# Úřední věstník C 213/2011

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2011.213.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 213 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5420. července 2011 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2011.213.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 213

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5420. července 2011

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Rada |
| 2011/C 213/01 | Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2011–2015 | 1 |
| 2011/C 213/02 | Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2011 a stanovisko Rady k programu stability Estonska na období 2011–2015 | 5 |
| 2011/C 213/03 | Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Francie na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Francie na období 2011–2014 | 8 |
| 2011/C 213/04 | Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Řecka na rok 2011 | 12 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

2011/C 213/01

Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2011–2015

1

2011/C 213/02

Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2011 a stanovisko Rady k programu stability Estonska na období 2011–2015

5

2011/C 213/03

Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Francie na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Francie na období 2011–2014

8

2011/C 213/04

Doporučení Rady ze dne 12. července 2011 k národnímu programu reforem Řecka na rok 2011

12

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 213/05 | Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 14 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2011/C 213/05

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

14

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA |
| | Evropská centrální banka |
| 2011/C 213/06 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 11. března 2011 k doporučení pro rozhodnutí Rady o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje (CON/2011/22) | 16 |
| 2011/C 213/07 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 4. července 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o podpisu a uzavření měnové dohody mezi Evropskou unií a Francouzskou republikou týkající se zachování eura na Svatém Bartoloměji v důsledku změny jeho statusu vůči Evropské unii (CON/2011/56) | 21 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA

Evropská centrální banka

2011/C 213/06

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 11. března 2011 k doporučení pro rozhodnutí Rady o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje (CON/2011/22)

16

2011/C 213/07

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 4. července 2011 k návrhu rozhodnutí Rady o podpisu a uzavření měnové dohody mezi Evropskou unií a Francouzskou republikou týkající se zachování eura na Svatém Bartoloměji v důsledku změny jeho statusu vůči Evropské unii (CON/2011/56)

21

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 213/08 | Směnné kurzy vůči euru | 23 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2011/C 213/08

Směnné kurzy vůči euru

23

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská komise |
| 2011/C 213/09 | Výzvy k předkládání návrhů a ocenění v rámci pracovních programů na roky 2011 a 2012 sedmého rámcového programu ES pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace | 24 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 213/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 27 |
| 2011/C 213/11 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia) (
  1
  ) | 28 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

2011/C 213/09

Výzvy k předkládání návrhů a ocenění v rámci pracovních programů na roky 2011 a 2012 sedmého rámcového programu ES pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace

24

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2011/C 213/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

27

2011/C 213/11

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia) (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/1

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 12. července 2011

k národnímu programu reforem Dánska na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období 2011–2015

2011/C 213/01

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

| (4) | Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. |
| --- | --- |

(4)

Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

| (5) | Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. |
| --- | --- |

(5)

Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

| (6) | Dánsko dne 9. května 2011 předložilo aktualizaci svého konvergenčního programu na období 2011–2015 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(6)

Dánsko dne 9. května 2011 předložilo aktualizaci svého konvergenčního programu na období 2011–2015 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

| (7) | Na základě posouzení aktualizovaného konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, z něhož konvergenční program vychází, je realistický. I když je založen na mírně příznivějších předpokladech růstu na rok 2012 a v následujících letech, je v podstatě v souladu s prognózou útvarů Komise z jara 2011. Cílem rozpočtové strategie vymezené v konvergenčním programu je snížit do roku 2013 v souladu s doporučením Rady ze dne 13. července 2010 schodek pod 3 % referenční hodnotu a dosáhnout revidovaného střednědobého cíle, tedy nejprve strukturálního salda rozpočtu ne méně než – 0,5 % HDP do roku 2015 a pak vyrovnaného rozpočtu do roku 2020. Postup korekce za účelem splnění tohoto cíle je přiměřený. Opatření obsažená v konvergenčním programu a přijatá parlamentem na jaře 2010 jsou považována za přiměřená v rámci podpory rozpočtových cílů a v období 2011–2013 by představovala roční fiskální úsilí ve výši přibližně 1 % HDP. Dánsko dosáhne revidovaného střednědobého cíle během časového rámce konvergenčního programu. Rizika ohrožující rozpočtové cíle jsou vesměs vyrovnaná. |
| --- | --- |

(7)

Na základě posouzení aktualizovaného konvergenčního programu podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, z něhož konvergenční program vychází, je realistický. I když je založen na mírně příznivějších předpokladech růstu na rok 2012 a v následujících letech, je v podstatě v souladu s prognózou útvarů Komise z jara 2011. Cílem rozpočtové strategie vymezené v konvergenčním programu je snížit do roku 2013 v souladu s doporučením Rady ze dne 13. července 2010 schodek pod 3 % referenční hodnotu a dosáhnout revidovaného střednědobého cíle, tedy nejprve strukturálního salda rozpočtu ne méně než – 0,5 % HDP do roku 2015 a pak vyrovnaného rozpočtu do roku 2020. Postup korekce za účelem splnění tohoto cíle je přiměřený. Opatření obsažená v konvergenčním programu a přijatá parlamentem na jaře 2010 jsou považována za přiměřená v rámci podpory rozpočtových cílů a v období 2011–2013 by představovala roční fiskální úsilí ve výši přibližně 1 % HDP. Dánsko dosáhne revidovaného střednědobého cíle během časového rámce konvergenčního programu. Rizika ohrožující rozpočtové cíle jsou vesměs vyrovnaná.

| (8) | Dánské hospodářství začalo zpomalovat v roce 2007 v souvislosti s korekcí na trhu s nemovitostmi, což přispělo k problémům domácích bank, jež byly umocněny vyšším počtem insolvencí a rostoucí nezaměstnaností. Recese byla obtížná: mezi podzimem 2007 a jarem 2009 poklesla výroba o 8 % a míra nezaměstnanosti vzrostla v roce 2010 na 7,4 %. Míra zaměstnanosti se snížila ze 79,8 % v roce 2008 na 76,1 % v roce 2010, což postihlo zejména mladé lidi. Výroba začala opět růst v roce 2009 a v roce 2010 dosáhl růst reálného HDP 2,1 %. Oživení bylo taženo trvalou domácí poptávkou (vyplývající rovněž z fiskální expanze), výrazným doplňováním zásob a značným hospodářským oživením hlavních obchodních partnerů Dánska. |
| --- | --- |

(8)

Dánské hospodářství začalo zpomalovat v roce 2007 v souvislosti s korekcí na trhu s nemovitostmi, což přispělo k problémům domácích bank, jež byly umocněny vyšším počtem insolvencí a rostoucí nezaměstnaností. Recese byla obtížná: mezi podzimem 2007 a jarem 2009 poklesla výroba o 8 % a míra nezaměstnanosti vzrostla v roce 2010 na 7,4 %. Míra zaměstnanosti se snížila ze 79,8 % v roce 2008 na 76,1 % v roce 2010, což postihlo zejména mladé lidi. Výroba začala opět růst v roce 2009 a v roce 2010 dosáhl růst reálného HDP 2,1 %. Oživení bylo taženo trvalou domácí poptávkou (vyplývající rovněž z fiskální expanze), výrazným doplňováním zásob a značným hospodářským oživením hlavních obchodních partnerů Dánska.

| (9) | Působením automatických stabilizátorů a krizových opatření se celkové saldo veřejných financí, jež vykazovalo v roce 2008 přebytek ve výši 3,2 % HDP, dostalo v roce 2009 do schodku dosahujícího 2,7 % HDP. Na základě oznámení Dánska z jara 2010 a odhadů útvarů Komise z jara 2010, že rozpočtový schodek v roce 2010 přesáhne 5 % HDP, byl v červenci 2010 s Dánskem zahájen postup při nadměrném schodku. I když neočekávané a dočasné zisky související se zdaněním výnosů z důchodového pojištění vedly v minulém roce ke stabilizaci rozpočtového schodku ve výši 2,7 % HDP, prognóza útvarů Komise z jara 2011 očekává v roce 2011 opětovný nárůst schodku na přibližně 4 % HDP, což zdůraznilo potřebu nepřetržitého a ambiciózního úsilí o konsolidaci v letech 2012 a 2013 podle plánu. Znamená to důsledné provádění opatření přijatých v konsolidační dohodě z roku 2010 a kontrolu výdajů podle konvergenčního programu, aby byla zajištěna náprava nadměrného schodku do roku 2013. Jsou-li projekce výdajů posuzovány vzhledem k předpokládané úrovni střednědobého potenciálu růstu výroby a s ohledem na diskreční opatření, zdá se, že zaručují vhodnou korekci směrem k dosažení střednědobého cíle. Podle posledního posouzení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí nízká. |
| --- | --- |

(9)

Působením automatických stabilizátorů a krizových opatření se celkové saldo veřejných financí, jež vykazovalo v roce 2008 přebytek ve výši 3,2 % HDP, dostalo v roce 2009 do schodku dosahujícího 2,7 % HDP. Na základě oznámení Dánska z jara 2010 a odhadů útvarů Komise z jara 2010, že rozpočtový schodek v roce 2010 přesáhne 5 % HDP, byl v červenci 2010 s Dánskem zahájen postup při nadměrném schodku. I když neočekávané a dočasné zisky související se zdaněním výnosů z důchodového pojištění vedly v minulém roce ke stabilizaci rozpočtového schodku ve výši 2,7 % HDP, prognóza útvarů Komise z jara 2011 očekává v roce 2011 opětovný nárůst schodku na přibližně 4 % HDP, což zdůraznilo potřebu nepřetržitého a ambiciózního úsilí o konsolidaci v letech 2012 a 2013 podle plánu. Znamená to důsledné provádění opatření přijatých v konsolidační dohodě z roku 2010 a kontrolu výdajů podle konvergenčního programu, aby byla zajištěna náprava nadměrného schodku do roku 2013. Jsou-li projekce výdajů posuzovány vzhledem k předpokládané úrovni střednědobého potenciálu růstu výroby a s ohledem na diskreční opatření, zdá se, že zaručují vhodnou korekci směrem k dosažení střednědobého cíle. Podle posledního posouzení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí nízká.

| (10) | Důležitou úlohu při plnění rozpočtových cílů hraje přísná kontrola, jež má zabránit opakovanému překračování veřejných výdajů na místní a regionální úrovni. V posledních dvaceti letech veřejné výdaje nepřetržitě přesahovaly rozpočtové cíle. Vláda již přijala určitá opatření, jež mají tuto otázku řešit, a plánuje – jak uvádí konvergenční program – zavést nový systém kontroly výdajů pod nezávislým dohledem dánské Hospodářské rady. |
| --- | --- |

(10)

Důležitou úlohu při plnění rozpočtových cílů hraje přísná kontrola, jež má zabránit opakovanému překračování veřejných výdajů na místní a regionální úrovni. V posledních dvaceti letech veřejné výdaje nepřetržitě přesahovaly rozpočtové cíle. Vláda již přijala určitá opatření, jež mají tuto otázku řešit, a plánuje – jak uvádí konvergenční program – zavést nový systém kontroly výdajů pod nezávislým dohledem dánské Hospodářské rady.

| (11) | V důsledku demografických faktorů klesne počet obyvatel v produktivním věku (15–64 let) mezi roky 2010 a 2025 o zhruba 1,5 % a do roku 2040 o téměř 5 %. Ve střednědobém horizontu by hospodářské oživení mohlo vést k napjaté situaci na trhu práce, jak se ukázalo v letech hospodářského rozmachu. Třebaže je míra zapojení do trhu práce již nyní vysoká, prostor pro další zvyšování nabídky práce existuje. Dobrovolný předčasný odchod do důchodu je u osob ve věku 60–64 let značně rozšířen. Míra zaměstnanosti osob v této věkové kategorii tak dosahuje pouhých 40 %. Kromě toho 10 % obyvatel v produktivním věku mladších 40 let věku pobírá dávky v invaliditě nebo má pružné (dotované) zaměstnání („flex-job“). |
| --- | --- |

(11)

V důsledku demografických faktorů klesne počet obyvatel v produktivním věku (15–64 let) mezi roky 2010 a 2025 o zhruba 1,5 % a do roku 2040 o téměř 5 %. Ve střednědobém horizontu by hospodářské oživení mohlo vést k napjaté situaci na trhu práce, jak se ukázalo v letech hospodářského rozmachu. Třebaže je míra zapojení do trhu práce již nyní vysoká, prostor pro další zvyšování nabídky práce existuje. Dobrovolný předčasný odchod do důchodu je u osob ve věku 60–64 let značně rozšířen. Míra zaměstnanosti osob v této věkové kategorii tak dosahuje pouhých 40 %. Kromě toho 10 % obyvatel v produktivním věku mladších 40 let věku pobírá dávky v invaliditě nebo má pružné (dotované) zaměstnání („flex-job“).

| (12) | Od roku 1995 vykazuje růst produktivity klesající tendenci. Jednou z příčin může být slabá výkonnost vzdělávacího systému. I když Dánsko i nadále vynakládá na vzdělávací systém značné prostředky, studijní výsledky jsou v některých klíčových oblastech pouze průměrné a Dánsko má čtvrtou nejnižší úroveň dosaženého vzdělání mládeže v EU. V roce 2009 dokončilo alespoň vyšší sekundární vzdělání pouze 70,1 % osob ve věku 20–24 let (průměr EU činí 78,6 %) (3) a výsledky PISA jsou průměrné. Míra předčasného ukončování studia na institucích odborného vzdělávání mládeže je relativně vysoká, studium nedokončilo téměř 50 % studentů. Kromě toho přibližně 20 % mladých lidí nedokončilo deset let po opuštění základní školy vzdělání přesahující nižší stupeň sekundárního vzdělání. Kvalitnější vzdělávací systém by rovněž napomohl předcházet v budoucnu nevyváženému zastoupení různých kvalifikací na trhu práce, který v současné době vykazuje známky možného nadbytku nekvalifikovaných pracovníků a nedostatku pracovníků s patřičnou kvalifikací. Růst produktivity byl obzvlášť slabý ve stavebnictví a v odvětví služeb. Jedná se zejména o místní služby, maloobchod, velkoobchod a osobní služby, kde omezená hospodářská soutěž v určitých odvětvích, například vysoké překážky vstupu na trh, může vést k neoptimálnímu rozdělování zdrojů. Přísná právní úprava územního plánování omezuje možnosti úspor z rozsahu v maloobchodu, jež by produktivitu zvýšily. Vzhledem ke skutečnosti, že pouze 25 % veřejných zakázek bývá zadáno v otevřeném řízení, zahájila vláda strategii, jejíž cílem je postupným zvyšováním počtu veřejných zakázek v obcích a regionech zvětšit hospodářskou soutěž ve veřejných službách, a stanovila pro obce nový cíl, podle nějž by mělo do roku 2015 z celkového počtu zakázek připadat 31,5 % na zakázky veřejné. |
| --- | --- |

(12)

Od roku 1995 vykazuje růst produktivity klesající tendenci. Jednou z příčin může být slabá výkonnost vzdělávacího systému. I když Dánsko i nadále vynakládá na vzdělávací systém značné prostředky, studijní výsledky jsou v některých klíčových oblastech pouze průměrné a Dánsko má čtvrtou nejnižší úroveň dosaženého vzdělání mládeže v EU. V roce 2009 dokončilo alespoň vyšší sekundární vzdělání pouze 70,1 % osob ve věku 20–24 let (průměr EU činí 78,6 %) (3) a výsledky PISA jsou průměrné. Míra předčasného ukončování studia na institucích odborného vzdělávání mládeže je relativně vysoká, studium nedokončilo téměř 50 % studentů. Kromě toho přibližně 20 % mladých lidí nedokončilo deset let po opuštění základní školy vzdělání přesahující nižší stupeň sekundárního vzdělání. Kvalitnější vzdělávací systém by rovněž napomohl předcházet v budoucnu nevyváženému zastoupení různých kvalifikací na trhu práce, který v současné době vykazuje známky možného nadbytku nekvalifikovaných pracovníků a nedostatku pracovníků s patřičnou kvalifikací. Růst produktivity byl obzvlášť slabý ve stavebnictví a v odvětví služeb. Jedná se zejména o místní služby, maloobchod, velkoobchod a osobní služby, kde omezená hospodářská soutěž v určitých odvětvích, například vysoké překážky vstupu na trh, může vést k neoptimálnímu rozdělování zdrojů. Přísná právní úprava územního plánování omezuje možnosti úspor z rozsahu v maloobchodu, jež by produktivitu zvýšily. Vzhledem ke skutečnosti, že pouze 25 % veřejných zakázek bývá zadáno v otevřeném řízení, zahájila vláda strategii, jejíž cílem je postupným zvyšováním počtu veřejných zakázek v obcích a regionech zvětšit hospodářskou soutěž ve veřejných službách, a stanovila pro obce nový cíl, podle nějž by mělo do roku 2015 z celkového počtu zakázek připadat 31,5 % na zakázky veřejné.

| (13) | Zadlužení domácností vyjádřené v HDP je nevyšší v EU. Nárůst úrovně dluhu, k němuž docházelo na základě rozmachu trhu s bydlením mezi roky 2004 a 2007, vytváří potenciální rizika pro hospodářství a finanční stabilitu. Třebaže jsou tato rizika mírnější díky propracovanému trhu dluhopisů krytých hypotékou a celkově solidní finanční situaci většiny domácností (majetek značně převažuje nad zadlužením), byla v návaznosti na korekci cen nemovitostí zavedena pouze omezená opatření, jež by procyklické výkyvy cen nemovitostí tlumila. |
| --- | --- |

(13)

Zadlužení domácností vyjádřené v HDP je nevyšší v EU. Nárůst úrovně dluhu, k němuž docházelo na základě rozmachu trhu s bydlením mezi roky 2004 a 2007, vytváří potenciální rizika pro hospodářství a finanční stabilitu. Třebaže jsou tato rizika mírnější díky propracovanému trhu dluhopisů krytých hypotékou a celkově solidní finanční situaci většiny domácností (majetek značně převažuje nad zadlužením), byla v návaznosti na korekci cen nemovitostí zavedena pouze omezená opatření, jež by procyklické výkyvy cen nemovitostí tlumila.

| (14) | Dánsko učinilo řadu závazků v rámci Paktu euro plus. V zájmu zlepšení fiskální udržitelnosti bylo dosaženo shody o zpřísnění sankčních právních předpisů týkajících se kontroly výdajů na místní úrovni a vláda hodlá předložit návrh zákona o stropech výdajů. Podpůrná opatření v oblasti zaměstnanosti se zaměřují na prodloužení pracovního života penzijní reformou. V rámci podpory konkurenceschopnosti se příslušný soubor iniciativ zaměřuje především na stavebnictví a odvětví služeb. Vedle těchto závazků je prováděn systém kompenzací s cílem jednak usnadnit soukromá řešení pomoci bankám v obtížné situaci, jednak přispět ke zvýšení finanční stability. Tato opatření a tyto závazky se společně týkají čtyř oblastí paktu. Celkově se opatření shodují s opatřeními přijatými v návaznosti na roční analýzu růstu a představují pokrok při plnění cílů strategie Evropa 2020, a to zejména v oblasti zaměstnanosti. I když řada ohlášených závazků již byla zavedena, měla by být v blízké budoucnosti uskutečněna důležitá opatření, jež mají posílit rozpočtovou kázeň (na místní úrovni) a podpořit zaměstnanost. Tyto závazky byly posouzeny a zohledněny v doporučení. |
| --- | --- |

(14)

Dánsko učinilo řadu závazků v rámci Paktu euro plus. V zájmu zlepšení fiskální udržitelnosti bylo dosaženo shody o zpřísnění sankčních právních předpisů týkajících se kontroly výdajů na místní úrovni a vláda hodlá předložit návrh zákona o stropech výdajů. Podpůrná opatření v oblasti zaměstnanosti se zaměřují na prodloužení pracovního života penzijní reformou. V rámci podpory konkurenceschopnosti se příslušný soubor iniciativ zaměřuje především na stavebnictví a odvětví služeb. Vedle těchto závazků je prováděn systém kompenzací s cílem jednak usnadnit soukromá řešení pomoci bankám v obtížné situaci, jednak přispět ke zvýšení finanční stability. Tato opatření a tyto závazky se společně týkají čtyř oblastí paktu. Celkově se opatření shodují s opatřeními přijatými v návaznosti na roční analýzu růstu a představují pokrok při plnění cílů strategie Evropa 2020, a to zejména v oblasti zaměstnanosti. I když řada ohlášených závazků již byla zavedena, měla by být v blízké budoucnosti uskutečněna důležitá opatření, jež mají posílit rozpočtovou kázeň (na místní úrovni) a podpořit zaměstnanost. Tyto závazky byly posouzeny a zohledněny v doporučení.

| (15) | Komise posoudila konvergenční program a národní program reforem, včetně závazků Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Dánska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise za to, že nepřetržité a ambiciózní úsilí o fiskální konsolidaci by mělo v roce 2011 a následujících letech pokračovat. Rovněž by měla být přijata další opatření s cílem zvyšovat nabídku práce prostřednictvím omezování předčasného odchodu do důchodu a zacílení na konkrétní skupiny, zlepšovat kvalitu vzdělávání, posilovat hospodářskou soutěž v klíčových odvětvích a dále stabilizovat trh nemovitostí. |
| --- | --- |

(15)

Komise posoudila konvergenční program a národní program reforem, včetně závazků Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Dánska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise za to, že nepřetržité a ambiciózní úsilí o fiskální konsolidaci by mělo v roce 2011 a následujících letech pokračovat. Rovněž by měla být přijata další opatření s cílem zvyšovat nabídku práce prostřednictvím omezování předčasného odchodu do důchodu a zacílení na konkrétní skupiny, zlepšovat kvalitu vzdělávání, posilovat hospodářskou soutěž v klíčových odvětvích a dále stabilizovat trh nemovitostí.

| (16) | Rada na základě tohoto posouzení a rovnež s ohledem na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 16. července 2010 přezkoumala aktualizaci konvergenčního programu Dánska za rok 2011 a její stanovisko (4) se odráží zejména v jejím doporučení v bodě 1 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Dánska, |
| --- | --- |

(16)

Rada na základě tohoto posouzení a rovnež s ohledem na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 16. července 2010 přezkoumala aktualizaci konvergenčního programu Dánska za rok 2011 a její stanovisko (4) se odráží zejména v jejím doporučení v bodě 1 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Dánska,

DOPORUČUJE, aby Dánsko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:

| 1. | Provést plánovaná opatření k fiskální konsolidaci v letech 2011, 2012 a 2013, zajistit průměrné roční fiskální úsilí ve výši 0,5 % HDP v období 2011-2013 a napravit nadměrný schodek do roku 2013 v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Poté zajistit podle plánu vhodný postup korekce směřující k dosažení střednědobého cíle. Urychlit snižování schodku veřejných financí, pokud se hospodářská situace bude vyvíjet lépe, než se v současnosti očekává. Posílit kontrolu výdajů přijetím závazných víceletých výdajových stropů pro místní, regionální a ústřední správu, jež budou v souladu s celkovými střednědobými cíli souhrnného rozpočtu. |
| --- | --- |

1.

Provést plánovaná opatření k fiskální konsolidaci v letech 2011, 2012 a 2013, zajistit průměrné roční fiskální úsilí ve výši 0,5 % HDP v období 2011-2013 a napravit nadměrný schodek do roku 2013 v souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném schodku. Poté zajistit podle plánu vhodný postup korekce směřující k dosažení střednědobého cíle. Urychlit snižování schodku veřejných financí, pokud se hospodářská situace bude vyvíjet lépe, než se v současnosti očekává. Posílit kontrolu výdajů přijetím závazných víceletých výdajových stropů pro místní, regionální a ústřední správu, jež budou v souladu s celkovými střednědobými cíli souhrnného rozpočtu.

| 2. | Za účelem posílení zaměstnanosti a udržitelnosti veřejných financí přijmout další opatření ke zvýšení dlouhodobé nabídky práce, a to zavedením nedávno přijaté reformy systému dobrovolného předčasného odchodu do důchodu, reformou systému invalidních důchodů a lepším zacílením systémů dotovaného zaměstnávání (tzv. systém „flex-job“) na nejzranitelnější skupiny. |
| --- | --- |

2.

Za účelem posílení zaměstnanosti a udržitelnosti veřejných financí přijmout další opatření ke zvýšení dlouhodobé nabídky práce, a to zavedením nedávno přijaté reformy systému dobrovolného předčasného odchodu do důchodu, reformou systému invalidních důchodů a lepším zacílením systémů dotovaného zaměstnávání (tzv. systém „flex-job“) na nejzranitelnější skupiny.

| 3. | Urychlit provádění reforem zaměřených na zkvalitnění vzdělávacího systému. Snížit míru předčasného ukončování studia, zejména v oblasti odborného vzdělávání, a zvýšit počet dostupných učňovských míst. |
| --- | --- |

3.

Urychlit provádění reforem zaměřených na zkvalitnění vzdělávacího systému. Snížit míru předčasného ukončování studia, zejména v oblasti odborného vzdělávání, a zvýšit počet dostupných učňovských míst.

| 4. | Přijmout opatření k odstranění překážek pro hospodářskou soutěž, zejména v odvětví místních služeb a maloobchodu, přezkumem právní úpravy územního plánování a otevřením zadávání zakázek v obcích a regionech. |
| --- | --- |

4.

Přijmout opatření k odstranění překážek pro hospodářskou soutěž, zejména v odvětví místních služeb a maloobchodu, přezkumem právní úpravy územního plánování a otevřením zadávání zakázek v obcích a regionech.

| 5. | Podporovat stávající stabilizaci trhu nemovitostí v návaznosti na nedávnou korekci cen a zároveň zvážit přijetí preventivních opatření na posílení střednědobé stability trhu s bydlením a finančního systému včetně přezkumu fungování systému hypoték a daně z nemovitostí. |
| --- | --- |

5.

Podporovat stávající stabilizaci trhu nemovitostí v návaznosti na nedávnou korekci cen a zároveň zvážit přijetí preventivních opatření na posílení střednědobé stability trhu s bydlením a finančního systému včetně přezkumu fungování systému hypoték a daně z nemovitostí.

V Bruselu dne 12. července 2011.

Za Radu

předseda

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

2

(3)  Je však třeba poznamenat, že žáci v Dánsku se obecně začínají vzdělávat později než v ostatních členských státech, a proto dosahují vyššího sekundárního vzdělání ve věku nad 24 let. Ve věkové skupině 25–34 let dokončilo vyšší sekundární vzdělání 85 % obyvatelstva.

3

(4)  Podle čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.

4

---

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/5

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 12. července 2011

k národnímu programu reforem Estonska na rok 2011 a stanovisko Rady k programu stability Estonska na období 2011–2015

2011/C 213/02

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010– 2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010– 2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

| (4) | Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. |
| --- | --- |

(4)

Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

| (5) | Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. |
| --- | --- |

(5)

Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

| (6) | Estonsko předložilo dne 29. dubna 2011 svůj program stability na období 2011–2015 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(6)

Estonsko předložilo dne 29. dubna 2011 svůj program stability na období 2011–2015 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

| (7) | Celosvětová finanční krize dopadla na Estonsko obzvlášť tvrdě a to posílilo zvrat na domácím trhu s nemovitostmi a ve spotřebě, jež se právě nacházely ve stádiu silné konjunktury. Kumulativní ztráta HDP dosáhla v období 2008–2009 19 % a nezaměstnanost se v roce 2010 zvýšila téměř čtyřnásobně na 16,8 %. Ekonomika se však rychle vzpamatovala a očekává se, že v následujících letech dojde ke zrychlení růstu reálného HDP. Oživení bylo taženo hlavně vývozem, ale domácí poptávka nabírá na síle především díky silným investicím. Zlepšené vyhlídky růstu se kladně projevily na trhu práce. Míra zaměstnanosti se nedávno výrazně zvýšila, přestože dlouhodobá nezaměstnanost zůstává stále vysoká. Zatímco ve srovnání s minulým rokem rostla inflace rychleji, v souladu s vývojem světových cen komodit se očekává její zmírnění. |
| --- | --- |

(7)

Celosvětová finanční krize dopadla na Estonsko obzvlášť tvrdě a to posílilo zvrat na domácím trhu s nemovitostmi a ve spotřebě, jež se právě nacházely ve stádiu silné konjunktury. Kumulativní ztráta HDP dosáhla v období 2008–2009 19 % a nezaměstnanost se v roce 2010 zvýšila téměř čtyřnásobně na 16,8 %. Ekonomika se však rychle vzpamatovala a očekává se, že v následujících letech dojde ke zrychlení růstu reálného HDP. Oživení bylo taženo hlavně vývozem, ale domácí poptávka nabírá na síle především díky silným investicím. Zlepšené vyhlídky růstu se kladně projevily na trhu práce. Míra zaměstnanosti se nedávno výrazně zvýšila, přestože dlouhodobá nezaměstnanost zůstává stále vysoká. Zatímco ve srovnání s minulým rokem rostla inflace rychleji, v souladu s vývojem světových cen komodit se očekává její zmírnění.

| (8) | Na základě posouzení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 zastává Rada názor, že makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vychází, je realistický. Dosáhnout střednědobého cíle strukturální rovnováhy do roku 2013 a udržet jej po zbývající dobu trvání programu stability na stejné úrovni s tím, že se úsilí v roce 2013 a v následujících letech zaměří na dosažení strukturálního přebytku, je cílem střednědobé rozpočtové strategie programu. Podle projekce má celkový rozpočet veřejných financí v roce 2013 dosáhnout přebytku, zatímco v krátkodobém horizontu se očekává určité navýšení celkového schodku v důsledku jednorázového dopadu environmentálních investic do uhlíkových kreditů. Rozpočtová korekce programu stability je založena na omezení růstu výdajů na vládní spotřebu. Program stability poskytuje některé informace týkající se opatření zaměřených na dosažení plánovaného stavu rozpočtu a dosavadní historie plnění fiskálních cílů snižuje riziko jejich nesplnění v nadcházejících letech. Zejména plánované reformy usilují o zvýšení efektivity v několika oblastech, jako je vzdělávání a aktivní politika zaměstnanosti. Rizika spojená s rozpočtovými cíli se tak zdají být vcelku vyrovnaná. Co se však týče budoucích rozpočtů, bude důležité poskytnout klíčové údaje o opatřeních k dalšímu zlepšení efektivity veřejných výdajů a tím podpořit provádění programu stability. |
| --- | --- |

(8)

Na základě posouzení programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 zastává Rada názor, že makroekonomický scénář, z něhož rozpočtové projekce vychází, je realistický. Dosáhnout střednědobého cíle strukturální rovnováhy do roku 2013 a udržet jej po zbývající dobu trvání programu stability na stejné úrovni s tím, že se úsilí v roce 2013 a v následujících letech zaměří na dosažení strukturálního přebytku, je cílem střednědobé rozpočtové strategie programu. Podle projekce má celkový rozpočet veřejných financí v roce 2013 dosáhnout přebytku, zatímco v krátkodobém horizontu se očekává určité navýšení celkového schodku v důsledku jednorázového dopadu environmentálních investic do uhlíkových kreditů. Rozpočtová korekce programu stability je založena na omezení růstu výdajů na vládní spotřebu. Program stability poskytuje některé informace týkající se opatření zaměřených na dosažení plánovaného stavu rozpočtu a dosavadní historie plnění fiskálních cílů snižuje riziko jejich nesplnění v nadcházejících letech. Zejména plánované reformy usilují o zvýšení efektivity v několika oblastech, jako je vzdělávání a aktivní politika zaměstnanosti. Rizika spojená s rozpočtovými cíli se tak zdají být vcelku vyrovnaná. Co se však týče budoucích rozpočtů, bude důležité poskytnout klíčové údaje o opatřeních k dalšímu zlepšení efektivity veřejných výdajů a tím podpořit provádění programu stability.

| (9) | Dlouhodobá nezaměstnanost je stále vysoká, přičemž jednotlivé regiony vykazují velmi odlišnou a trvalou míru nezaměstnanosti. Navzdory významnému nárůstu od roku 2009 zůstává financování aktivní politiky zaměstnanosti jedním z nejnižších v EU a výsledkem toho je nízký podíl nezaměstnaných, jimž se dostává aktivní podpory. Estonský trh práce je poměrně pružný a byl posílen rozhodnutím odložit navýšení dávek pojištění v nezaměstnanosti, které je obsaženo v balíčku pracovněprávních předpisů, až do roku 2013. Přes tuto pružnost má Estonsko poměrně velké daňové zatížení práce, což by mohlo mít negativní důsledky pro nabídku a poptávku na trhu práce. Tento problém je zvláště naléhavý z hlediska vysoké míry nezaměstnanosti mladých lidí a osob s nízkou kvalifikací, jež jsou vystaveny riziku chudoby. Reformy usilující o snížení příspěvků na sociální pojištění jsou sice krokem správným směrem, ale musí se uskutečnit spolu s posílením stavu rozpočtu. Zvýšení efektivity by se dalo dosáhnout také přísnějším prověřováním majetkové situace žadatelů tak, aby se prostředky lépe využily na další dávky. |
| --- | --- |

(9)

Dlouhodobá nezaměstnanost je stále vysoká, přičemž jednotlivé regiony vykazují velmi odlišnou a trvalou míru nezaměstnanosti. Navzdory významnému nárůstu od roku 2009 zůstává financování aktivní politiky zaměstnanosti jedním z nejnižších v EU a výsledkem toho je nízký podíl nezaměstnaných, jimž se dostává aktivní podpory. Estonský trh práce je poměrně pružný a byl posílen rozhodnutím odložit navýšení dávek pojištění v nezaměstnanosti, které je obsaženo v balíčku pracovněprávních předpisů, až do roku 2013. Přes tuto pružnost má Estonsko poměrně velké daňové zatížení práce, což by mohlo mít negativní důsledky pro nabídku a poptávku na trhu práce. Tento problém je zvláště naléhavý z hlediska vysoké míry nezaměstnanosti mladých lidí a osob s nízkou kvalifikací, jež jsou vystaveny riziku chudoby. Reformy usilující o snížení příspěvků na sociální pojištění jsou sice krokem správným směrem, ale musí se uskutečnit spolu s posílením stavu rozpočtu. Zvýšení efektivity by se dalo dosáhnout také přísnějším prověřováním majetkové situace žadatelů tak, aby se prostředky lépe využily na další dávky.

| (10) | Náročnost na zdroje je v Estonsku jednou z nejvyšších v EU. Částečně je to zapříčiněno výrobní strukturou soustředěnou v energeticky náročných odvětvích a průmyslu. Dalším činitelem je nízká energetická účinnost na úrovni jednotlivých odvětví. Ve svém národním programu reforem udává Estonsko jako vnitrostátní cíl úspor energie uspořit do roku 2016 9 % energie ve srovnání s projekcemi (16 % do roku 2020 v národním programu reforem). Kromě toho existuje jen málo informací o tom, jak a kdy budou opatření provedena a jaké budou jejich očekávané výsledky. V oblasti energetické účinnosti proto existuje další potenciál na její zlepšení. Zvýšení energetické účinnosti může mít pozitivní dopad na životní prostředí a na bezpečnost dodávek energie, ale také na snížení inflačních tlaků a zlepšení nákladové konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(10)

Náročnost na zdroje je v Estonsku jednou z nejvyšších v EU. Částečně je to zapříčiněno výrobní strukturou soustředěnou v energeticky náročných odvětvích a průmyslu. Dalším činitelem je nízká energetická účinnost na úrovni jednotlivých odvětví. Ve svém národním programu reforem udává Estonsko jako vnitrostátní cíl úspor energie uspořit do roku 2016 9 % energie ve srovnání s projekcemi (16 % do roku 2020 v národním programu reforem). Kromě toho existuje jen málo informací o tom, jak a kdy budou opatření provedena a jaké budou jejich očekávané výsledky. V oblasti energetické účinnosti proto existuje další potenciál na její zlepšení. Zvýšení energetické účinnosti může mít pozitivní dopad na životní prostředí a na bezpečnost dodávek energie, ale také na snížení inflačních tlaků a zlepšení nákladové konkurenceschopnosti.

| (11) | Bez ohledu na celkově vysoký podíl osob s terciárním vzděláním by další reforma vzdělávacího systému na všech úrovních mohla pomoci vyřešit mezery v nedostatku kvalifikací, velký počet škol a institucí terciárního vzdělávání a nedostatečné zaměření na odborné vzdělání vedoucí k vysokému podílu osob bez odborné kvalifikace. Vzhledem k současným demografickým trendům je zlepšování kvality lidského kapitálu důležité pro posílení potenciálního růstu ve střednědobém horizontu. Zejména probíhající snaze zvýšit podíl obchodovatelných odvětví by mohlo pomoci, kdyby se podařilo zajistit, aby terciární vzdělání bylo zaměřeno na oblasti, jež mají klíčový význam pro hospodářství (například inženýrství). Provádění reformy vzdělávacího systému by rovněž přispělo ke zlepšení efektivity veřejného sektoru, neboť stávající systém vzdělávání je na místní úrovni příliš roztříštěný, což má za následek jak neefektivnost dotací, tak nekvalitní služby. |
| --- | --- |

(11)

Bez ohledu na celkově vysoký podíl osob s terciárním vzděláním by další reforma vzdělávacího systému na všech úrovních mohla pomoci vyřešit mezery v nedostatku kvalifikací, velký počet škol a institucí terciárního vzdělávání a nedostatečné zaměření na odborné vzdělání vedoucí k vysokému podílu osob bez odborné kvalifikace. Vzhledem k současným demografickým trendům je zlepšování kvality lidského kapitálu důležité pro posílení potenciálního růstu ve střednědobém horizontu. Zejména probíhající snaze zvýšit podíl obchodovatelných odvětví by mohlo pomoci, kdyby se podařilo zajistit, aby terciární vzdělání bylo zaměřeno na oblasti, jež mají klíčový význam pro hospodářství (například inženýrství). Provádění reformy vzdělávacího systému by rovněž přispělo ke zlepšení efektivity veřejného sektoru, neboť stávající systém vzdělávání je na místní úrovni příliš roztříštěný, což má za následek jak neefektivnost dotací, tak nekvalitní služby.

| (12) | V rámci Paktu euro plus přijalo Estonsko řadu závazků. Tyto závazky obsahují opatření na řešení udržitelnosti veřejných financí, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti. Z fiskálního hlediska se v paktu počítá s dosažením vyrovnaného rozpočtu do roku 2013 a jeho přebytku v roce 2014, se začleněním požadavku vyrovnaného rozpočtu ve veřejném sektoru do zákona o státním rozpočtu, jakož i s prvními kroky směrem k reformě zvláštních důchodových režimů. Plánují se některé daňové pobídky na podporu zaměstnanosti. Pokud jde o konkurenceschopnost, opatření se zaměřují na inovace, vysokoškolské vzdělávání a reformu veřejné správy. Závazky obsažené v paktu odrážejí plány představené v národním programu reforem. Cílům přijatým v rámci v paktu by prospěla další opatření zaměřená na posílení politik zaměstnanosti, jakož i na řešení otázek spojených s účinným využíváním zdrojů a trhem s energií. Závazky přijaté v rámci Paktu euro plus byly vyhodnoceny a při zpracování doporučení k nim bylo přihlédnuto. |
| --- | --- |

(12)

V rámci Paktu euro plus přijalo Estonsko řadu závazků. Tyto závazky obsahují opatření na řešení udržitelnosti veřejných financí, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti. Z fiskálního hlediska se v paktu počítá s dosažením vyrovnaného rozpočtu do roku 2013 a jeho přebytku v roce 2014, se začleněním požadavku vyrovnaného rozpočtu ve veřejném sektoru do zákona o státním rozpočtu, jakož i s prvními kroky směrem k reformě zvláštních důchodových režimů. Plánují se některé daňové pobídky na podporu zaměstnanosti. Pokud jde o konkurenceschopnost, opatření se zaměřují na inovace, vysokoškolské vzdělávání a reformu veřejné správy. Závazky obsažené v paktu odrážejí plány představené v národním programu reforem. Cílům přijatým v rámci v paktu by prospěla další opatření zaměřená na posílení politik zaměstnanosti, jakož i na řešení otázek spojených s účinným využíváním zdrojů a trhem s energií. Závazky přijaté v rámci Paktu euro plus byly vyhodnoceny a při zpracování doporučení k nim bylo přihlédnuto.

| (13) | Komise posoudila program stability a národní program reforem, včetně závazků přijatých v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Estonska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise za to, že přestože opatření k dosažení plánovaného stavu rozpočtu by měla být v dalších rozpočtech upřesněna, dosavadní výsledky estonských orgánů snižují riziko nedodržení fiskálních cílů. Měla by být přijata další opatření zaměřená na posílení politik zaměstnanosti a zajištění lepších pobídek k práci, na posílení lidského kapitálu prostřednictvím rozsáhlé reformy vzdělávacího systému, jakož i na řešení otázek spojených s účinným využíváním zdrojů a trhem s energií. |
| --- | --- |

(13)

Komise posoudila program stability a národní program reforem, včetně závazků přijatých v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Estonska, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise za to, že přestože opatření k dosažení plánovaného stavu rozpočtu by měla být v dalších rozpočtech upřesněna, dosavadní výsledky estonských orgánů snižují riziko nedodržení fiskálních cílů. Měla by být přijata další opatření zaměřená na posílení politik zaměstnanosti a zajištění lepších pobídek k práci, na posílení lidského kapitálu prostřednictvím rozsáhlé reformy vzdělávacího systému, jakož i na řešení otázek spojených s účinným využíváním zdrojů a trhem s energií.

| (14) | Rada na základě tohoto hodnocení přezkoumala program stability Estonska na rok 2011 a její stanovisko (3) se odráží zejména v jejím doporučení v bodě 1 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Estonska, |
| --- | --- |

(14)

Rada na základě tohoto hodnocení přezkoumala program stability Estonska na rok 2011 a její stanovisko (3) se odráží zejména v jejím doporučení v bodě 1 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Estonska,

DOPORUČUJE, aby Estonsko v období 2011–2012 provedlo tato opatření:

| 1. | Nejpozději do roku 2013 dosáhnout strukturálního přebytku a v roce 2012 omezit schodek rozpočtu na maximálně 2,1 % HDP a přitom pokračovat v přísné kontrole výdajů a zvyšovat efektivitu veřejných výdajů. |
| --- | --- |

1.

Nejpozději do roku 2013 dosáhnout strukturálního přebytku a v roce 2012 omezit schodek rozpočtu na maximálně 2,1 % HDP a přitom pokračovat v přísné kontrole výdajů a zvyšovat efektivitu veřejných výdajů.

| 2. | Podpořit poptávku na trhu práce a snížit riziko chudoby rozpočtově neutrálním snížením zatížení v oblasti daní a sociálního zabezpečení, jakož i zlepšením účinnosti aktivní politiky zaměstnanosti pomocí opatření zaměřených na mladé lidi a dlouhodobě nezaměstnané, zejména v oblastech s vysokou nezaměstnaností. |
| --- | --- |

2.

Podpořit poptávku na trhu práce a snížit riziko chudoby rozpočtově neutrálním snížením zatížení v oblasti daní a sociálního zabezpečení, jakož i zlepšením účinnosti aktivní politiky zaměstnanosti pomocí opatření zaměřených na mladé lidi a dlouhodobě nezaměstnané, zejména v oblastech s vysokou nezaměstnaností.

| 3. | Zajistit provedení plánovaných pobídek ke snížení energetické náročnosti a zejména u budov a v odvětví dopravy zlepšit energetickou účinnost ekonomiky, včetně zajištění lepšího fungování trhu. |
| --- | --- |

3.

Zajistit provedení plánovaných pobídek ke snížení energetické náročnosti a zejména u budov a v odvětví dopravy zlepšit energetickou účinnost ekonomiky, včetně zajištění lepšího fungování trhu.

| 4. | Při provádění reformy vzdělávacího systému upřednostňovat opatření zlepšující dostupnost předškolního vzdělávání a zvyšující kvalitu a dostupnost odborného vzdělání. Sladit výsledky vzdělávání s potřebami trhu práce a pro pracovníky s nízkou kvalifikací vytvářet příležitosti k účasti na celoživotním vzdělávání. |
| --- | --- |

4.

Při provádění reformy vzdělávacího systému upřednostňovat opatření zlepšující dostupnost předškolního vzdělávání a zvyšující kvalitu a dostupnost odborného vzdělání. Sladit výsledky vzdělávání s potřebami trhu práce a pro pracovníky s nízkou kvalifikací vytvářet příležitosti k účasti na celoživotním vzdělávání.

V Bruselu dne 12. července 2011.

Za Radu

předseda

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

2

(3)  Podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.

3

---

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/8

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 12. července 2011

k národnímu programu reforem Francie na rok 2011 a stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Francie na období 2011–2014

2011/C 213/03

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející se strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející se strategie Evropa 2020.

| (4) | Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. |
| --- | --- |

(4)

Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. Požádala členské státy, aby promítly tyto priority do konkrétních opatření, jež budou součástí jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

| (5) | Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. |
| --- | --- |

(5)

Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem.

| (6) | Dne 3. května 2011 předložila Francie aktualizaci svého programu stability na období 2011–2014 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně. |
| --- | --- |

(6)

Dne 3. května 2011 předložila Francie aktualizaci svého programu stability na období 2011–2014 za rok 2011 a svůj národní program reforem na rok 2011. Aby se vzaly v úvahu jejich vzájemné vazby, byly oba programy posuzovány současně.

| (7) | Francie byla hospodářskou a finanční krizí postižena poměrně méně než jiné členské státy, přičemž její HDP poklesl v roce 2009 o 2,7 %, částečně díky vlivu významných ekonomických stabilizátorů a stabilitě spotřeby domácností. Bankovní sektor se také ukázal jako odolný. V roce 2010 se ekonomika zotavila a celkový růst HDP dosáhl 1,5 %. Hospodářská krize ovšem značně poznamenala francouzské veřejné finance. Vlivem automatických stabilizátorů a diskrečního fiskálního stimulu narostl schodek veřejných financí z 3,3 % v roce 2008 na 7,5 % v roce 2009. Krize také zhoršila již tak nedostatečné využívání pracovní síly a strukturální slabiny francouzského trhu práce, který se v roce 2010 vyznačoval poměrně vysokou mírou nezaměstnanosti ve výši 9,7 %. Obchodní bilance zboží se navíc v průběhu posledního desetiletí postupně zhoršovala a zvýraznila problémy francouzských firem z pohledu nákladové a necenové konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(7)

Francie byla hospodářskou a finanční krizí postižena poměrně méně než jiné členské státy, přičemž její HDP poklesl v roce 2009 o 2,7 %, částečně díky vlivu významných ekonomických stabilizátorů a stabilitě spotřeby domácností. Bankovní sektor se také ukázal jako odolný. V roce 2010 se ekonomika zotavila a celkový růst HDP dosáhl 1,5 %. Hospodářská krize ovšem značně poznamenala francouzské veřejné finance. Vlivem automatických stabilizátorů a diskrečního fiskálního stimulu narostl schodek veřejných financí z 3,3 % v roce 2008 na 7,5 % v roce 2009. Krize také zhoršila již tak nedostatečné využívání pracovní síly a strukturální slabiny francouzského trhu práce, který se v roce 2010 vyznačoval poměrně vysokou mírou nezaměstnanosti ve výši 9,7 %. Obchodní bilance zboží se navíc v průběhu posledního desetiletí postupně zhoršovala a zvýraznila problémy francouzských firem z pohledu nákladové a necenové konkurenceschopnosti.

| (8) | Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, z nějž rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý zejména proto, že očekávaná úroveň zůstává výrazně nad úrovní potenciálního růstu v pozdějších letech. Poté, co byl schodek v roce 2010 ve výši 7 % oproti předpokladům nižší, plánuje program stability jeho snížení na 3 % HDP v roce 2013, tedy v rámci lhůty stanovené Radou pro nápravu nadměrného schodku, a pokračování následné konsolidace. S výchozí hodnotou dluhu ve výši 82 % HDP v roce 2010 se míra zadlužení má do roku 2012 nadále zvýšit (na 86 %) a poté mírně klesne. Postup nápravy schodku a snížení zadlužení je ohrožen riziky, které zahrnují možnost méně příznivého makroekonomického scénáře, skutečnost, že opatření nejsou dostatečně upřesněna tak, aby dosáhla cílů na rok 2012 a pozdější období, a skutečnost, že cíle nebyly v minulosti často splněny, ačkoliv byl výsledek v roce 2010 příznivější, než se očekávalo. Není proto možné zajistit, aby byl nadměrný schodek do roku 2013 napraven, aniž by byla přijata další potřebná opatření. Střednědobého cíle vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření nebude v programovém období dosaženo. Průměrné roční fiskální úsilí během období 2010–2013 přepočítané útvary Komise podle dohodnuté metodiky je mírně nižší než hodnota obsažená v doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009 (nad 1 % HDP). |
| --- | --- |

(8)

Na základě posouzení aktualizovaného programu stability podle nařízení (ES) č. 1466/97 se Rada domnívá, že makroekonomický scénář, z nějž rozpočtové projekce vycházejí, je příznivý zejména proto, že očekávaná úroveň zůstává výrazně nad úrovní potenciálního růstu v pozdějších letech. Poté, co byl schodek v roce 2010 ve výši 7 % oproti předpokladům nižší, plánuje program stability jeho snížení na 3 % HDP v roce 2013, tedy v rámci lhůty stanovené Radou pro nápravu nadměrného schodku, a pokračování následné konsolidace. S výchozí hodnotou dluhu ve výši 82 % HDP v roce 2010 se míra zadlužení má do roku 2012 nadále zvýšit (na 86 %) a poté mírně klesne. Postup nápravy schodku a snížení zadlužení je ohrožen riziky, které zahrnují možnost méně příznivého makroekonomického scénáře, skutečnost, že opatření nejsou dostatečně upřesněna tak, aby dosáhla cílů na rok 2012 a pozdější období, a skutečnost, že cíle nebyly v minulosti často splněny, ačkoliv byl výsledek v roce 2010 příznivější, než se očekávalo. Není proto možné zajistit, aby byl nadměrný schodek do roku 2013 napraven, aniž by byla přijata další potřebná opatření. Střednědobého cíle vyrovnaného rozpočtu ve strukturálním vyjádření nebude v programovém období dosaženo. Průměrné roční fiskální úsilí během období 2010–2013 přepočítané útvary Komise podle dohodnuté metodiky je mírně nižší než hodnota obsažená v doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009 (nad 1 % HDP).

| (9) | Provádění fiskální konsolidace zůstává nadále hlavní výzvou. Pro obnovení udržitelné fiskální pozice je nezbytné se vyhnout překročení plánovaných výdajů prostřednictvím posílení fiskálního úsilí založeného na zcela upřesněných opatřeních, a to vzhledem k tomu, že v rámci cíle na rok 2013 není pod mezní hodnotou 3 % HDP žádná bezpečnostní rezerva. Kromě toho, jak bylo stanoveno v zákoně o víceletém plánování veřejných financí na období 2011–2014 přijatém v prosinci 2010, by bylo vhodné využít všech neočekávaných příjmů na urychlení snížení schodku a zadlužení. Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí střední. S cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí přijala Francie v roce 2010 novou důchodovou reformu. Plánovaná opatření, jako například postupné zvýšení minimálního věku odchodu do důchodu ze 60 na 62 let a zákonného věku odchodu do důchodu ze 65 na 67 let a rovněž postupné ukončování programů předčasného odchodu do důchodu, by měla mít vliv na nízkou míru zaměstnanosti starších pracovníků. Důchodový systém by se měl navíc do roku 2018 ocitnout v rovnováze. Pokud nebudou přijata další opatření, je pravděpodobné, že se následně objeví schodek. V souvislosti s poslední reformou důchodového systému byl rovněž vytvořen nový veřejný subjekt („Comité de pilotage des régimes de retraite“) pověřený předkládáním každoročních hodnocení rozpočtové situace důchodových účtů a navrhováním nápravných opatření, pokud by bylo pravděpodobné její zhoršení. |
| --- | --- |

(9)

Provádění fiskální konsolidace zůstává nadále hlavní výzvou. Pro obnovení udržitelné fiskální pozice je nezbytné se vyhnout překročení plánovaných výdajů prostřednictvím posílení fiskálního úsilí založeného na zcela upřesněných opatřeních, a to vzhledem k tomu, že v rámci cíle na rok 2013 není pod mezní hodnotou 3 % HDP žádná bezpečnostní rezerva. Kromě toho, jak bylo stanoveno v zákoně o víceletém plánování veřejných financí na období 2011–2014 přijatém v prosinci 2010, by bylo vhodné využít všech neočekávaných příjmů na urychlení snížení schodku a zadlužení. Podle posledního hodnocení Komise jsou rizika spojená s dlouhodobou udržitelností veřejných financí střední. S cílem zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí přijala Francie v roce 2010 novou důchodovou reformu. Plánovaná opatření, jako například postupné zvýšení minimálního věku odchodu do důchodu ze 60 na 62 let a zákonného věku odchodu do důchodu ze 65 na 67 let a rovněž postupné ukončování programů předčasného odchodu do důchodu, by měla mít vliv na nízkou míru zaměstnanosti starších pracovníků. Důchodový systém by se měl navíc do roku 2018 ocitnout v rovnováze. Pokud nebudou přijata další opatření, je pravděpodobné, že se následně objeví schodek. V souvislosti s poslední reformou důchodového systému byl rovněž vytvořen nový veřejný subjekt („Comité de pilotage des régimes de retraite“) pověřený předkládáním každoročních hodnocení rozpočtové situace důchodových účtů a navrhováním nápravných opatření, pokud by bylo pravděpodobné její zhoršení.

| (10) | Stávající právní předpisy na ochranu zaměstnanosti jsou stále příliš přísné: podmínky pro propouštění z hospodářských důvodů vedou k právní nejistotě. Následkem této skutečnosti je situace na trhu práce, kdy pracovníci s pracovními smlouvami na dobu neurčitou (většina pracovní populace) požívají relativní míry jistoty, zatímco pracovníci se smlouvami na dobu určitou (většina přílivu pracovní síly) jsou vystaveni nejistotě. Proto je podíl smluv na dobu určitou výrazně vyšší u mladých pracovníků a přechod na smlouvy na dobu neurčitou je málo častý. Toto rozdělení platí i pro přístup k odbornému vzdělávání. Z tohoto důvodu u těchto pracovníků dochází k vysoké fluktuaci a omezené akumulaci lidského kapitálu. Mladí pracovníci a pracovníci s nízkou kvalifikací jsou tedy na trhu práce vystaveni nepřiměřeným rizikům. Cílem zákona o obnovení sociálního dialogu a zákona o modernizaci trhu práce z roku 2008 bylo modernizovat sociální dialog a zaměřit se na problematiku duality trhu práce. Druhý z uvedených zákonů zejména zavedl nový postup pro ukončení smluv na dobu neurčitou vzájemnou dohodou („rupture conventionnelle“), jenž se nyní ve zvýšené míře využívá. |
| --- | --- |

(10)

Stávající právní předpisy na ochranu zaměstnanosti jsou stále příliš přísné: podmínky pro propouštění z hospodářských důvodů vedou k právní nejistotě. Následkem této skutečnosti je situace na trhu práce, kdy pracovníci s pracovními smlouvami na dobu neurčitou (většina pracovní populace) požívají relativní míry jistoty, zatímco pracovníci se smlouvami na dobu určitou (většina přílivu pracovní síly) jsou vystaveni nejistotě. Proto je podíl smluv na dobu určitou výrazně vyšší u mladých pracovníků a přechod na smlouvy na dobu neurčitou je málo častý. Toto rozdělení platí i pro přístup k odbornému vzdělávání. Z tohoto důvodu u těchto pracovníků dochází k vysoké fluktuaci a omezené akumulaci lidského kapitálu. Mladí pracovníci a pracovníci s nízkou kvalifikací jsou tedy na trhu práce vystaveni nepřiměřeným rizikům. Cílem zákona o obnovení sociálního dialogu a zákona o modernizaci trhu práce z roku 2008 bylo modernizovat sociální dialog a zaměřit se na problematiku duality trhu práce. Druhý z uvedených zákonů zejména zavedl nový postup pro ukončení smluv na dobu neurčitou vzájemnou dohodou („rupture conventionnelle“), jenž se nyní ve zvýšené míře využívá.

| (11) | Francouzská míra nezaměstnanosti byla v roce 2010 mírně nad průměrem EU a dlouhodobá nezaměstnanost je na vzestupu (3,9 % v roce 2010 oproti 2,9 % v roce 2008). V této souvislosti by měly veřejné služby zaměstnanosti hrát důležitou roli v podpoře nezaměstnaných při hledání práce. Nová francouzská veřejná služba zaměstnanosti v podobě jednotného kontaktního místa Pôle Emploi dosud měla jen smíšené výsledky. V období 2009–2010, v souvislosti s krizí a s podstatným zvýšením počtu uchazečů o zaměstnání, bylo jejím hlavním cílem sloučení obou stávajících správních subjektů. Externí zajištění služeb zprostředkování práce bylo z hlediska cílů stanovených orgánem Pôle Emploi pro umožňování návratu do pracovního procesu dosud jen částečně úspěšné. Zároveň byly zdroje, kterými Pôle emploi disponoval za účelem individualizované podpory uchazečů o zaměstnání, nedostatečné (v přepočtu 71 zaměstnanců na plný pracovních úvazek na 10 000 nezaměstnaných, což je podstatně méně, než ukazují údaje z jiných srovnatelných zemí). |
| --- | --- |

(11)

Francouzská míra nezaměstnanosti byla v roce 2010 mírně nad průměrem EU a dlouhodobá nezaměstnanost je na vzestupu (3,9 % v roce 2010 oproti 2,9 % v roce 2008). V této souvislosti by měly veřejné služby zaměstnanosti hrát důležitou roli v podpoře nezaměstnaných při hledání práce. Nová francouzská veřejná služba zaměstnanosti v podobě jednotného kontaktního místa Pôle Emploi dosud měla jen smíšené výsledky. V období 2009–2010, v souvislosti s krizí a s podstatným zvýšením počtu uchazečů o zaměstnání, bylo jejím hlavním cílem sloučení obou stávajících správních subjektů. Externí zajištění služeb zprostředkování práce bylo z hlediska cílů stanovených orgánem Pôle Emploi pro umožňování návratu do pracovního procesu dosud jen částečně úspěšné. Zároveň byly zdroje, kterými Pôle emploi disponoval za účelem individualizované podpory uchazečů o zaměstnání, nedostatečné (v přepočtu 71 zaměstnanců na plný pracovních úvazek na 10 000 nezaměstnaných, což je podstatně méně, než ukazují údaje z jiných srovnatelných zemí).

| (12) | Francouzský schodek běžného účtu se během minulého desetiletí postupně prohluboval a odrážel tak pokles obchodní bilance zboží, a to částečně z důvodu snížení konkurenceschopnosti z hlediska nákladů práce poté, co byla v období 2003–2005 znovu zavedena jednotná minimální mzda (dřívější reforma pětatřicetihodinového pracovního týdne vyústila v pět různých minimálních úrovní). V postupu indexace byla zavedena určitá vylepšení (vytvoření poradní komise nezávislých odborníků, odstranění diskrečních zvýšení), jež vedla k umírněnosti při zvyšování minimální mzdy. V důsledku toho podíl zaměstnanců, jimž je vyplácena minimální mzda, značně poklesl a došlo k větší mzdové diferenciaci. Francouzská minimální mzda ve srovnání se mzdovým mediánem stále patří mezi nejvyšší v EU, přestože daňové zatížení je zde o hodně menší než u průměrné mzdy z důvodu omezení příspěvků na sociální zabezpečení placených zaměstnavateli. |
| --- | --- |

(12)

Francouzský schodek běžného účtu se během minulého desetiletí postupně prohluboval a odrážel tak pokles obchodní bilance zboží, a to částečně z důvodu snížení konkurenceschopnosti z hlediska nákladů práce poté, co byla v období 2003–2005 znovu zavedena jednotná minimální mzda (dřívější reforma pětatřicetihodinového pracovního týdne vyústila v pět různých minimálních úrovní). V postupu indexace byla zavedena určitá vylepšení (vytvoření poradní komise nezávislých odborníků, odstranění diskrečních zvýšení), jež vedla k umírněnosti při zvyšování minimální mzdy. V důsledku toho podíl zaměstnanců, jimž je vyplácena minimální mzda, značně poklesl a došlo k větší mzdové diferenciaci. Francouzská minimální mzda ve srovnání se mzdovým mediánem stále patří mezi nejvyšší v EU, přestože daňové zatížení je zde o hodně menší než u průměrné mzdy z důvodu omezení příspěvků na sociální zabezpečení placených zaměstnavateli.

| (13) | Francie má jedno z nejvyšších zatížení práce v EU v oblasti daní a odvodů na sociální zabezpečení a současně poměrně malé zatížení spotřeby. Navíc podíl příjmů z ekologických daní na HDP je rovněž výrazně pod průměrem EU. Vyvážení daňového systému, včetně například přesunu důrazu od zdanění práce k většímu zdanění spotřeby a ekologickým daním, může mít příznivý účinek na zaměstnanost a na plnění cílů v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

(13)

Francie má jedno z nejvyšších zatížení práce v EU v oblasti daní a odvodů na sociální zabezpečení a současně poměrně malé zatížení spotřeby. Navíc podíl příjmů z ekologických daní na HDP je rovněž výrazně pod průměrem EU. Vyvážení daňového systému, včetně například přesunu důrazu od zdanění práce k většímu zdanění spotřeby a ekologickým daním, může mít příznivý účinek na zaměstnanost a na plnění cílů v oblasti životního prostředí.

| (14) | Daňové výjimky a výjimky v oblasti sociálního zabezpečení (včetně „niches fiscales“) jsou ve Francii velmi rozsáhlé. Kromě toho pochopení a využívání výhod systému vyžaduje, aby podniky a domácnosti rozsáhle investovaly do odborných konzultací. U daňových výdajů, jež jsou použity na realizaci určité hospodářské politiky, dosud neexistuje systematické posouzení, zda bylo dosaženo definovaného cíle, ačkoliv je podle zákona o víceletém plánování veřejných financí na období 2009–2012 plánován přezkum v roce 2011. Jejich zaměnitelnost s veřejnými výdaji v minulosti umožnila francouzským orgánům formálně plnit stávající výdajová pravidla, nicméně další přesuny již nejsou možné, jak je stanoveno v článku 9 zákona o víceletém plánování veřejných financí na období 2011–2014. Pro období 2011–2013 francouzské orgány zamýšlejí zvýšit přibližně o 0,75 % HDP daňové příjmy (zejména snížením daňových výdajů). Konkrétní daňové výdaje, které mají být zrušeny, byly pouze částečně určeny počínaje rokem 2012. |
| --- | --- |

(14)

Daňové výjimky a výjimky v oblasti sociálního zabezpečení (včetně „niches fiscales“) jsou ve Francii velmi rozsáhlé. Kromě toho pochopení a využívání výhod systému vyžaduje, aby podniky a domácnosti rozsáhle investovaly do odborných konzultací. U daňových výdajů, jež jsou použity na realizaci určité hospodářské politiky, dosud neexistuje systematické posouzení, zda bylo dosaženo definovaného cíle, ačkoliv je podle zákona o víceletém plánování veřejných financí na období 2009–2012 plánován přezkum v roce 2011. Jejich zaměnitelnost s veřejnými výdaji v minulosti umožnila francouzským orgánům formálně plnit stávající výdajová pravidla, nicméně další přesuny již nejsou možné, jak je stanoveno v článku 9 zákona o víceletém plánování veřejných financí na období 2011–2014. Pro období 2011–2013 francouzské orgány zamýšlejí zvýšit přibližně o 0,75 % HDP daňové příjmy (zejména snížením daňových výdajů). Konkrétní daňové výdaje, které mají být zrušeny, byly pouze částečně určeny počínaje rokem 2012.

| (15) | Hospodářská soutěž v maloobchodním odvětví naráží na řadu překážek, jako jsou administrativní omezení vůči otevírání velkoplošných maloobchodů nebo zákaz opětovného prodeje pod úrovní nákladů. V odvětví služeb stále existují překážky pro hospodářskou soutěž u několika regulovaných povolání, jež by bylo možné řešit buď prostřednictvím přezkumu vstupních podmínek nebo postupným rušením některých kvót (numerus clausus) a výlučných práv u těchto povolání. |
| --- | --- |

(15)

Hospodářská soutěž v maloobchodním odvětví naráží na řadu překážek, jako jsou administrativní omezení vůči otevírání velkoplošných maloobchodů nebo zákaz opětovného prodeje pod úrovní nákladů. V odvětví služeb stále existují překážky pro hospodářskou soutěž u několika regulovaných povolání, jež by bylo možné řešit buď prostřednictvím přezkumu vstupních podmínek nebo postupným rušením některých kvót (numerus clausus) a výlučných práv u těchto povolání.

| (16) | V rámci Paktu euro plus Francie přijala řadu závazků. Ve fiskální oblasti se Francie zavázala rychle provést důchodovou reformu z roku 2010. S cílem posílit fiskální udržitelnost Francie také přistoupí ke změně své ústavy a zavede závazné víceleté rozpočtové plánování. Za účelem zvýšení účasti na trhu práce se zvažují různá opatření na posílení aktivních politik zaměstnanosti (například učňovská příprava k usnadnění přechodu mladých pracovníků ze školy do pracovního procesu, více zařízení pro péči o děti do roku 2012 s cílem zlepšit vyhlídky na zaměstnanost žen, posílení veřejných služeb zaměstnanosti pro uchazeče o zaměstnání). Opatření pro větší konkurenceschopnost se zaměřují na zlepšení systému vysokoškolského vzdělávání, podporu výzkumu a vývoje a inovací („investissements d’avenir“) a na snižování administrativní zátěže prostřednictvím uskutečňování komplexního programu pro zjednodušení administrativy. Tyto závazky se týkají tří ze čtyř oblastí paktu a nechávají stranou finanční sektor. Ačkoliv jsou tyto závazky přijaty v oblastech, ve kterých spočívají hlavní výzvy, mnoho z nich (obzvláště ty, jež se týkají fiskálního řízení nebo podpory vysokoškolského vzdělávání či výzkumu a vývoje) jsou potvrzením stávajících veřejných politik a reforem. Reformní program se nezdá být zcela odpovídající vzhledem k rozsahu makroekonomických výzev, kterým čelí trh práce a podnikatelské prostředí. Navíc je plánovaná změna ústavy vystavena politické nejistotě. Závazky vyplývající z Paktu euro plus byly posouzeny a vzaty v úvahu v doporučeních. |
| --- | --- |

(16)

V rámci Paktu euro plus Francie přijala řadu závazků. Ve fiskální oblasti se Francie zavázala rychle provést důchodovou reformu z roku 2010. S cílem posílit fiskální udržitelnost Francie také přistoupí ke změně své ústavy a zavede závazné víceleté rozpočtové plánování. Za účelem zvýšení účasti na trhu práce se zvažují různá opatření na posílení aktivních politik zaměstnanosti (například učňovská příprava k usnadnění přechodu mladých pracovníků ze školy do pracovního procesu, více zařízení pro péči o děti do roku 2012 s cílem zlepšit vyhlídky na zaměstnanost žen, posílení veřejných služeb zaměstnanosti pro uchazeče o zaměstnání). Opatření pro větší konkurenceschopnost se zaměřují na zlepšení systému vysokoškolského vzdělávání, podporu výzkumu a vývoje a inovací („investissements d’avenir“) a na snižování administrativní zátěže prostřednictvím uskutečňování komplexního programu pro zjednodušení administrativy. Tyto závazky se týkají tří ze čtyř oblastí paktu a nechávají stranou finanční sektor. Ačkoliv jsou tyto závazky přijaty v oblastech, ve kterých spočívají hlavní výzvy, mnoho z nich (obzvláště ty, jež se týkají fiskálního řízení nebo podpory vysokoškolského vzdělávání či výzkumu a vývoje) jsou potvrzením stávajících veřejných politik a reforem. Reformní program se nezdá být zcela odpovídající vzhledem k rozsahu makroekonomických výzev, kterým čelí trh práce a podnikatelské prostředí. Navíc je plánovaná změna ústavy vystavena politické nejistotě. Závazky vyplývající z Paktu euro plus byly posouzeny a vzaty v úvahu v doporučeních.

| (17) | Komise posoudila program stability a národní program reforem, včetně závazků Francie v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Francie, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v EU tím, že budou rozhodnutí členských států EU zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise za to, že strategie fiskální konsolidace musí být pro rok 2012 a pro období po něm dále upřesněna, aby byl do roku 2013 napraven nadměrný schodek a začalo se snižovat zadlužení. Jakékoliv neočekávané příjmy by měly být použity na urychlení snížení schodku a zadlužení, jak je stanoveno v článku 11 zákona o víceletém plánování veřejných financí na období 2011–2014. Posun od zdanění práce směrem k ekologickým daním a zdanění spotřeby a racionalizace daňových výdajů by měly pozitivní vliv na plnění fiskálních cílů a cílů v oblasti životního prostředí a celkově by zlepšily podnikatelské prostředí. Další kroky v letech 2011–2012 by se měly týkat jednak uzpůsobení právních předpisů na ochranu zaměstnanosti v zájmu snížení duality trhu práce a jednak posílení veřejných služeb zaměstnanosti tak, aby poskytovaly celkovou podporu při hledání zaměstnání. Je žádoucí pokračovat ve stávající politice zdrženlivosti ve vztahu k minimální mzdě. Měla by být více podpořena hospodářská soutěž v regulovaných povoláních a maloobchodu. |
| --- | --- |

(17)

Komise posoudila program stability a národní program reforem, včetně závazků Francie v rámci Paktu euro plus. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku Francie, ale také jejich soulad s pravidly a pokyny EU vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí v EU tím, že budou rozhodnutí členských států EU zahrnovat vstupy na úrovni EU. V této souvislosti má Komise za to, že strategie fiskální konsolidace musí být pro rok 2012 a pro období po něm dále upřesněna, aby byl do roku 2013 napraven nadměrný schodek a začalo se snižovat zadlužení. Jakékoliv neočekávané příjmy by měly být použity na urychlení snížení schodku a zadlužení, jak je stanoveno v článku 11 zákona o víceletém plánování veřejných financí na období 2011–2014. Posun od zdanění práce směrem k ekologickým daním a zdanění spotřeby a racionalizace daňových výdajů by měly pozitivní vliv na plnění fiskálních cílů a cílů v oblasti životního prostředí a celkově by zlepšily podnikatelské prostředí. Další kroky v letech 2011–2012 by se měly týkat jednak uzpůsobení právních předpisů na ochranu zaměstnanosti v zájmu snížení duality trhu práce a jednak posílení veřejných služeb zaměstnanosti tak, aby poskytovaly celkovou podporu při hledání zaměstnání. Je žádoucí pokračovat ve stávající politice zdrženlivosti ve vztahu k minimální mzdě. Měla by být více podpořena hospodářská soutěž v regulovaných povoláních a maloobchodu.

| (18) | Rada na základě tohoto posouzení a rovněž s ohledem na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009 prostudovala aktualizaci programu stability pro Francii za rok 2011 a její stanovisko (3) se odráží zejména v doporučení v bodě 1 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Francie, |
| --- | --- |

(18)

Rada na základě tohoto posouzení a rovněž s ohledem na doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009 prostudovala aktualizaci programu stability pro Francii za rok 2011 a její stanovisko (3) se odráží zejména v doporučení v bodě 1 níže. S ohledem na závěry Evropské rady ze dne 25. března 2011 Rada přezkoumala národní program reforem Francie,

DOPORUČUJE, aby Francie v období 2011–2012 provedla tato opatření:

| 1. | Zajistit v období 2010–2013 doporučené průměrné roční fiskální úsilí ve výši nad 1 % HDP a do roku 2013 provést nápravu nadměrného schodku v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku, čímž by se snížila vysoká míra veřejného zadlužení, a poté zajistit odpovídající pokrok v dosažení střednědobého cíle; upřesnit nezbytná odpovídající opatření počínaje rokem 2012 a přijmout v případě potřeby dodatečná opatření a využít všech neočekávaných příjmů k urychlení snižování schodku a zadlužení, jak je plánováno; pokračovat v přezkumu udržitelnosti důchodového systému a případně přijmout dodatečná opatření. |
| --- | --- |

1.

Zajistit v období 2010–2013 doporučené průměrné roční fiskální úsilí ve výši nad 1 % HDP a do roku 2013 provést nápravu nadměrného schodku v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku, čímž by se snížila vysoká míra veřejného zadlužení, a poté zajistit odpovídající pokrok v dosažení střednědobého cíle; upřesnit nezbytná odpovídající opatření počínaje rokem 2012 a přijmout v případě potřeby dodatečná opatření a využít všech neočekávaných příjmů k urychlení snižování schodku a zadlužení, jak je plánováno; pokračovat v přezkumu udržitelnosti důchodového systému a případně přijmout dodatečná opatření.

| 2. | Vyvinout opětovné úsilí v souladu s vnitrostátními postupy konzultace se sociálními partnery s cílem řešit problém segmentace trhu práce prostřednictvím přezkumu vybraných aspektů právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, zlepšit lidský kapitál a možnosti postupu v zaměstnání a získání pracovních smluv na dobu neurčitou; zajistit příznivý dopad úpravy minimální mzdy na tvorbu pracovních míst. |
| --- | --- |

2.

Vyvinout opětovné úsilí v souladu s vnitrostátními postupy konzultace se sociálními partnery s cílem řešit problém segmentace trhu práce prostřednictvím přezkumu vybraných aspektů právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, zlepšit lidský kapitál a možnosti postupu v zaměstnání a získání pracovních smluv na dobu neurčitou; zajistit příznivý dopad úpravy minimální mzdy na tvorbu pracovních míst.

| 3. | Podpořit přístup k celoživotnímu učení pomáhající udržet starší pracovníky v pracovním procesu a posílit opatření na podporu návratu do zaměstnání. Zintenzívnit aktivní politiky zaměstnanosti a zavést opatření ke zlepšení organizace, rozhodování a postupů ve veřejné službě zaměstnanosti pro zlepšení jejích služeb a individualizované podpory poskytovaných těm, kteří jsou ohroženi dlouhodobou nezaměstnaností. |
| --- | --- |

3.

Podpořit přístup k celoživotnímu učení pomáhající udržet starší pracovníky v pracovním procesu a posílit opatření na podporu návratu do zaměstnání. Zintenzívnit aktivní politiky zaměstnanosti a zavést opatření ke zlepšení organizace, rozhodování a postupů ve veřejné službě zaměstnanosti pro zlepšení jejích služeb a individualizované podpory poskytovaných těm, kteří jsou ohroženi dlouhodobou nezaměstnaností.

| 4. | Zvýšit účinnost daňového systému, například pomocí přesunu důrazu od zdanění práce k ekologickým daním a zdanění spotřeby, a provést plánované snížení počtu daňových výjimek a výjimek v oblasti sociálního zabezpečení a nákladů na tyto výjimky (včetně „niches fiscales“). |
| --- | --- |

4.

Zvýšit účinnost daňového systému, například pomocí přesunu důrazu od zdanění práce k ekologickým daním a zdanění spotřeby, a provést plánované snížení počtu daňových výjimek a výjimek v oblasti sociálního zabezpečení a nákladů na tyto výjimky (včetně „niches fiscales“).

| 5. | Učinit další kroky směrem k odstranění bezdůvodných omezení týkajících se regulovaných živností a povolání, především ve službách a maloobchodním odvětví. |
| --- | --- |

5.

Učinit další kroky směrem k odstranění bezdůvodných omezení týkajících se regulovaných živností a povolání, především ve službách a maloobchodním odvětví.

V Bruselu dne 12. července 2011.

Za Radu

předseda

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

2

(3)  Podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1466/97.

3

---

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/12

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 12. července 2011

k národnímu programu reforem Řecka na rok 2011

2011/C 213/04

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této Smlouvy,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii pro zaměstnanost a růst, Evropa 2020, založenou na intenzivnější koordinaci hospodářských politik, které se zaměří na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout opatření, aby se posílil evropský potenciál pro udržitelný růst a konkurenceschopnost.

| (2) | Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (1), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(2)

Dne 13. července 2010 přijala Rada doporučení o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie (2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (1), které společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.

| (3) | Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Dne 12. ledna 2011 přijala Komise první roční analýzu růstu představující pro EU začátek nového cyklu správy ekonomických záležitostí a prvního evropského semestru, v němž se provádí integrovaná ex ante koordinace politiky, vycházející ze strategie Evropa 2020.

| (4) | Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu. |
| --- | --- |

(4)

Dne 25. března 2011 potvrdila Evropská rada priority pro fiskální konsolidaci a strukturální reformy (v souladu se závěry Rady ze dne 15. února a 7. března 2011 a v návaznosti na roční analýzu růstu vypracovanou Komisí). Zdůraznila, že je třeba se přednostně zaměřit na návrat ke zdravým rozpočtům a fiskální udržitelnosti, na snižování nezaměstnanosti prostřednictvím reforem trhu práce a na další úsilí o posílení růstu.

| (5) | Dne 3. května 2010 předložilo Řecko komplexní program hospodářské korekce, podpořený finanční pomocí ve výši 110 miliard EUR ze strany členských států eurozóny a MMF. Průvodní memorandum o porozumění a jeho následné dodatky stanoví podmínky v oblasti hospodářské politiky, z nichž se při vyplacení finanční pomoci vychází. |
| --- | --- |

(5)

Dne 3. května 2010 předložilo Řecko komplexní program hospodářské korekce, podpořený finanční pomocí ve výši 110 miliard EUR ze strany členských států eurozóny a MMF. Průvodní memorandum o porozumění a jeho následné dodatky stanoví podmínky v oblasti hospodářské politiky, z nichž se při vyplacení finanční pomoci vychází.

| (6) | Klíčové prvky podmíněnosti politiky byly stanoveny v rozhodnutí Rady 2010/320/EU ze dne 10. května 2010 (2) a jeho následných změnách (3), jež jsou určeny Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskálního dohled a vyzývají Řecko, aby přijalo opatření k takovému snížení schodku, jež se považuje za nezbytné k nápravě situace nadměrného schodku podle ustanovení článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy. |
| --- | --- |

(6)

Klíčové prvky podmíněnosti politiky byly stanoveny v rozhodnutí Rady 2010/320/EU ze dne 10. května 2010 (2) a jeho následných změnách (3), jež jsou určeny Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskálního dohled a vyzývají Řecko, aby přijalo opatření k takovému snížení schodku, jež se považuje za nezbytné k nápravě situace nadměrného schodku podle ustanovení článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy.

| (7) | Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. Očekává se, že Řecko předloží aktualizovaný program stability a zvláštní závazky a opatření v rámci Paktu euro plus na rok 2011 na základě aktualizovaného programu hospodářské korekce. |
| --- | --- |

(7)

Dne 25. března 2011 Evropská rada rovněž vyzvala členské státy účastnící se Paktu euro plus, aby představily své závazky včas tak, aby mohly být zahrnuty do jejich programů stability či konvergenčních programů a národních programů reforem. Očekává se, že Řecko předloží aktualizovaný program stability a zvláštní závazky a opatření v rámci Paktu euro plus na rok 2011 na základě aktualizovaného programu hospodářské korekce.

| (8) | Během posledního desetiletí byl růst Řecka založen na neudržitelných hnacích silách: rozmach spotřeby a investic do bydlení byly doprovázeny vysokými nárůsty reálných mezd a rychlým nárůstem úvěrů; tento rozmach byl podporován nízkými reálnými úrokovými sazbami v souvislosti s přijetím eura a liberalizací finančního trhu. Celosvětová krize v letech 2008–2009 odhalila zranitelné oblasti, k nimž patří: neudržitelné fiskální politiky, částečně skryté nespolehlivou statistikou a dočasně vysokými příjmy; nepružný trh práce a trh s produkty a ztráta konkurenceschopnosti a rostoucí vnější zadluženost. Bankovní odvětví bylo, i když ne zpočátku, dotčeno hospodářskou krizí a krizí důvěry. Rozsah zhoršení ve fiskální pozici byl odhalen pozdě v důsledku závažných nedostatků v řeckém účetním a statistickém systému. Tím se opozdilo provádění nápravných opatření. Protože vzrostly obavy o řeckou fiskální udržitelnost a zvýšila se globální averze vůči riziku, nálady na trhu se vůči Řecku počátkem roku 2010 prudce zhoršily. V dubnu 2010 Řecko požádalo o mezinárodní finanční pomoc, neboť se potýkalo se značnými potřebami financování a nebylo s to zajistit si přístup na mezinárodní kapitálové trhy. |
| --- | --- |

(8)

Během posledního desetiletí byl růst Řecka založen na neudržitelných hnacích silách: rozmach spotřeby a investic do bydlení byly doprovázeny vysokými nárůsty reálných mezd a rychlým nárůstem úvěrů; tento rozmach byl podporován nízkými reálnými úrokovými sazbami v souvislosti s přijetím eura a liberalizací finančního trhu. Celosvětová krize v letech 2008–2009 odhalila zranitelné oblasti, k nimž patří: neudržitelné fiskální politiky, částečně skryté nespolehlivou statistikou a dočasně vysokými příjmy; nepružný trh práce a trh s produkty a ztráta konkurenceschopnosti a rostoucí vnější zadluženost. Bankovní odvětví bylo, i když ne zpočátku, dotčeno hospodářskou krizí a krizí důvěry. Rozsah zhoršení ve fiskální pozici byl odhalen pozdě v důsledku závažných nedostatků v řeckém účetním a statistickém systému. Tím se opozdilo provádění nápravných opatření. Protože vzrostly obavy o řeckou fiskální udržitelnost a zvýšila se globální averze vůči riziku, nálady na trhu se vůči Řecku počátkem roku 2010 prudce zhoršily. V dubnu 2010 Řecko požádalo o mezinárodní finanční pomoc, neboť se potýkalo se značnými potřebami financování a nebylo s to zajistit si přístup na mezinárodní kapitálové trhy.

| (9) | Řecko se zavázalo provádět program hospodářské a finanční korekce s krátkodobým cílem napravit fiskální a vnější nerovnováhu a obnovit důvěru. Ve střednědobém horizontu by mělo položit základy modelu růstu spočívajícího více na investicích a vývozu, který podporuje růst a zaměstnanost. Tento program korekce stanoví rozsáhlá opatření na třech frontách: i) strategie fiskální konsolidace na počátku programového období, podpořená strukturálními fiskálními opatřeními a lepší fiskální kontrolou, ii) strukturální reformy na trhu práce a na trhu s produkty, a to se zaměřením na konkurenceschopnost a růst a iii) úsilí o ochranu stability bankovního odvětví. |
| --- | --- |

(9)

Řecko se zavázalo provádět program hospodářské a finanční korekce s krátkodobým cílem napravit fiskální a vnější nerovnováhu a obnovit důvěru. Ve střednědobém horizontu by mělo položit základy modelu růstu spočívajícího více na investicích a vývozu, který podporuje růst a zaměstnanost. Tento program korekce stanoví rozsáhlá opatření na třech frontách: i) strategie fiskální konsolidace na počátku programového období, podpořená strukturálními fiskálními opatřeními a lepší fiskální kontrolou, ii) strukturální reformy na trhu práce a na trhu s produkty, a to se zaměřením na konkurenceschopnost a růst a iii) úsilí o ochranu stability bankovního odvětví.

| (10) | Komise posoudila návrh národního programu reforem. Vzala v úvahu nejen význam programu pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Řecku, ale také jeho soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. Komise v této souvislosti zdůrazňuje naléhavost provedení plánovaných opatření v souladu s rozhodnutím 2010/320/EU, |
| --- | --- |

(10)

Komise posoudila návrh národního programu reforem. Vzala v úvahu nejen význam programu pro udržitelnou fiskální a sociálně-ekonomickou politiku v Řecku, ale také jeho soulad s pravidly a pokyny EU, vzhledem k nutnosti posílit celkovou správu ekonomických záležitostí EU tím, že budou rozhodnutí členských států zahrnovat vstupy na úrovni EU. Komise v této souvislosti zdůrazňuje naléhavost provedení plánovaných opatření v souladu s rozhodnutím 2010/320/EU,

DOPORUČUJE, aby Řecko provedlo tato opatření:

Plně provést opatření stanovená v rozhodnutí 2010/320/EU ve znění rozhodnutí 2011/257/EU a dále pak upřesněná v memorandu o porozumění ze dne 3. května 2010 a jeho následných dodatcích, zejména v posledním dodatku ze dne 2. července 2011.

V Bruselu dne 12. července 2011.

Za Radu

předseda

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2011/308/EU ze dne 19. května 2011 o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 138, 26.5.2011, s. 56) stanoví, že platí i pro rok 2011.

1

(2)  Úř. věst. L 145, 11.6.2010, s. 6.

2

(3)  Rozhodnutí Rady ze dne 7. září 2010 (2010/486/EU), (Úř. věst. L 241, 14.9.2010, s. 12); rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2010 (2011/57/EU), (Úř. věst. L 26, 29.1.2011, s. 15); rozhodnutí Rady ze dne 7. března 2011 (2010/257/EU), (Úř. věst. L 110, 29.4.2011, s. 26).

3

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/14

---

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2011/C 213/05

| Datum přijetí rozhodnutí | 17.12.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.31853 (N 501/10) |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Galicia |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Ayuda para la conversión de instalaciones de fueloil de Alúmina Española SA (ALCOA) — Galicia |
| Právní základ | Estatuto de Autonomía de Galicia — Convenio con empresa |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Úspor energie, Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 0,99 mil. EUR |
| Míra podpory | 38 % |
| Délka trvání programu | do 30.12.2010 |
| Hospodářská odvětví | Energetika |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Consellería de Economía e Industria de la Xunta de Galicia |
| Edificio Administrativo San Caetano s/n |
| Bloque 5 — planta 4 |
| 15781 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Datum přijetí rozhodnutí

17.12.2010

Odkaz na číslo státní podpory

SA.31853 (N 501/10)

Členský stát

Španělsko

Region

Galicia

Název (a/nebo jméno příjemce)

Ayuda para la conversión de instalaciones de fueloil de Alúmina Española SA (ALCOA) — Galicia

Právní základ

Estatuto de Autonomía de Galicia — Convenio con empresa

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Úspor energie, Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 0,99 mil. EUR

Míra podpory

38 %

Délka trvání programu

do 30.12.2010

Hospodářská odvětví

Energetika

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Consellería de Economía e Industria de la Xunta de Galicia

Edificio Administrativo San Caetano s/n

Bloque 5 — planta 4

15781 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 31.5.2011 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.32595 (11/N) |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Pais Vasco |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Programa de Subvenciones para la Promoción, Difusión, y/o Normalización del Euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) en la Comunidad Autónoma Vasca |
| Právní základ | Borrador del orden de la Consejera de Cultura, por lo que se regula la concesión y se convocan subvenciones para la promoción, difusión, y/o normalización del euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Režim podpory na rozvoj kultury, Rozvoj odvětví |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | | Předpokládané roční výdaje 1,576 mil. EUR |

Datum přijetí rozhodnutí

31.5.2011

Odkaz na číslo státní podpory

SA.32595 (11/N)

Členský stát

Španělsko

Region

Pais Vasco

Název (a/nebo jméno příjemce)

Programa de Subvenciones para la Promoción, Difusión, y/o Normalización del Euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT) en la Comunidad Autónoma Vasca

Právní základ

Borrador del orden de la Consejera de Cultura, por lo que se regula la concesión y se convocan subvenciones para la promoción, difusión, y/o normalización del euskera en el ámbito de las tecnologías de la información y la comunicación (Convokatoria IKT)

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Režim podpory na rozvoj kultury, Rozvoj odvětví

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 1,576 mil. EUR

| | Celková částka plánované podpory 1,576 mil. EUR |
| --- | --- |

Celková částka plánované podpory 1,576 mil. EUR

Míra podpory

60 %

Délka trvání programu

31.3.2011–31.12.2011

Hospodářská odvětví

Sdělovací prostředky

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Dirección de Promoción del Euskara |
| --- |
| Viceconsejería de Política Lingüistica |
| Departamento de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Victoria-Gasteiz |
| Álava, País Vasco |
| ESPAÑA |

Dirección de Promoción del Euskara

Viceconsejería de Política Lingüistica

Departamento de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Victoria-Gasteiz

Álava, País Vasco

ESPAÑA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

III Přípravné akty

EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA

Evropská centrální banka

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/16

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 11. března 2011

k doporučení pro rozhodnutí Rady o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje

(CON/2011/22)

2011/C 213/06

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 10. března 2011 žádost Rady Evropské unie o stanovisko k doporučení pro rozhodnutí Rady o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje (1) (dále jen „navrhované rozhodnutí“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 219 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Všeobecné připomínky

| 1. | Ačkoli konečnou odpovědnost za rozhodnutí o uzavření měnových dohod se třetími zeměmi nese Rada EU, ECB nepodporuje přijímání eura za úřední měnu zámořskými zeměmi a územími přičleněnými k členským státům eurozóny. V případě společenství Svatého Bartoloměje však ECB nemá k navrhovanému rozhodnutí připomínky, jelikož toto společenství jako součást Francie používá euro již od roku 1999. Má-li však být vyhověno přání Francie zachovat euro na Svatém Bartoloměji i po 1. lednu 2012, kdy přestane být součástí území EU (2), je podle práva EU nutné přijmout v reakci na tuto změnu okolností příslušná opatření. V tomto kontextu představuje uzavření měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch společenství Svatého Bartoloměje uspokojivé řešení, které Francii umožní nadále ve vztahu k tomuto společenství uplatňovat ustanovení práva EU nezbytná pro používání jednotné měny, a to ustanovení měnových, bankovních a finančních právních předpisů EU, pravidla upravující opatření nezbytná pro používání eura, předcházení praní peněz a předcházení podvodům a padělání hotovostních a nehotovostních platebních prostředků, pravidla o medailích a žetonech a požadavky na statistické vykazování. |
| --- | --- |

1.

Ačkoli konečnou odpovědnost za rozhodnutí o uzavření měnových dohod se třetími zeměmi nese Rada EU, ECB nepodporuje přijímání eura za úřední měnu zámořskými zeměmi a územími přičleněnými k členským státům eurozóny. V případě společenství Svatého Bartoloměje však ECB nemá k navrhovanému rozhodnutí připomínky, jelikož toto společenství jako součást Francie používá euro již od roku 1999. Má-li však být vyhověno přání Francie zachovat euro na Svatém Bartoloměji i po 1. lednu 2012, kdy přestane být součástí území EU (2), je podle práva EU nutné přijmout v reakci na tuto změnu okolností příslušná opatření. V tomto kontextu představuje uzavření měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch společenství Svatého Bartoloměje uspokojivé řešení, které Francii umožní nadále ve vztahu k tomuto společenství uplatňovat ustanovení práva EU nezbytná pro používání jednotné měny, a to ustanovení měnových, bankovních a finančních právních předpisů EU, pravidla upravující opatření nezbytná pro používání eura, předcházení praní peněz a předcházení podvodům a padělání hotovostních a nehotovostních platebních prostředků, pravidla o medailích a žetonech a požadavky na statistické vykazování.

| 2. | Z rozsahu mandátu pro sjednání dohody, jak je vymezen v navrhovaném rozhodnutí, ECB vyrozumívá, že narozdíl od jiných dohod uzavíraných se třetími zeměmi, jako například s Monackým knížectvím, Andorrským knížectvím, Republikou San Marino nebo Vatikánským městským státem, nedává tato dohoda společenství Svatého Bartoloměje právo vydávat své vlastní euromince. ECB tento přístup vítá, avšak z důvodu právní jistoty a transparentnosti je nutné tuto skutečnost v navrhovaném rozhodnutí výslovně uvést, a to alespoň v jeho preambuli. |
| --- | --- |

2.

Z rozsahu mandátu pro sjednání dohody, jak je vymezen v navrhovaném rozhodnutí, ECB vyrozumívá, že narozdíl od jiných dohod uzavíraných se třetími zeměmi, jako například s Monackým knížectvím, Andorrským knížectvím, Republikou San Marino nebo Vatikánským městským státem, nedává tato dohoda společenství Svatého Bartoloměje právo vydávat své vlastní euromince. ECB tento přístup vítá, avšak z důvodu právní jistoty a transparentnosti je nutné tuto skutečnost v navrhovaném rozhodnutí výslovně uvést, a to alespoň v jeho preambuli.

| 3. | ECB znovu zdůrazňuje, že jakékoli převody, včetně zvláštní finanční pomoci bankám a jiným finančním institucím, nezbytné k udržení nebo obnovení finanční stability společenství Svatého Bartoloměje půjdou k tíži státní pokladny Francouzské republiky. |
| --- | --- |

3.

ECB znovu zdůrazňuje, že jakékoli převody, včetně zvláštní finanční pomoci bankám a jiným finančním institucím, nezbytné k udržení nebo obnovení finanční stability společenství Svatého Bartoloměje půjdou k tíži státní pokladny Francouzské republiky.

| 4. | ECB vychází z toho, že veškeré úkoly, které spadají do působnosti Eurosystému včetně operací měnové politiky a shromažďování statistických údajů, bude plnit Banque de France prostřednictvím Institutu d’Émission des Départements D’Óutre-mer (IEDOM). |
| --- | --- |

4.

ECB vychází z toho, že veškeré úkoly, které spadají do působnosti Eurosystému včetně operací měnové politiky a shromažďování statistických údajů, bude plnit Banque de France prostřednictvím Institutu d’Émission des Départements D’Óutre-mer (IEDOM).

| 5. | ECB rovněž vychází z toho, že není záměrem měnové dohody umožnit finančním institucím, které se nacházejí na Svatém Bartoloměji, přímý přístup do platebních a vypořádacích systémů uvnitř eurozóny, nýbrž že veškeré spojení mezi nimi a těmito systémy bude i nadále probíhat prostřednictvím příslušných francouzských orgánů. |
| --- | --- |

5.

ECB rovněž vychází z toho, že není záměrem měnové dohody umožnit finančním institucím, které se nacházejí na Svatém Bartoloměji, přímý přístup do platebních a vypořádacích systémů uvnitř eurozóny, nýbrž že veškeré spojení mezi nimi a těmito systémy bude i nadále probíhat prostřednictvím příslušných francouzských orgánů.

| 6. | ECB je pevně přesvědčena, že její role při sjednávání měnových dohod se zámořskými zeměmi a územími by měla být přesně stejná jako její role při sjednávání měnových dohod se třetími zeměmi. Vzhledem k tomu by i text navrhovaného rozhodnutí měl jasně a jednoznačně stanovit, že ve věcech spadajících do působnosti ECB se vyžaduje její souhlas. |
| --- | --- |

6.

ECB je pevně přesvědčena, že její role při sjednávání měnových dohod se zámořskými zeměmi a územími by měla být přesně stejná jako její role při sjednávání měnových dohod se třetími zeměmi. Vzhledem k tomu by i text navrhovaného rozhodnutí měl jasně a jednoznačně stanovit, že ve věcech spadajících do působnosti ECB se vyžaduje její souhlas.

| 7. | ECB poznamenává, že navrhované rozhodnutí nepokrývá několik významných otázek. Ty by měly být řešeny následovně:






  7.1 | Orgánem, který je v jiných měnových dohodách sjednán jako orgán příslušný k řešení sporů, jež z takových dohod mohou vzniknout, je Soudní dvůr Evropské unie. V navrhovaném rozhodnutí by mělo být jasně stanoveno, že totéž platí i v tomto případě. Podle názoru ECB není příslušnost Soudního dvora pro spory z těchto typů dohod automaticky zřejmá, přičemž konkrétně lze odkázat na několik rozhodnutí, v nichž Soudní dvůr dovodil jasný rozdíl mezi dohodami uzavřenými členskými státy a dohodami uzavřenými členskými státy, které odpovídají za svá závislá území, tj. nejednají samy za sebe jako členské státy. (3) |
| --- | --- | --- |

7.

ECB poznamenává, že navrhované rozhodnutí nepokrývá několik významných otázek. Ty by měly být řešeny následovně:

7.1

Orgánem, který je v jiných měnových dohodách sjednán jako orgán příslušný k řešení sporů, jež z takových dohod mohou vzniknout, je Soudní dvůr Evropské unie. V navrhovaném rozhodnutí by mělo být jasně stanoveno, že totéž platí i v tomto případě. Podle názoru ECB není příslušnost Soudního dvora pro spory z těchto typů dohod automaticky zřejmá, přičemž konkrétně lze odkázat na několik rozhodnutí, v nichž Soudní dvůr dovodil jasný rozdíl mezi dohodami uzavřenými členskými státy a dohodami uzavřenými členskými státy, které odpovídají za svá závislá území, tj. nejednají samy za sebe jako členské státy. (3)

| 7.2 | Jedním z nejdůležitějších bodů této měnové dohody by měla být nutnost zajistit kontinuitu při uplatňování příslušných současných a budoucích právních aktů EU s přímým účinkem, tj. nařízení, na Svatém Bartoloměji. ECB vychází z toho, že Francie zamýšlí tuto záležitost řešit cestou změn příslušného francouzského ústavního zákona.
  ECB poznamenává, že narozdíl od jiných měnových dohod navrhované rozhodnutí neupravuje vytvoření společného výboru odpovědného za hodnocení pokroku při změnách legislativy. ECB považuje neexistenci orgánu, jehož prostřednictvím by EU jako jeho člen a jedna ze stran dohody mohla monitorovat řádné uplatňování příslušných právních předpisů EU v tomto zámořském společenství, za neuspokojivou, a to obzvláště s ohledem na skutečnost, že tamní bankovní systém používá euro. ECB považuje za zcela zásadní, aby konkrétní uplatňování příslušného práva EU probíhalo v dohodě s Komisí a ECB (4) například cestou zahrnutí příslušných právních předpisů EU a ECB do přílohy této měnové dohody a zveřejněním takové přílohy a jejích změn v Úředním věstníku Evropské unie. Alternativně by navrhované rozhodnutí mohlo vyžadovat, aby Francie ECB informovala předtím, než přijme právní akty, které se mají uplatňovat na Svatém Bartoloměji a které spadají do působnosti ECB. Navíc by instituce EU měly mít právo požadovat od Francie informace o takových právních aktech. |
| --- | --- |

7.2

Jedním z nejdůležitějších bodů této měnové dohody by měla být nutnost zajistit kontinuitu při uplatňování příslušných současných a budoucích právních aktů EU s přímým účinkem, tj. nařízení, na Svatém Bartoloměji. ECB vychází z toho, že Francie zamýšlí tuto záležitost řešit cestou změn příslušného francouzského ústavního zákona.

ECB poznamenává, že narozdíl od jiných měnových dohod navrhované rozhodnutí neupravuje vytvoření společného výboru odpovědného za hodnocení pokroku při změnách legislativy. ECB považuje neexistenci orgánu, jehož prostřednictvím by EU jako jeho člen a jedna ze stran dohody mohla monitorovat řádné uplatňování příslušných právních předpisů EU v tomto zámořském společenství, za neuspokojivou, a to obzvláště s ohledem na skutečnost, že tamní bankovní systém používá euro. ECB považuje za zcela zásadní, aby konkrétní uplatňování příslušného práva EU probíhalo v dohodě s Komisí a ECB (4) například cestou zahrnutí příslušných právních předpisů EU a ECB do přílohy této měnové dohody a zveřejněním takové přílohy a jejích změn v Úředním věstníku Evropské unie. Alternativně by navrhované rozhodnutí mohlo vyžadovat, aby Francie ECB informovala předtím, než přijme právní akty, které se mají uplatňovat na Svatém Bartoloměji a které spadají do působnosti ECB. Navíc by instituce EU měly mít právo požadovat od Francie informace o takových právních aktech.

| 7.3 | ECB vyrozumívá, že v důsledku změny statutu společenství Svatého Bartoloměje k 1. lednu 2012 se na něj nebudou nadále vztahovat ustanovení práva EU s přímým účinkem, která umožňují příslušným orgánům EU, jako je např. Europol, jednat v rámci boje proti padělání eurobankovek. I tuto záležitost je třeba v měnové dohodě řešit, a proto by navrhované rozhodnutí mělo EU pověřit, aby taková právní ustanovení zařadila do měnové dohody. |
| --- | --- |

7.3

ECB vyrozumívá, že v důsledku změny statutu společenství Svatého Bartoloměje k 1. lednu 2012 se na něj nebudou nadále vztahovat ustanovení práva EU s přímým účinkem, která umožňují příslušným orgánům EU, jako je např. Europol, jednat v rámci boje proti padělání eurobankovek. I tuto záležitost je třeba v měnové dohodě řešit, a proto by navrhované rozhodnutí mělo EU pověřit, aby taková právní ustanovení zařadila do měnové dohody.

Konkrétní pozměňovací návrhy k těm ustanovením navrhovaného rozhodnutí, která ECB doporučuje změnit, jsou uvedeny v příloze včetně příslušného odůvodnění.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 11. března 2011.

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  SEK(2011) 249 v konečném znění.

1

(2)  Článek 3 rozhodnutí Evropské rady ze dne 29. října 2010, kterým se mění status ostrova Svatý Bartoloměj ve vztahu k Evropské unii, Úř. věst. L 325, 9.12.2010, s. 4.

2

(3)  Posudek 1/78, odst. 62, a posudek 1/94, odst. 17: „v rozsahu, ve kterém zůstávají mimo rámec Smlouvy o EHS, jsou příslušná území z pohledu Společenství ve stejné situaci jako nečlenské země. V důsledku toho je na těch státech, které odpovídají za tato území, aby vystupovaly jako strana dohody, přičemž jednají jako státy odpovídající za mezinárodní vztahy svých závislých území, na něž se nevztahuje právo Společenství, a nikoli jako členské státy Společenství.“

3

(4)  Viz rovněž stanovisko na žádost Rady Evropské unie podle čl. 1091 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství k návrhu rozhodnutí Rady ohledně měnových opatření ve francouzských územních společenstvích Saint-Pierre a Miquelon a Mayotte, Úř. věst. C 127, 7.5.1999, s. 5.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměňovací návrhy

| Text navrhovaný Komisí | Změny navrhované ECB (1) |
| --- | --- |
| Změna 1 |
| 6. bod odůvodnění |
| „(6) | Měla by být tedy sjednána měnová dohoda mezi Evropskou unií a Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje, jíž se zajistí kontinuita uplatňování příslušných právních předpisů EU na jeho území,“ |

Text navrhovaný Komisí

Změny navrhované ECB (1)

Změna 1

6. bod odůvodnění

„(6)

Měla by být tedy sjednána měnová dohoda mezi Evropskou unií a Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje, jíž se zajistí kontinuita uplatňování příslušných právních předpisů EU na jeho území,“

| „(6) | Měla by být tedy sjednána měnová dohoda mezi Evropskou unií a Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje, jíž se zajistí kontinuita uplatňování příslušných právních předpisů EU na jeho území. ECB by měla být k tomuto jednání přizvána a ve věcech, jež spadají do její pravomoci, se bude vyžadovat její souhlas,“ |
| --- | --- |

„(6)

Měla by být tedy sjednána měnová dohoda mezi Evropskou unií a Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje, jíž se zajistí kontinuita uplatňování příslušných právních předpisů EU na jeho území. ECB by měla být k tomuto jednání přizvána a ve věcech, jež spadají do její pravomoci, se bude vyžadovat její souhlas,“

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz odůvodnění změny č. 5.

Viz odůvodnění změny č. 5.

Změna 2

Změna 2

7. bod odůvodnění

Nový bod odůvodnění

| „(7) | Mandát ke sjednání dohody nemá zámořskému společenství Svatého Bartoloměje umožnit ani mu jakkoli garantovat právo razit či vydávat vlastní euromince. V tomto ohledu zůstane zachována stávající praxe, pokud jde o používání euromincí.“ |
| --- | --- |

„(7)

Mandát ke sjednání dohody nemá zámořskému společenství Svatého Bartoloměje umožnit ani mu jakkoli garantovat právo razit či vydávat vlastní euromince. V tomto ohledu zůstane zachována stávající praxe, pokud jde o používání euromincí.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz odstavec 2 tohoto stanoviska. ECB považuje právní jistotu a transparentnost ve vztahu k této záležitosti za obzvlášť důležité s ohledem na skutečnost, že toto je první měnová dohoda, která se vztahuje na zámořskou zemi či území, a může se stát precedentem pro budoucí měnové dohody.

Viz odstavec 2 tohoto stanoviska. ECB považuje právní jistotu a transparentnost ve vztahu k této záležitosti za obzvlášť důležité s ohledem na skutečnost, že toto je první měnová dohoda, která se vztahuje na zámořskou zemi či území, a může se stát precedentem pro budoucí měnové dohody.

Změna 3

Změna 3

Čl. 1 písm. d)

Nové ustanovení

| „d) | Francouzská republika je povinna zajistit správné a úplné uplatňování právních předpisů EU a ECB, které mají jinak přímý účinek, na Svatém Bartoloměji; francouzské orgány budou nadále povinny dohlížet na jejich uplatňování a současně o něm budou plně informovat Komisi a ECB.“ |
| --- | --- |

„d)

„d)

Francouzská republika je povinna zajistit správné a úplné uplatňování právních předpisů EU a ECB, které mají jinak přímý účinek, na Svatém Bartoloměji; francouzské orgány budou nadále povinny dohlížet na jejich uplatňování a současně o něm budou plně informovat Komisi a ECB.“

Francouzská republika je povinna zajistit správné a úplné uplatňování právních předpisů EU a ECB, které mají jinak přímý účinek, na Svatém Bartoloměji; francouzské orgány budou nadále povinny dohlížet na jejich uplatňování a současně o něm budou plně informovat Komisi a ECB.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz odstavec 7.2 tohoto stanoviska.

Viz odstavec 7.2 tohoto stanoviska.

Změna 4

Změna 4

Čl. 1 písm. e)

Nové ustanovení

| „e) | Měnová dohoda rozšiřuje uplatňování rozhodnutí Rady ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (2) na společenství Svatého Bartoloměje, pokud jde o padělání eurobankovek. |
| --- | --- |

„e)

e)

Měnová dohoda rozšiřuje uplatňování rozhodnutí Rady ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (2) na společenství Svatého Bartoloměje, pokud jde o padělání eurobankovek.

Měnová dohoda rozšiřuje uplatňování rozhodnutí Rady ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (2

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz odstavec 7.3 tohoto stanoviska. ECB bere v úvahu skutečnost, že Francie nemůže jednostranně rozšířit územní rozsah úkolů a pravomocí Europolu při ochraně integrity eurobankovek.

Viz odstavec 7.3 tohoto stanoviska. ECB bere v úvahu skutečnost, že Francie nemůže jednostranně rozšířit územní rozsah úkolů a pravomocí Europolu při ochraně integrity eurobankovek.

Změna 5

Změna 5

Článek 2

„Komise povede jednání s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje. ECB se na jednáních plně účastní a vyjadřuje souhlas ve věcech, jež spadají do její pravomoci.“

„Komise povede jednání s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje. ECB se na jednáních plně účastní a ve věcech, jež spadají do její pravomoci, se vyžaduje její souhlas.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Toto jasné a jednoznačné znění týkající se role ECB bylo použito již v několika rozhodnutích Rady ohledně mandátu ke sjednání měnových dohod i přímo v textu takových dohod. Naposled se objevilo například v článku 3 rozhodnutí Rady o podmínkách pro sjednání nového znění Měnové dohody mezi vládou Francouzské republiky, jménem Evropského společenství, a vládou Jeho Jasnosti knížete monackého (dosud nebylo zveřejněno v Úředním věstníku).

Toto jasné a jednoznačné znění týkající se role ECB bylo použito již v několika rozhodnutích Rady ohledně mandátu ke sjednání měnových dohod i přímo v textu takových dohod. Naposled se objevilo například v článku 3 rozhodnutí Rady o podmínkách pro sjednání nového znění Měnové dohody mezi vládou Francouzské republiky, jménem Evropského společenství, a vládou Jeho Jasnosti knížete monackého (dosud nebylo zveřejněno v Úředním věstníku).

Změna 6

Změna 6

Nový článek 3

Žádné ustanovení

„Soudní dvůr Evropské unie se v měnové dohodě určuje za soud příslušný k řešení sporů, které mohou vzniknout při výkladu a uplatňování dohody.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Viz odstavec 7.1 tohoto stanoviska.

Viz odstavec 7.1 tohoto stanoviska.

---

(1)  Tučně je vyznačen text, který ECB navrhuje doplnit. Přeškrtnut je text, který ECB navrhuje vypustit.

1

(2)  Úř. věst L 121, 15.5.2009, s. 37“

2

---

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/21

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 4. července 2011

k návrhu rozhodnutí Rady o podpisu a uzavření měnové dohody mezi Evropskou unií a Francouzskou republikou týkající se zachování eura na Svatém Bartoloměji v důsledku změny jeho statusu vůči Evropské unii

(CON/2011/56)

2011/C 213/07

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 29. června 2011 žádost Rady Evropské unie o stanovisko k návrhu rozhodnutí Rady o podpisu a uzavření měnové dohody mezi Evropskou unií a Francouzskou republikou týkající se zachování eura na Svatém Bartoloměji v důsledku změny jeho statusu vůči Evropské unii (1) (dále jen „navrhované rozhodnutí“) a k textu měnové dohody, která tvoří přílohu navrhovaného rozhodnutí.

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, jelikož navrhované rozhodnutí se týká měnové dohody podle čl. 219 odst. 3 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecné připomínky

ECB vítá navrhované rozhodnutí, jelikož text přiložené měnové dohody náležitě zohledňuje připomínky a pozměňovací návrhy ECB uvedené ve stanovisku CON/2011/22 ze dne 11. března 2011 k doporučení pro rozhodnutí Rady o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje (2) a postoj, který ECB vyjádřila v průběhu jednání.

ECB má k navrhovanému rozhodnutí nicméně konkrétní pozměňující návrhy, jejichž cílem je zajistit soulad mezi rozhodnutím Rady o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje (3) a navrhovaným rozhodnutím.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 4. července 2011.

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  KOM(2011) 360 v konečném znění.

1

(2)  Zveřejněné současně s tímto stanoviskem.

2

(3)  Dosud nezveřejněno.

3

---

PŘÍLOHA

Pozměňovací návrhy

| Text navrhovaný Komisí | Změny navrhované ECB (1) |
| --- | --- |
| Změna č. 1 |
| Čtvrté právní východisko (nové) |
| Žádný stávající text | „s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky,“ |
| Odůvodnění


  Navrhovaná změna je nezbytná za účelem zohlednění skutečnosti, že se tento akt Unie přijímá v souladu s čl. 127 odst. 4 a 282 odst. 5 Smlouvy, které stanoví povinnost konzultovat ECB ke všem návrhům aktů Unie v oblasti její působnosti. |
| Změna č. 2 |
| 3. bod odůvodnění |
| (3) | Rada dne 13. dubna 2011 zmocnila Komisi, jež jedná ve spolupráci s Evropskou centrální bankou a s jejím souhlasem v oblastech spadajících do její pravomoci, aby s cílem uzavření měnové dohody vedla jednání s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatý Bartoloměj. Dohoda byla parafována dne 30. května 2011. |

Text navrhovaný Komisí

Změny navrhované ECB (1)

Změna č. 1

Čtvrté právní východisko (nové)

Žádný stávající text

„s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky,“

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhovaná změna je nezbytná za účelem zohlednění skutečnosti, že se tento akt Unie přijímá v souladu s čl. 127 odst. 4 a 282 odst. 5 Smlouvy, které stanoví povinnost konzultovat ECB ke všem návrhům aktů Unie v oblasti její působnosti.

Navrhovaná změna je nezbytná za účelem zohlednění skutečnosti, že se tento akt Unie přijímá v souladu s čl. 127 odst. 4 a 282 odst. 5 Smlouvy, které stanoví povinnost konzultovat ECB ke všem návrhům aktů Unie v oblasti její působnosti.

Změna č. 2

Změna č. 2

3. bod odůvodnění

(3)

Rada dne 13. dubna 2011 zmocnila Komisi, jež jedná ve spolupráci s Evropskou centrální bankou a s jejím souhlasem v oblastech spadajících do její pravomoci, aby s cílem uzavření měnové dohody vedla jednání s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatý Bartoloměj. Dohoda byla parafována dne 30. května 2011.

| (3) | Rada dne 13. dubna 2011 zmocnila Komisi, , aby s cílem uzavření měnové dohody vedla jednání s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatý Bartoloměj a aby do těchto jednání plně zapojila ECB a vyžádala si její souhlas ve věcech, jež spadají do její pravomoci. Dohoda byla parafována dne 30. května 2011. |
| --- | --- |

(3)

Rada dne 13. dubna 2011 zmocnila Komisi, , aby s cílem uzavření měnové dohody vedla jednání s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatý Bartoloměj a aby do těchto jednání plně zapojila ECB a vyžádala si její souhlas ve věcech, jež spadají do její pravomoci. Dohoda byla parafována dne 30. května 2011.

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhovaná změna je nezbytná za účelem uvedení navrhovaného rozhodnutí do souladu s 6. bodem odůvodnění a s článkem 1 rozhodnutí Rady o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje
   (2).

Navrhovaná změna je nezbytná za účelem uvedení navrhovaného rozhodnutí do souladu s 6. bodem odůvodnění a s článkem 1 rozhodnutí Rady o podmínkách pro sjednání měnové dohody s Francouzskou republikou jednající ve prospěch francouzského zámořského společenství Svatého Bartoloměje

2

---

(1)  Tučně je vyznačen text, který ECB navrhuje doplnit. Přeškrtnut je text, který ECB navrhuje vypustit.

1

(2)  Dosud nezveřejněno.

2

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/23

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

19. července 2011

2011/C 213/08

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4160 |
| JPY | japonský jen | 111,77 |
| DKK | dánská koruna | 7,4564 |
| GBP | britská libra | 0,87890 |
| SEK | švédská koruna | 9,2300 |
| CHF | švýcarský frank | 1,1607 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,8620 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,480 |
| HUF | maďarský forint | 271,50 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7093 |
| PLN | polský zlotý | 4,0283 |
| RON | rumunský lei | 4,2580 |
| TRY | turecká lira | 2,3517 |
| AUD | australský dolar | 1,3273 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3534 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,0387 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6628 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7220 |
| KRW | jihokorejský won | 1 500,74 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,8639 |
| CNY | čínský juan | 9,1539 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4433 |
| IDR | indonéská rupie | 12 101,51 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,2572 |
| PHP | filipínské peso | 60,610 |
| RUB | ruský rubl | 39,7450 |
| THB | thajský baht | 42,373 |
| BRL | brazilský real | 2,2252 |
| MXN | mexické peso | 16,5755 |
| INR | indická rupie | 63,0120 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4160

JPY

japonský jen

111,77

DKK

dánská koruna

7,4564

GBP

britská libra

0,87890

SEK

švédská koruna

9,2300

CHF

švýcarský frank

1,1607

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,8620

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,480

HUF

maďarský forint

271,50

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7093

PLN

polský zlotý

4,0283

RON

rumunský lei

4,2580

TRY

turecká lira

2,3517

AUD

australský dolar

1,3273

CAD

kanadský dolar

1,3534

HKD

hongkongský dolar

11,0387

NZD

novozélandský dolar

1,6628

SGD

singapurský dolar

1,7220

KRW

jihokorejský won

1 500,74

ZAR

jihoafrický rand

9,8639

CNY

čínský juan

9,1539

HRK

chorvatská kuna

7,4433

IDR

indonéská rupie

12 101,51

MYR

malajsijský ringgit

4,2572

PHP

filipínské peso

60,610

RUB

ruský rubl

39,7450

THB

thajský baht

42,373

BRL

brazilský real

2,2252

MXN

mexické peso

16,5755

INR

indická rupie

63,0120

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/24

---

Výzvy k předkládání návrhů a ocenění v rámci pracovních programů na roky 2011 a 2012 sedmého rámcového programu ES pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace

2011/C 213/09

Oznamuje se zahájení výzev k překládání návrhů a oznámení ocenění v rámci pracovních programů Spolupráce, Myšlenky, Lidé a Kapacity na roky 2011 a 2012 sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013).

Očekávají se návrhy v níže uvedených oblastech a ocenění. Lhůty pro předkládání návrhů a přidělené rozpočtové prostředky jsou uvedeny ve výzvách, které jsou zveřejněny na příslušné internetové stránce Evropské komise.

Specifický program „Spolupráce“:

| Téma | Identifikátor výzvy |
| --- | --- |
| 1. | Zdraví |

Téma

Identifikátor výzvy

1.

Zdraví

FP7-HEALTH-2012-INNOVATION-1

FP7-HEALTH-2012-INNOVATION-2

| 2. | Potraviny, zemědělství, rybolov a biotechnologie |
| --- | --- |

2.

Potraviny, zemědělství, rybolov a biotechnologie

FP7-KBBE-2012-6 — single stage

| 3. | Informační a komunikační technologie |
| --- | --- |

3.

Informační a komunikační technologie

FP7-ICT-2011-8

FP7-2012-ICT-GC

| 4. | Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie |
| --- | --- |

4.

Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie

FP7-NMP-2012-LARGE-6

FP7-NMP-2012-SMALL-6

FP7-NMP-2012-SME-6

FP7-NMP-2011-CSA-6

| 5. | Energetika |
| --- | --- |

5.

Energetika

FP7-ENERGY-2012-1

FP7-ENERGY-2012-2

FP7-ENERGY-2012-SMARTCITIES

| 6. | Životní prostředí (včetně změny klimatu) |
| --- | --- |

6.

Životní prostředí (včetně změny klimatu)

FP7-ENV-2012 — two stage

FP7-ENV-2012 — one stage

| 7. | Doprava |
| --- | --- |

7.

Doprava

FP7-AAT-2012-RTD-1

FP7-AAT-2012-RTD-L0

FP7-AAT-2012-RTD-JAPAN

FP7-SST-2012-RTD-1

FP7-TPT-2012-RTD-1

FP7-TRANSPORT-2012-MOVE-1

| 8. | Sociálně-ekonomické a humanitní vědy |
| --- | --- |

8.

Sociálně-ekonomické a humanitní vědy

FP7-SSH-2012-1

FP7-SSH-2012-2

| 9. | Vesmír |
| --- | --- |

9.

Vesmír

FP7-SPACE-2012-1

| 10. | Bezpečnost |
| --- | --- |

10.

Bezpečnost

FP7-SEC-2012-1

Vícetematické přístupy

Témata: 4. NMP; 6. Životní prostředí; 7. Doprava. Partnerství veřejného a soukromého sektoru pro „ekologické automobily“ (mezioborová výzva provedena společně)

FP7-2012-GC-MATERIALS

Témata: 3. Informační a komunikační technologie; 4. Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; 5. Energie a 6. Životní prostředí (včetně změny klimatu) (koordinovaně). Partnerství veřejného a soukromého sektoru pro „Energeticky účinné budovy“

FP7-2012-NMP-ENV-ENERGY-ICT-EeB

Témata: 3. Informační a komunikační technologie a 4. Nanovědy, nanotechnologie, partnerství veřejného a soukromého sektoru pro „továrny budoucnosti“

FP7-2012-NMP-ICT-FoF

Témata: 1. Zdraví; 2. Potraviny, zemědělství, rybolov a biotechnologie; 4. Nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; 5. Energie; 7. Doprava (včetně letectví) a 8. Sociálně-ekonomické a humanitní vědy (koordinovaně)

FP7-ERANET-2012-RTD

Zvláštní program „Myšlenky“:

| Název výzvy | Identifikátor výzvy |
| --- | --- |
| Granty Evropské rady pro výzkum začínajícím nezávislým výzkumným pracovníkům | ERC-2012-StG |

Název výzvy

Identifikátor výzvy

Granty Evropské rady pro výzkum začínajícím nezávislým výzkumným pracovníkům

ERC-2012-StG

Zvláštní program „Lidé“:

| Název výzvy | Identifikátor výzvy |
| --- | --- |
| Sítě počáteční odborné přípravy „Marie Curie“ | FP7-PEOPLE-2012-ITN |
| Mezinárodní výměna výzkumných pracovníků v rámci programu Marie Curie | FP7-PEOPLE-2012-IRSES |

Název výzvy

Identifikátor výzvy

Sítě počáteční odborné přípravy „Marie Curie“

FP7-PEOPLE-2012-ITN

Mezinárodní výměna výzkumných pracovníků v rámci programu Marie Curie

FP7-PEOPLE-2012-IRSES

Zvláštní program „Kapacity“:

| Část | Identifikátor výzvy |
| --- | --- |
| 1. | Výzkumné infrastruktury |

Část

Identifikátor výzvy

1.

Výzkumné infrastruktury

FP7-INFRASTRUCTURES-2012-1

| 2. | Výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků |
| --- | --- |

2.

Výzkum prováděný ve prospěch malých a středních podniků

FP7-SME-2012

| 3. | Regiony znalostí |
| --- | --- |

3.

Regiony znalostí

FP7-REGIONS-2012-2013-1

| 4. | Výzkumný potenciál |
| --- | --- |

4.

Výzkumný potenciál

FP7-REGPOT-2012-2013-1

| 5. | Věda ve společnosti |
| --- | --- |

5.

Věda ve společnosti

FP7-SCIENCE-IN-SOCIETY-2012-1

| 6. | Podpora soudržného vývoje a výzkumných politik |
| --- | --- |

6.

Podpora soudržného vývoje a výzkumných politik

FP7-COH-2012-PROCURERS

Ocenění pro ženy – inovátorky

| 7. | Činnosti v rámci mezinárodní spolupráce |
| --- | --- |

7.

Činnosti v rámci mezinárodní spolupráce

FP7-INCO-2012-1

FP7-INCO-2012-2

Tyto výzvy k předkládání návrhů a ocenění se vztahují k pracovním programům přijatým rozhodnutími Komise K(2011) 4961 ze dne 19. července 2011, K(2011) 5033 ze dne 19. července 2011, K(2011) 5068 ze dne 19. července 2011 a K(2011) 5023 ze dne 19. července 2011.

Informace o prováděcích pravidlech k výzvám a ocenění, pracovní programy a pokyny pro žadatele týkající se způsobu předkládání návrhů jsou k dispozici na příslušné internetové stránce Evropské komise.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/27

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2011/C 213/10

| 1. | Komise dne 13. července 2011 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors“, USA) a OCM IMC Holdings, L.P., zcela ovládané podnikem Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree“, USA), získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování společnou kontrolu nad podnikem International Market Centers, LP („IMC“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 13. července 2011 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors“, USA) a OCM IMC Holdings, L.P., zcela ovládané podnikem Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree“, USA), získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování společnou kontrolu nad podnikem International Market Centers, LP („IMC“, USA).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Bain Capital Investors: soukromé kapitálové investice, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Bain Capital Investors: soukromé kapitálové investice,

| — | podniku Oaktree: alternativní a netradiční investiční fond, |
| --- | --- |

—

podniku Oaktree: alternativní a netradiční investiční fond,

| — | podniku IMC: vlastník a provozovatel nemovitostí (předváděcí a výstavní prostory) v USA. |
| --- | --- |

—

podniku IMC: vlastník a provozovatel nemovitostí (předváděcí a výstavní prostory) v USA.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6287 – Bain Capital/Oaktree/International Market Centers JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

| 20.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 213/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 213/28

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia)

(Text s významem pro EHP)

2011/C 213/11

| 1. | Komise dne 12. července 2011 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Thermo Fisher Scientific, Inc. („Thermo Fisher“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad podnikem CB Diagnostics Holding AB, což je holdingová společnost a výhradní vlastník podniku Phadia Holding AB („Phadia“, Švédsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 12. července 2011 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Thermo Fisher Scientific, Inc. („Thermo Fisher“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad podnikem CB Diagnostics Holding AB, což je holdingová společnost a výhradní vlastník podniku Phadia Holding AB („Phadia“, Švédsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Thermo Fisher: nástroje pro laboratoře a biovědy a příbuzné výrobky, včetně diagnostických systémů in vitro, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Thermo Fisher: nástroje pro laboratoře a biovědy a příbuzné výrobky, včetně diagnostických systémů in vitro,

| — | podniku Phadia: imunodiagnostické systémy na základě krevních testů na podporu klinické diagnózy (in vitro) a monitorování alergických a autoimunitních onemocnění. |
| --- | --- |

—

podniku Phadia: imunodiagnostické systémy na základě krevních testů na podporu klinické diagnózy (in vitro) a monitorování alergických a autoimunitních onemocnění.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6293 – Thermo Fisher/Phadia na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---