Nozaru attīstība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | | Plānotie gada izdevumi EUR 1,576 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

31.5.2011.

Atbalsts Nr.

SA.32595 (11/N)

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Pais Vasco

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Programa de Subvenciones para la Promoción, Difusión, y/o Normalización del Euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) en la Comunidad Autónoma Vasca

Juridiskais pamats

Borrador del orden de la Consejera de Cultura, por lo que se regula la concesión y se convocan subvenciones para la promoción, difusión, y/o normalización del euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana, Nozaru attīstība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 1,576 miljoni

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 1,576 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 1,576 miljoni

Atbalsta intensitāte

60 %

Atbalsta ilgums

31.3.2011.–31.12.2011.

Tautsaimniecības nozares

Plašsaziņas līdzekļi

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Dirección de Promoción del Euskara |
| --- |
| Viceconsejería de Política Lingüistica |
| Departamento de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Victoria-Gasteiz |
| Álava, País Vasco |
| ESPAÑA |

Dirección de Promoción del Euskara

Viceconsejería de Política Lingüistica

Departamento de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Victoria-Gasteiz

Álava, País Vasco

ESPAÑA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

Eiropas Centrālā banka

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/16

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2011. gada 11. marts)

par ieteikumu Padomes lēmumam par kārtību sarunām par monetāru nolīgumu ar Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbertelemī aizjūras kopienas vārdā

(CON/2011/22)

2011/C 213/06

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2011. gada 10. martā saņēma Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par ieteikumu Padomes lēmumam par kārtību sarunām par monetāru nolīgumu ar Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbertelemī aizjūras kopienas vārdā (1) (turpmāk – “lēmuma projekts”).

ECB kompetence sniegt atzinumu balstās Līguma par Eiropas Savienības darbību 219. panta 3. punktā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | Lai gan galīgā atbildība par lēmumiem slēgt monetāros nolīgumus ar trešajām valstīm ir ES Padomei, ECB neiesaka ar euro zonas dalībvalstīm saistītajām aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ieviest euro kā to oficiālo valūtu. Senbertelemī gadījumā ECB nav iebildumu pret lēmuma projektu, ņemot vērā, ka Senbertelemī, kas ir daļa no Francijas, euro lieto kopš 1999. gada. Lai realizētu Francijas nolūku paturēt euro Senbertelemī pēc 2012. gada 1. janvāra, kad šī kopiena vairs nebūs ES teritorijas daļa (2), saskaņā ar ES tiesību aktiem jaunajai situācijai ir jārod risinājums. Ņemot vērā iepriekš minēto, monetārā nolīguma noslēgšana ar Francijas Republiku, kas rīkojas Senbertelemī vārdā, ir vēlamais risinājums, jo tas ļaus Francijai attiecībā uz Senbertelemī turpināt piemērot vienotās valūtas izmantošanai nepieciešamās ES tiesību normas šādās jomās: monetārās, banku un finanšu tiesības; pasākumi, kas nepieciešami euro izmantošanai; naudas atmazgāšanas un krāpšanas novēršana un skaidrās naudas un bezskaidrās naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršana; noteikumi par medaļām un žetoniem un noteikumi par statistikas pārskatu sniegšanas prasībām. |
| --- | --- |

1.

Lai gan galīgā atbildība par lēmumiem slēgt monetāros nolīgumus ar trešajām valstīm ir ES Padomei, ECB neiesaka ar euro zonas dalībvalstīm saistītajām aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) ieviest euro kā to oficiālo valūtu. Senbertelemī gadījumā ECB nav iebildumu pret lēmuma projektu, ņemot vērā, ka Senbertelemī, kas ir daļa no Francijas, euro lieto kopš 1999. gada. Lai realizētu Francijas nolūku paturēt euro Senbertelemī pēc 2012. gada 1. janvāra, kad šī kopiena vairs nebūs ES teritorijas daļa (2), saskaņā ar ES tiesību aktiem jaunajai situācijai ir jārod risinājums. Ņemot vērā iepriekš minēto, monetārā nolīguma noslēgšana ar Francijas Republiku, kas rīkojas Senbertelemī vārdā, ir vēlamais risinājums, jo tas ļaus Francijai attiecībā uz Senbertelemī turpināt piemērot vienotās valūtas izmantošanai nepieciešamās ES tiesību normas šādās jomās: monetārās, banku un finanšu tiesības; pasākumi, kas nepieciešami euro izmantošanai; naudas atmazgāšanas un krāpšanas novēršana un skaidrās naudas un bezskaidrās naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršana; noteikumi par medaļām un žetoniem un noteikumi par statistikas pārskatu sniegšanas prasībām.

| 2. | No lēmuma projektā izklāstītā sarunu pilnvaru apjoma ECB saprot, ka atšķirībā no nolīgumiem, kas noslēgti ar tādām trešajām valstīm kā Monako Firstiste, Andoras Firstiste, Sanmarīno Republika un Vatikāna Pilsētvalsts, šis monetārais nolīgums neatļauj Senbertelemī emitēt pašai savas euro monētas. Lai arī ECB šādu pieeju vērtē atzinīgi, juridiskās noteiktības un caurredzamības nolūkā uz to vismaz lēmuma projekta preambulā būtu jānorāda tieši. |
| --- | --- |

2.

No lēmuma projektā izklāstītā sarunu pilnvaru apjoma ECB saprot, ka atšķirībā no nolīgumiem, kas noslēgti ar tādām trešajām valstīm kā Monako Firstiste, Andoras Firstiste, Sanmarīno Republika un Vatikāna Pilsētvalsts, šis monetārais nolīgums neatļauj Senbertelemī emitēt pašai savas euro monētas. Lai arī ECB šādu pieeju vērtē atzinīgi, juridiskās noteiktības un caurredzamības nolūkā uz to vismaz lēmuma projekta preambulā būtu jānorāda tieši.

| 3. | ECB atkārtoti atzīmē, ka jebkuriem pārvedumiem, t.sk. īpašai finanšu palīdzībai bankām un citām finanšu iestādēm, kas vajadzīgi, lai atjaunotu Senbertelemī finanšu stabilitāti, jāveic uz Francijas Republikas Valsts kases rēķina. |
| --- | --- |

3.

ECB atkārtoti atzīmē, ka jebkuriem pārvedumiem, t.sk. īpašai finanšu palīdzībai bankām un citām finanšu iestādēm, kas vajadzīgi, lai atjaunotu Senbertelemī finanšu stabilitāti, jāveic uz Francijas Republikas Valsts kases rēķina.

| 4. | ECB saprot, ka visus uzdevumus, kas ietilpst Eurosistēmas kompetencē, t.sk. monetārās politikas operācijas un statistikas vākšanu, veiks Banque de France ar Institut d’Émission des Départements D’Outre-mer (IEDOM) palīdzību. |
| --- | --- |

4.

ECB saprot, ka visus uzdevumus, kas ietilpst Eurosistēmas kompetencē, t.sk. monetārās politikas operācijas un statistikas vākšanu, veiks Banque de France ar Institut d’Émission des Départements D’Outre-mer (IEDOM) palīdzību.

| 5. | ECB tāpat saprot, ka monetārajā nolīgumā nebūs paredzēts, ka Senbertelemī esošajām finanšu iestādēm ir tieša pieeja maksājumu un norēķinu sistēmām euro zonā un ka katrs šāds savienojums arī turpmāk tiks veikts ar attiecīgo Francijas iestāžu palīdzību. |
| --- | --- |

5.

ECB tāpat saprot, ka monetārajā nolīgumā nebūs paredzēts, ka Senbertelemī esošajām finanšu iestādēm ir tieša pieeja maksājumu un norēķinu sistēmām euro zonā un ka katrs šāds savienojums arī turpmāk tiks veikts ar attiecīgo Francijas iestāžu palīdzību.

| 6. | ECB ir pārliecināta, ka tās lomai sarunās par monetārajiem nolīgumiem ar AZT jābūt tādai pašai kā tās lomai sarunās par monetārajiem nolīgumiem ar trešajām valstīm. Ņemot to vērā, lēmuma projekta tekstā skaidri un nepārprotami jānosaka, ka ECB piekrišana nepieciešama visos tās kompetencē esošajos jautājumos. |
| --- | --- |

6.

ECB ir pārliecināta, ka tās lomai sarunās par monetārajiem nolīgumiem ar AZT jābūt tādai pašai kā tās lomai sarunās par monetārajiem nolīgumiem ar trešajām valstīm. Ņemot to vērā, lēmuma projekta tekstā skaidri un nepārprotami jānosaka, ka ECB piekrišana nepieciešama visos tās kompetencē esošajos jautājumos.

| 7. | ECB atzīmē, ka lēmuma projektā nav iekļauti vairāki svarīgi jautājumi, kas jārisina šādi:






  7.1. | Citos monetārajos nolīgumos Eiropas Savienības Tiesa ir iestāde, kas risina strīdus, kuri var rasties saistībā ar šādiem nolīgumiem. Lēmuma projektā skaidri jānosaka, ka tāda pati kārtība tiek piemērota arī šajā gadījumā. ECB uzskata, ka Tiesas jurisdikcija attiecībā uz šāda veida nolīgumiem nav acīmredzama un atsaucas uz vairākiem Tiesas atzinumiem, kuros Tiesa skaidri nošķīrusi dalībvalstu noslēgtos līgumus no līgumiem, ko noslēgušas dalībvalstis, kas atbildīgas par atkarīgajām teritorijām, t. i., nerīkojoties savā dalībvalstu statusā (3). |
| --- | --- | --- |

7.

ECB atzīmē, ka lēmuma projektā nav iekļauti vairāki svarīgi jautājumi, kas jārisina šādi:

7.1.

Citos monetārajos nolīgumos Eiropas Savienības Tiesa ir iestāde, kas risina strīdus, kuri var rasties saistībā ar šādiem nolīgumiem. Lēmuma projektā skaidri jānosaka, ka tāda pati kārtība tiek piemērota arī šajā gadījumā. ECB uzskata, ka Tiesas jurisdikcija attiecībā uz šāda veida nolīgumiem nav acīmredzama un atsaucas uz vairākiem Tiesas atzinumiem, kuros Tiesa skaidri nošķīrusi dalībvalstu noslēgtos līgumus no līgumiem, ko noslēgušas dalībvalstis, kas atbildīgas par atkarīgajām teritorijām, t. i., nerīkojoties savā dalībvalstu statusā (3).

| 7.2. | Viens no svarīgākajiem šī monetārā nolīguma elementiem ir garantēt, ka tiek turpināts Senbertelemī piemērot attiecīgos pašlaik spēkā esošos un nākotnē pieņemtos ES tiesību aktus ar tūlītēju tiešu ietekmi, piem., regulas, ECB saprot, ka Francijas nolūks ir šo jautājumu risināt ar grozījumu attiecīgajos Francijas likumos palīdzību.
  ECB atzīmē, ka atšķirībā no citiem monetārajiem nolīgumiem lēmuma projektā nav noteikta kopējas komitejas izveide, kas atbildētu par tiesību aktu grozījumu izstrādes virzības izvērtēšanu. ECB uzskata, ka ir neapmierinoša situācija, kurā nav šādas struktūras, kuras ietvaros ES kā viena no nolīguma parakstītājām pusēm piedalās un uzrauga, vai AZT tiek pienācīgi piemēroti attiecīgie ES tiesību akti, jo īpaši, ja vietējā banku sistēma lieto euro. ECB uzskata, ka ir būtiski par attiecīgo ES tiesību aktu piemērošanu vienoties ar Komisiju un ECB (4), piem., iekļaujot attiecīgos ES un ECB tiesību aktus monetārā nolīguma pielikumā un publicējot šādu pielikumu un tā grozījumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēl viena iespēja varētu būt, ka lēmuma projekts liek Francijai pirms Senbertelemī adresētu tiesību aktu pieņemšanas informēt ECB, ja šie tiesību akti ietilpst ECB kompetences jomās. Turklāt ES iestādēm jābūt tiesībām pieprasīt Francijai informāciju par šādiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

7.2.

Viens no svarīgākajiem šī monetārā nolīguma elementiem ir garantēt, ka tiek turpināts Senbertelemī piemērot attiecīgos pašlaik spēkā esošos un nākotnē pieņemtos ES tiesību aktus ar tūlītēju tiešu ietekmi, piem., regulas, ECB saprot, ka Francijas nolūks ir šo jautājumu risināt ar grozījumu attiecīgajos Francijas likumos palīdzību.

ECB atzīmē, ka atšķirībā no citiem monetārajiem nolīgumiem lēmuma projektā nav noteikta kopējas komitejas izveide, kas atbildētu par tiesību aktu grozījumu izstrādes virzības izvērtēšanu. ECB uzskata, ka ir neapmierinoša situācija, kurā nav šādas struktūras, kuras ietvaros ES kā viena no nolīguma parakstītājām pusēm piedalās un uzrauga, vai AZT tiek pienācīgi piemēroti attiecīgie ES tiesību akti, jo īpaši, ja vietējā banku sistēma lieto euro. ECB uzskata, ka ir būtiski par attiecīgo ES tiesību aktu piemērošanu vienoties ar Komisiju un ECB (4), piem., iekļaujot attiecīgos ES un ECB tiesību aktus monetārā nolīguma pielikumā un publicējot šādu pielikumu un tā grozījumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēl viena iespēja varētu būt, ka lēmuma projekts liek Francijai pirms Senbertelemī adresētu tiesību aktu pieņemšanas informēt ECB, ja šie tiesību akti ietilpst ECB kompetences jomās. Turklāt ES iestādēm jābūt tiesībām pieprasīt Francijai informāciju par šādiem tiesību aktiem.

| 7.3. | ECB saprot, ka pēc Senbertelemī statusa maiņas 2012. gada 1. janvārī uz to vairs neattieksies tieši piemērojamās ES tiesību normas, kas ļauj attiecīgajām ES struktūrām, piem., Eiropolam, veikt darbības cīņā ar euro banknošu viltošanu. Šis jautājums arī jāatrisina monetārajā nolīgumā, lēmuma projektam pilnvarojot ES iekļaut šādu normu monetārajā nolīgumā. |
| --- | --- |

7.3.

ECB saprot, ka pēc Senbertelemī statusa maiņas 2012. gada 1. janvārī uz to vairs neattieksies tieši piemērojamās ES tiesību normas, kas ļauj attiecīgajām ES struktūrām, piem., Eiropolam, veikt darbības cīņā ar euro banknošu viltošanu. Šis jautājums arī jāatrisina monetārajā nolīgumā, lēmuma projektam pilnvarojot ES iekļaut šādu normu monetārajā nolīgumā.

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajā lēmumā, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 11. martā

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  SEC(2011) 249 galīgā redakcija.

1

(2)  3. pants Eiropadomes 2010. gada 29. oktobra lēmumā, ar ko groza statusu, kas Senbertelemī salai piešķirts attiecībā uz Eiropas Savienību, OV L 325, 9.12.2010., 4. lpp.

2

(3)  Atzinuma 1/78 62. punkts un Atzinuma 1/94 17. punkts: “attiecīgās teritorijas, ciktāl tās paliek ārpus EEK Līguma piemērošanas jomas, attiecībā uz Kopienu ir tādā pašā stāvoklī kā valstis, kas nav dalībvalstis. Attiecīgi, valstis, kas atbild par savām atkarīgajām teritorijām tiek aicinātas slēgt nolīgumu tādu valstu statusā, kas atbild par savu atkarīgo teritoriju starptautiskajām attiecībām, kuras ir ārpus Eiropas Kopienas tiesību piemērošanas jomas, nevis Kopienas dalībvalstu statusā.”

3

(4)  Sk. arī Atzinumu pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 109.l panta 4. punktu par priekšlikumu Padomes lēmumam par monetārajiem pasākumiem Francijas teritoriālajās kopienās Sanpjērā un Mikelonā un Majotā, OV C 127, 7.5.1999., 5. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| 1.
     
  grozījums |
| 6. apsvērums |
| “(6) | Tāpēc, lai nodrošinātu attiecīgo ES tiesību aktu nepārtrauktu piemērojamību Senbertelemī, ir jārisina sarunas par monetāru nolīgumu starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbertelemī aizjūras kopienas vārdā,” |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

1.
     
  grozījums

6. apsvērums

“(6)

Tāpēc, lai nodrošinātu attiecīgo ES tiesību aktu nepārtrauktu piemērojamību Senbertelemī, ir jārisina sarunas par monetāru nolīgumu starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbertelemī aizjūras kopienas vārdā,”

| “(6) | Tāpēc, lai nodrošinātu attiecīgo ES tiesību aktu nepārtrauktu piemērojamību Senbertelemī, ir jārisina sarunas par monetāru nolīgumu starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbertelemī aizjūras kopienas vārdā,. ECB jāiekļauj šajās sarunās un tās piekrišana nepieciešama jautājumos, kas ietilpst ECB kompetences jomās,” |
| --- | --- |

“(6)

Tāpēc, lai nodrošinātu attiecīgo ES tiesību aktu nepārtrauktu piemērojamību Senbertelemī, ir jārisina sarunas par monetāru nolīgumu starp Eiropas Savienību un Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbertelemī aizjūras kopienas vārdā,. ECB jāiekļauj šajās sarunās un tās piekrišana nepieciešama jautājumos, kas ietilpst ECB kompetences jomās,”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. 5. grozījuma paskaidrojumus.

Sk. 5. grozījuma paskaidrojumus.

2.
     
  grozījums

2.

grozījums

7. apsvērums

Jauns apsvērums

| “(7) | Sarunu pilnvaru mērķis nav atļaut vai piešķirt Senbertelemī aizjūras kopienai tiesības izgatavot vai emitēt savas euro monētas. Attiecībā uz euro monētu izmantošanu tiks turpināta esošā situācija.” |
| --- | --- |

“(7)

Sarunu pilnvaru mērķis nav atļaut vai piešķirt Senbertelemī aizjūras kopienai tiesības izgatavot vai emitēt savas euro monētas. Attiecībā uz euro monētu izmantošanu tiks turpināta esošā situācija.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. šī atzinuma 2. punktu. ECB uzskata, ka juridiskās noteiktība un caurredzamība šajā jautājumā ir īpaši svarīga, jo šis ir pirmais monetārais nolīgums, kas attiecas uz AZT teritoriju, un tādēļ šis nolīgums var tikt uzskatīts par precedentu.

Sk. šī atzinuma 2. punktu. ECB uzskata, ka juridiskās noteiktība un caurredzamība šajā jautājumā ir īpaši svarīga, jo šis ir pirmais monetārais nolīgums, kas attiecas uz AZT teritoriju, un tādēļ šis nolīgums var tikt uzskatīts par precedentu.

3.
     
  grozījums

3.

grozījums

1. panta d) apakšpunkts

Jauns noteikums

| “d) | Francijas Republikai ir pienākums nodrošināt pareizu un pilnīgu parasti tieši piemērojamo ES un ECB tiesību aktu piemērošanu Senbertelemī, un par šo aktu piemērošanas uzraudzību arī turpmāk atbildēs Francijas iestādes, kas tajā pašā laikā pilnībā informē Komisiju un ECB.” |
| --- | --- |

“d)

“d)

Francijas Republikai ir pienākums nodrošināt pareizu un pilnīgu parasti tieši piemērojamo ES un ECB tiesību aktu piemērošanu Senbertelemī, un par šo aktu piemērošanas uzraudzību arī turpmāk atbildēs Francijas iestādes, kas tajā pašā laikā pilnībā informē Komisiju un ECB.”

Francijas Republikai ir pienākums nodrošināt pareizu un pilnīgu parasti tieši piemērojamo ES un ECB tiesību aktu piemērošanu Senbertelemī, un par šo aktu piemērošanas uzraudzību arī turpmāk atbildēs Francijas iestādes, kas tajā pašā laikā pilnībā informē Komisiju un ECB.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. šī atzinuma 7.2. punktu.

Sk. šī atzinuma 7.2. punktu.

4.
     
  grozījums

4.

grozījums

1. panta e) apakšpunkts

Jauns noteikums

| “e) | Monetārais nolīgums nosaka Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmuma, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (2) piemērošanu Senbertelemī attiecībā uz euro banknošu viltošanu. |
| --- | --- |

“e)

e)

Monetārais nolīgums nosaka Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmuma, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (2) piemērošanu Senbertelemī attiecībā uz euro banknošu viltošanu.

Monetārais nolīgums nosaka Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmuma, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (2

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. šī atzinuma 7.3. punktu. ECB uzskata, ka Francija nevar vienpusēji paplašināt Eiropola uzdevumu un kompetences euro banknošu integritātes aizsardzībā ģeogrāfisko piemērošanas jomu.

Sk. šī atzinuma 7.3. punktu. ECB uzskata, ka Francija nevar vienpusēji paplašināt Eiropola uzdevumu un kompetences euro banknošu integritātes aizsardzībā ģeogrāfisko piemērošanas jomu.

5.
     
  grozījums

5.

grozījums

2. pants

“Komisija risina sarunas ar Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbertelemī aizjūras kopienas vārdā. ECB pilnībā iesaistās sarunās un vienojas par jautājumiem, kas ietilpst tās kompetences jomā.”

“Komisija risina sarunas ar Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbertelemī aizjūras kopienas vārdā. ECB pilnībā iesaistās sarunās un tās piekrišana nepieciešama jautājumos, kas ietilpst tās kompetences jomā.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šis skaidrais un nepārprotamais formulējums attiecībā uz ECB lomu izmantots vairākos Padomes lēmumos par sarunu pilnvarām, kā arī pašos monetārajos nolīgumos. Jaunākais piemērs ir Padomes 2011. gada 25. februāra Lēmums par kārtību atkārtotām sarunām par Monetāro nolīgumu starp Francijas Republikas valdību Eiropas Kopienas vārdā un Viņa Augstības Monako prinča valdību (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

Šis skaidrais un nepārprotamais formulējums attiecībā uz ECB lomu izmantots vairākos Padomes lēmumos par sarunu pilnvarām, kā arī pašos monetārajos nolīgumos. Jaunākais piemērs ir Padomes 2011. gada 25. februāra Lēmums par kārtību atkārtotām sarunām par Monetāro nolīgumu starp Francijas Republikas valdību Eiropas Kopienas vārdā un Viņa Augstības Monako prinča valdību (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

6.
     
  grozījums

6.

grozījums

Jauns 3.pants

Noteikuma nav

“Monetārajā nolīgumā nosaka, ka Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir risināt strīdus, kas var rasties interpretējot un piemērojot nolīgumu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. šī atzinuma 7.1. punktu.

Sk. šī atzinuma 7.1. punktu.

---

(1)  Teksts treknrakstā ir teksts, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir teksts, kuru ECB ierosina svītrot.

1

(2)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.”

2

---

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/21

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2011. gada 4. jūlijs)

par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai parakstītu un noslēgtu Eiropas Savienības un Francijas Republikas monetāro nolīgumu par euro saglabāšanu Senbartelmī pēc tās statusa maiņas attiecībā pret Eiropas Savienību

(CON/2011/56)

2011/C 213/07

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2011. gada 29. jūnijā saņēma Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai parakstītu un noslēgtu Eiropas Savienības un Francijas Republikas monetāro nolīgumu par euro saglabāšanu Senbartelmī pēc tās statusa maiņas attiecībā pret Eiropas Savienību (1) (turpmāk tekstā – “ierosinātais lēmums”), un par ierosinātajam lēmumam pievienoto monetārā nolīguma tekstu.

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo ierosinātais lēmums ir saistīts ar monetāro nolīgumu, uz ko attiecas Līguma 219. panta 3. punkts. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

ECB atzinīgi novērtē ierosināto lēmumu, jo pievienotajā monetārā nolīguma tekstā ir pienācīgi atspoguļoti ECB apsvērumi un redakcionālie priekšlikumi, kas iekļauti ECB 2011. gada 11. marta Atzinumā CON/2011/22 par ieteikumu Padomes lēmumam par kārtību sarunām par monetāru nolīgumu ar Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbartelmī aizjūras kopienas vārdā (2), un sarunu procesā paustā ECB nostāja.

Tomēr ECB ir konkrēti redakcionāli priekšlikumi attiecībā uz ierosināto lēmumu, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību starp Padomes Lēmumu par kārtību sarunām par monetāru nolīgumu ar Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbartelmī aizjūras kopienas vārdā (3), un šo ierosināto lēmumu.

Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 4. jūlijā

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2011) 360 galīgā redakcija.

1

(2)  Publicēts vienlaicīgi ar šo atzinumu.

2

(3)  Vēl nav publicēts.

3

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| 1.
     
  grozījums |
| Ceturtais pamatojums (jauns) |
| Pašlaik teksta nav. | “ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu,” |
| Paskaidrojums


  Ierosinātais grozījums ir vajadzīgs, lai atspoguļotu faktu, ka šis Savienības akts ir pieņemts saskaņā ar Līguma 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, ar ko noteikts pienākums apspriesties ar ECB par jebkuru ierosinātu Savienības aktu, kas ietilpst tās kompetencē. |
| 2.
     
  grozījums |
| 3. apsvērums |
| “(3) | Padome 2011. gada 13. aprīlī piešķīra Komisijai atļauju, lai tā, rīkojoties kopā ar Eiropas Centrālo banku un ar tās piekrišanu jomās, kuras ir tās kompetencē, monetārā nolīguma noslēgšanai risinātu sarunas ar Francijas Republiku, kas iestājas par labu Francijas aizjūras pašvaldībai Senbartelmī. Nolīgums ir ticis parafēts 2011. gada 30. maijā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

1.
     
  grozījums

Ceturtais pamatojums (jauns)

Pašlaik teksta nav.

“ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu,”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātais grozījums ir vajadzīgs, lai atspoguļotu faktu, ka šis Savienības akts ir pieņemts saskaņā ar Līguma 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, ar ko noteikts pienākums apspriesties ar ECB par jebkuru ierosinātu Savienības aktu, kas ietilpst tās kompetencē.

Ierosinātais grozījums ir vajadzīgs, lai atspoguļotu faktu, ka šis Savienības akts ir pieņemts saskaņā ar Līguma 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, ar ko noteikts pienākums apspriesties ar ECB par jebkuru ierosinātu Savienības aktu, kas ietilpst tās kompetencē.

2.
     
  grozījums

2.

grozījums

3. apsvērums

“(3)

Padome 2011. gada 13. aprīlī piešķīra Komisijai atļauju, lai tā, rīkojoties kopā ar Eiropas Centrālo banku un ar tās piekrišanu jomās, kuras ir tās kompetencē, monetārā nolīguma noslēgšanai risinātu sarunas ar Francijas Republiku, kas iestājas par labu Francijas aizjūras pašvaldībai Senbartelmī. Nolīgums ir ticis parafēts 2011. gada 30. maijā.”

| “(3) | Padome 2011. gada 13. aprīlī piešķīra Komisijai atļauju, lai tā , monetārā nolīguma noslēgšanai risinātu sarunas ar Francijas Republiku, kas iestājas par labu Francijas aizjūras pašvaldībai Senbartelmī, un pilnībā iesaistītu šajās sarunās ECB, saskaņojot ar ECB tās kompetencē esošos jautājumus. Nolīgums ir ticis parafēts 2011. gada 30. maijā.” |
| --- | --- |

“(3)

Padome 2011. gada 13. aprīlī piešķīra Komisijai atļauju, lai tā , monetārā nolīguma noslēgšanai risinātu sarunas ar Francijas Republiku, kas iestājas par labu Francijas aizjūras pašvaldībai Senbartelmī, un pilnībā iesaistītu šajās sarunās ECB, saskaņojot ar ECB tās kompetencē esošos jautājumus. Nolīgums ir ticis parafēts 2011. gada 30. maijā.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātais grozījums ir vajadzīgs, lai saskaņotu ierosināto lēmumu ar Padomes lēmuma par kārtību sarunām par monetāru nolīgumu ar Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbartelmī aizjūras kopienas vārdā
   (2)
  6. apsvērumu un 1. pantu.

Ierosinātais grozījums ir vajadzīgs, lai saskaņotu ierosināto lēmumu ar Padomes lēmuma par kārtību sarunām par monetāru nolīgumu ar Francijas Republiku, kas rīkojas Francijas Senbartelmī aizjūras kopienas vārdā

2

6. apsvērumu un 1. pantu

---

(1)  Teksts treknrakstā ir tā daļa, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir tā daļa, kuru ECB ierosina svītrot.

1

(2)  Vēl nav publicēts.

2

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/23

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 19. jūlijs

2011/C 213/08

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4160 |
| JPY | Japānas jena | 111,77 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4564 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87890 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2300 |
| CHF | Šveices franks | 1,1607 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8620 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,480 |
| HUF | Ungārijas forints | 271,50 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0283 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2580 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3517 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3273 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3534 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,0387 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6628 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7220 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 500,74 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,8639 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,1539 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4433 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 101,51 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2572 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,610 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,7450 |
| THB | Taizemes bāts | 42,373 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2252 |
| MXN | Meksikas peso | 16,5755 |
| INR | Indijas rūpija | 63,0120 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4160

JPY

Japānas jena

111,77

DKK

Dānijas krona

7,4564

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87890

SEK

Zviedrijas krona

9,2300

CHF

Šveices franks

1,1607

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8620

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,480

HUF

Ungārijas forints

271,50

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

4,0283

RON

Rumānijas leja

4,2580

TRY

Turcijas lira

2,3517

AUD

Austrālijas dolārs

1,3273

CAD

Kanādas dolārs

1,3534

HKD

Hongkongas dolārs

11,0387

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6628

SGD

Singapūras dolārs

1,7220

KRW

Dienvidkorejas vona

1 500,74

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,8639

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,1539

HRK

Horvātijas kuna

7,4433

IDR

Indonēzijas rūpija

12 101,51

MYR

Malaizijas ringits

4,2572

PHP

Filipīnu peso

60,610

RUB

Krievijas rublis

39,7450

THB

Taizemes bāts

42,373

BRL

Brazīlijas reāls

2,2252

MXN

Meksikas peso

16,5755

INR

Indijas rūpija

63,0120

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/24

---

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un informācija par paredzēto apbalvojumu saistībā ar 2011. un 2012. gada darba programmām, kas iekļautas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem

2011/C 213/09

Ar šo aicinām iesniegt priekšlikumus un informējam par paredzēto apbalvojumu saistībā ar 2011. un 2012. gada “Sadarbības”, “Ideju”, “Cilvēku” un “Iespēju” darba programmām, kas iekļautas Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam).

Priekšlikumi iesniedzami attiecībā uz turpmāk minētajiem uzaicinājumiem un apbalvojumu. Uzaicinājumu termiņi un budžets ir minēti uzaicinājumu tekstos, kas ir publicēti attiecīgajā Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē.

Īpašā programma “Sadarbība”

| Tēma | Uzaicinājuma kods |
| --- | --- |
| 1. | Veselība |

Tēma

Uzaicinājuma kods

1.

Veselība

FP7-HEALTH-2012-INNOVATION-1

FP7-HEALTH-2012- INNOVATION-2

| 2. | Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, biotehnoloģija |
| --- | --- |

2.

Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, biotehnoloģija

FP7-KBBE-2012-6 — single stage

| 3. | Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas |
| --- | --- |

3.

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas

FP7-ICT-2011-8

FP7-2012-ICT-GC

| 4. | Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas |
| --- | --- |

4.

Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

FP7-NMP-2012-LARGE-6

FP7-NMP-2012-SMALL-6

FP7-NMP-2012-SME-6

FP7-NMP-2011-CSA-6

| 5. | Enerģētika |
| --- | --- |

5.

Enerģētika

FP7-ENERGY-2012-1

FP7-ENERGY-2012-2

FP7-ENERGY-2012-SMARTCITIES

| 6. | Vide (ieskaitot klimata pārmaiņas) |
| --- | --- |

6.

Vide (ieskaitot klimata pārmaiņas)

FP7-ENV-2012 — two stage

FP7-ENV-2012 — one stage

| 7. | Transports |
| --- | --- |

7.

Transports

FP7-AAT-2012-RTD-1

FP7-AAT-2012-RTD-L0

FP7-AAT-2012-RTD-JAPAN

FP7-SST-2012-RTD-1

FP7-TPT-2012-RTD-1

FP7-TRANSPORT-2012-MOVE-1

| 8. | Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes |
| --- | --- |

8.

Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes

FP7-SSH-2012-1

FP7-SSH-2012-2

| 9. | Kosmoss |
| --- | --- |

9.

Kosmoss

FP7-SPACE-2012-1

| 10. | Drošība |
| --- | --- |

10.

Drošība

FP7-SEC-2012-1

Starptematiskas pieejas

Tēmas: 4. Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas. 6. Vide. 7. Transports. Publiskā un privātā partnerība “Videi nekaitīgi automobiļi” (šis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus aptver vairākus tematus un apvieno vairākas jomas)

FP7-2012-GC-MATERIALS

Tēmas: 3. Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas. 4. Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas. 5. Enerģētika. 6. Vide (ieskaitot klimata pārmaiņas) (koordinēti). Publiskā un privātā partnerība “Energoefektīvas ēkas”

FP7-2012-NMP-ENV-ENERGY-ICT-EeB

Tēmas: 3. Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas. 4. Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, publiskā un privātā partnerība “Nākotnes rūpnīcas”

FP7-2012-NMP-ICT-FoF

Tēmas: 1. Veselība. 2. Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, biotehnoloģija. 4. Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; 5. Enerģētika 7. Transports (ieskaitot aeronautiku). 8. Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes (koordinēti)

FP7-ERANET-2012-RTD

Īpašā programma “Idejas”

| Uzaicinājuma nosaukums | Uzaicinājuma kods |
| --- | --- |
| EPP piešķīrums neatkarīgas pētniecības uzsākšanai | ERC-2012-StG |

Uzaicinājuma nosaukums

Uzaicinājuma kods

EPP piešķīrums neatkarīgas pētniecības uzsākšanai

ERC-2012-StG

Īpašā programma “Cilvēki”

| Uzaicinājuma nosaukums | Uzaicinājuma kods |
| --- | --- |
| Marijas Kirī vārdā nosauktie pētnieku sākotnējās sagatavošanas tīkli | FP7-PEOPLE-2012-ITN |
| Marijas Kirī vārdā nosauktā pētniecības personāla starptautiskās apmaiņas programma | FP7-PEOPLE-2012-IRSES |

Uzaicinājuma nosaukums

Uzaicinājuma kods

Marijas Kirī vārdā nosauktie pētnieku sākotnējās sagatavošanas tīkli

FP7-PEOPLE-2012-ITN

Marijas Kirī vārdā nosauktā pētniecības personāla starptautiskās apmaiņas programma

FP7-PEOPLE-2012-IRSES

Īpašā programma “Iespējas”

| Daļa | Uzaicinājuma kods |
| --- | --- |
| 1. | Pētniecības infrastruktūras |

Daļa

Uzaicinājuma kods

1.

Pētniecības infrastruktūras

FP7-INFRASTRUCTURES-2012-1

| 2. | Pētniecība MVU vajadzībām |
| --- | --- |

2.

Pētniecība MVU vajadzībām

FP7-SME-2012

| 3. | Zināšanu reģioni |
| --- | --- |

3.

Zināšanu reģioni

FP7-REGIONS-2012-2013-1

| 4. | Zinātniskais potenciāls |
| --- | --- |

4.

Zinātniskais potenciāls

FP7-REGPOT-2012-2013-1

| 5. | Zinātne sabiedrībā |
| --- | --- |

5.

Zinātne sabiedrībā

FP7-SCIENCE-IN-SOCIETY-2012-1

| 6. | Pētniecības politiku saskaņota attīstība |
| --- | --- |

6.

Pētniecības politiku saskaņota attīstība

FP7-COH-2012-PROCURERS

Apbalvojums sievietēm novatorēm

| 7. | Starptautiskās sadarbības pasākumi |
| --- | --- |

7.

Starptautiskās sadarbības pasākumi

FP7-INCO-2012-1

FP7-INCO-2012-2

Šie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un informācija par paredzēto apbalvojumu attiecas uz darba programmām, kas pieņemtas ar Komisijas 2011. gada 19. jūlija Lēmumu C(2011) 4961, Komisijas 2011. gada 19. jūlija Lēmumu C(2011) 5033, Komisijas 2011. gada 19. jūlija Lēmumu C(2011) 5068 un Komisijas 2011. gada 19. jūlija Lēmumu C(2011) 5023.

Sīkāka informācija par uzaicinājumiem un paredzēto apbalvojumu, darba programmas un norādījumi kandidātiem par to, kā iesniegt priekšlikumus, ir pieejami attiecīgajā Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/27

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 213/10

| 1. | Komisija 2011. gada 13. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Bain Capital Investors, LLC (“Bain Capital Investors”, ASV) un OCM IMC Holdings, L.P., ko pilnībā kontrolē Oaktree Capital Group, LLC (“Oaktree”, ASV), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu International Market Centers, LP (“IMC”, ASV). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 13. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Bain Capital Investors, LLC (“Bain Capital Investors”, ASV) un OCM IMC Holdings, L.P., ko pilnībā kontrolē Oaktree Capital Group, LLC (“Oaktree”, ASV), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu International Market Centers, LP (“IMC”, ASV).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Bain Capital Investors: privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Bain Capital Investors: privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība,

| — | uzņēmums Oaktree: alternatīvi un netradicionāli ieguldījumu fondi, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Oaktree: alternatīvi un netradicionāli ieguldījumu fondi,

| — | uzņēmums IMC: nekustamo īpašumu (izstāžu zāļu) īpašnieks un pārvaldītājs ASV. |
| --- | --- |

—

uzņēmums IMC: nekustamo īpašumu (izstāžu zāļu) īpašnieks un pārvaldītājs ASV.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 20.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 213/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 213/28

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 213/11

| 1. | Komisija 2011. gada 12. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Thermo Fisher Scientific, Inc. (“Thermo Fisher”, ASV) minētās Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu CB Diagnostics Holding AB, kas ir kontrolakciju sabiedrība un vienīgais īpašnieks uzņēmumam Phadia Holding AB (“Phadia”, Zviedrija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 12. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Thermo Fisher Scientific, Inc. (“Thermo Fisher”, ASV) minētās Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu CB Diagnostics Holding AB, kas ir kontrolakciju sabiedrība un vienīgais īpašnieks uzņēmumam Phadia Holding AB (“Phadia”, Zviedrija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Thermo Fisher: laboratorijas aprīkojums dzīvības zinātnēm un saistītie produkti, tostarp in vitro diagnostikas sistēmas, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Thermo Fisher: laboratorijas aprīkojums dzīvības zinātnēm un saistītie produkti, tostarp in vitro diagnostikas sistēmas,

| — | uzņēmums Phadia: imūndiagnostikas asins analīžu sistēmas klīniskās diagnostikas vajadzībām (in vitro) un alerģisku un autoimūnu saslimšanu uzraudzībai. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Phadia: imūndiagnostikas asins analīžu sistēmas klīniskās diagnostikas vajadzībām (in vitro) un alerģisku un autoimūnu saslimšanu uzraudzībai.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---