# Euroopa Liidu C 212/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.212.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 212 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide19. juuli 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.212.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 212

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide19. juuli 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2011/C 212/01 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Hispaania 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 1 |
| 2011/C 212/02 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Tšehhi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2011–2014 aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta | 5 |
| 2011/C 212/03 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Saksamaa 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta | 9 |
| 2011/C 212/04 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Madalmaade 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta | 13 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 212/05 | Komisjoni arvamus, 15. juuli 2011, Ühendkuningriigis Šotimaal Aberdeenshire'is asuva Stoneyhill NORM-materjalide eemaldamise ja jäätmete kõrvaldamise käitises tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 16 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2011/C 212/01

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Hispaania 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

1

2011/C 212/02

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Tšehhi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2011–2014 aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta

5

2011/C 212/03

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Saksamaa 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

9

2011/C 212/04

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2011, milles käsitletakse Madalmaade 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta

13

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 212/05

Komisjoni arvamus, 15. juuli 2011, Ühendkuningriigis Šotimaal Aberdeenshire'is asuva Stoneyhill NORM-materjalide eemaldamise ja jäätmete kõrvaldamise käitises tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

16

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 212/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  ) | 18 |
| 2011/C 212/07 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  ) | 18 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2011/C 212/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  )

1

18

2011/C 212/07

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  )

1

18

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2011/C 212/08 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2010/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1763/2004 sätestatud meetmeid | 19 |
| 2011/C 212/09 | Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu (vt nõukogu määruse (EL) nr 687/2011 lisa) | 20 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 212/10 | Euro vahetuskurss | 21 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2011/C 212/08

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2010/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1763/2004 sätestatud meetmeid

19

2011/C 212/09

Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu (vt nõukogu määruse (EL) nr 687/2011 lisa)

20

Euroopa Komisjon

2011/C 212/10

Euro vahetuskurss

21

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 212/11 | Konkursikutse – Toetus ühise põllumajanduspoliitikaga seotud teavitamismeetmetele – 2012. aasta eelarve rubriigi 05 08 06 alla kuuluvate teavitamismeetmete rakendamine | 22 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 212/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 212/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 37 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 212/11

Konkursikutse – Toetus ühise põllumajanduspoliitikaga seotud teavitamismeetmetele – 2012. aasta eelarve rubriigi 05 08 06 alla kuuluvate teavitamismeetmete rakendamine

22

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 212/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

36

2011/C 212/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Hispaania 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 212/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Hispaania esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Hispaania esitas 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (7) | Kriis tabas Hispaania majandust raskelt, mistõttu toimus aastatel 2008–2009 majanduses järsk kohandumine. Reaalne SKP vähenes 2008. aasta algusest 2010. aasta lõpuni 4,3 % ning tööhõive enam kui 10 %. Selle tulemusel suurenes töötuse määr 2010. aasta lõpuks 20,1 %ni, mis on kõrgeim näitaja ELis. Eelkõige mõjutas majanduslangus noori (töötuse määr 41,6 %) ja vähem haritud töötajaid (töötuse määr 26,4 %). Riigivõlakirjade intressid suurenesid seoses valitsemissektori võla negatiivse arenguga euroalas ja pangandussüsteem (eelkõige hoiupangad) sattus surve alla, samas kui kinnisvaramull lõhkes ja tegevus ehitussektoris vähenes järsult. Majandusbuumi ajal tekkinud suurte makromajanduslike tasakaalunihete käimasolev kõrvaldamine jätkub veel mõnda aega. Kõnealuste probleemide lahendamiseks on Hispaania valitsus näinud ette ambitsioonika reformikava, mis hõlmab eelarve konsolideerimist, avaliku sektori pensionireformi, hoiupankade restruktureerimist ning töö- ja tooteturu reforme. |
| --- | --- |

(7)

Kriis tabas Hispaania majandust raskelt, mistõttu toimus aastatel 2008–2009 majanduses järsk kohandumine. Reaalne SKP vähenes 2008. aasta algusest 2010. aasta lõpuni 4,3 % ning tööhõive enam kui 10 %. Selle tulemusel suurenes töötuse määr 2010. aasta lõpuks 20,1 %ni, mis on kõrgeim näitaja ELis. Eelkõige mõjutas majanduslangus noori (töötuse määr 41,6 %) ja vähem haritud töötajaid (töötuse määr 26,4 %). Riigivõlakirjade intressid suurenesid seoses valitsemissektori võla negatiivse arenguga euroalas ja pangandussüsteem (eelkõige hoiupangad) sattus surve alla, samas kui kinnisvaramull lõhkes ja tegevus ehitussektoris vähenes järsult. Majandusbuumi ajal tekkinud suurte makromajanduslike tasakaalunihete käimasolev kõrvaldamine jätkub veel mõnda aega. Kõnealuste probleemide lahendamiseks on Hispaania valitsus näinud ette ambitsioonika reformikava, mis hõlmab eelarve konsolideerimist, avaliku sektori pensionireformi, hoiupankade restruktureerimist ning töö- ja tooteturu reforme.

| (8) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on aastatel 2011 ja 2012 optimistlik. Stabiilsusprogrammis kavandatakse viia eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2013. aastaks kooskõlas nõukogu 2099. aasta aprilli soovitustega ja vähendada puudujääki veelgi 2,1 %ni SKPst 2014. aastal. Stabiilsusprogrammiga ei nähta ette keskpika perioodi eesmärgi (milleks on tasakaalus eelarve) saavutamist stabiilsusprogrammi perioodi jooksul. Kõnealune kohandamiskava on asjakohane. Struktuurne eelarvepositsioon paraneb aastatel 2010–2013 keskmiselt 1,5 % SKPst, mis on kooskõlas nõukogu soovitusega, ja 2014. aastal lisaks 0,3 % SKPst. Võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt suurenema 60,1 %ni SKPst 2010. aastal ja 69,3 %ni SKPst 2013. aastal ning kahanema pisut 2014. aastal. Konsolideerimiskava järgimine võib osutuda kavandatust halvemaks seoses liiga optimistliku makromajandusprognoosiga ja eelarve-eesmärkide võimaliku täitmatajätmisega piirkondlikul tasandil. Piirkondade arvele jääb suur osa avaliku sektori kulutustest ning 9 piirkonda 17st ei suutnud 2010. aastal eelarve-eesmärkidest kinni pidada. Samas on piirkondlike valitsuste puudujäägi ja võla kontrollimehhanismid juba paranenud ning Hispaania valitsus kohustunud võtma eelarve-eesmärkide täitmiseks vajalikke täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on aastatel 2011 ja 2012 optimistlik. Stabiilsusprogrammis kavandatakse viia eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2013. aastaks kooskõlas nõukogu 2099. aasta aprilli soovitustega ja vähendada puudujääki veelgi 2,1 %ni SKPst 2014. aastal. Stabiilsusprogrammiga ei nähta ette keskpika perioodi eesmärgi (milleks on tasakaalus eelarve) saavutamist stabiilsusprogrammi perioodi jooksul. Kõnealune kohandamiskava on asjakohane. Struktuurne eelarvepositsioon paraneb aastatel 2010–2013 keskmiselt 1,5 % SKPst, mis on kooskõlas nõukogu soovitusega, ja 2014. aastal lisaks 0,3 % SKPst. Võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt suurenema 60,1 %ni SKPst 2010. aastal ja 69,3 %ni SKPst 2013. aastal ning kahanema pisut 2014. aastal. Konsolideerimiskava järgimine võib osutuda kavandatust halvemaks seoses liiga optimistliku makromajandusprognoosiga ja eelarve-eesmärkide võimaliku täitmatajätmisega piirkondlikul tasandil. Piirkondade arvele jääb suur osa avaliku sektori kulutustest ning 9 piirkonda 17st ei suutnud 2010. aastal eelarve-eesmärkidest kinni pidada. Samas on piirkondlike valitsuste puudujäägi ja võla kontrollimehhanismid juba paranenud ning Hispaania valitsus kohustunud võtma eelarve-eesmärkide täitmiseks vajalikke täiendavaid meetmeid.

| (9) | 2011. ja 2012. aastaks ette nähtud eelarve konsolideerimise saavutamiseks tuleb rangelt rakendada piirkondlike valitsuste suhtes kehtestatud puudujäägi ja võla kontrollimehhanisme. Hispaania valitsus on endale võtnud kohustuse võtta eelarve-eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid, kui makromajanduslikud ja eelarvesuundumused osutuvad 2011. ja 2012. aastal prognoositust halvemaks. 2013. aasta kulude läbivaatamise kava määrab kindlaks mõned meetmed eelarve-eesmärkide toetuseks. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskitase kõrge. |
| --- | --- |

(9)

2011. ja 2012. aastaks ette nähtud eelarve konsolideerimise saavutamiseks tuleb rangelt rakendada piirkondlike valitsuste suhtes kehtestatud puudujäägi ja võla kontrollimehhanisme. Hispaania valitsus on endale võtnud kohustuse võtta eelarve-eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid, kui makromajanduslikud ja eelarvesuundumused osutuvad 2011. ja 2012. aastal prognoositust halvemaks. 2013. aasta kulude läbivaatamise kava määrab kindlaks mõned meetmed eelarve-eesmärkide toetuseks. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskitase kõrge.

| (10) | Hispaania keskpika perioodi eelarveraamistik on olnud oluline vahend eelarve mitmeaastase planeerimise edendamisel ja seda on üldiselt hästi järgitud. Samas tuleb kriisi tõttu kõnealust raamistikku kohandada, et veelgi tugevdada finantsstabiilsust ja fiskaalpoliitika ennetavat osa. Selle tõhustamiseks kehtestatakse kooskõlas ELi uue majandusjuhtimise raamistikuga SKP keskpika perioodi nominaalkasvul põhinevad kulueeskirjad. Hispaania ametiasutuste poolt stabiilsusprogrammis ette nähtud eeskirjad oleksid keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste jaoks automaatselt siduvad. Samuti kavatseb valitsus eelarve- ja rahanduspoliitika nõukogu raames jõuda kokkuleppele selles, et eeskirju kohaldataks ka autonoomsete piirkondade suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Hispaania keskpika perioodi eelarveraamistik on olnud oluline vahend eelarve mitmeaastase planeerimise edendamisel ja seda on üldiselt hästi järgitud. Samas tuleb kriisi tõttu kõnealust raamistikku kohandada, et veelgi tugevdada finantsstabiilsust ja fiskaalpoliitika ennetavat osa. Selle tõhustamiseks kehtestatakse kooskõlas ELi uue majandusjuhtimise raamistikuga SKP keskpika perioodi nominaalkasvul põhinevad kulueeskirjad. Hispaania ametiasutuste poolt stabiilsusprogrammis ette nähtud eeskirjad oleksid keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste jaoks automaatselt siduvad. Samuti kavatseb valitsus eelarve- ja rahanduspoliitika nõukogu raames jõuda kokkuleppele selles, et eeskirju kohaldataks ka autonoomsete piirkondade suhtes.

| (11) | Reformi puudumisel on elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Hispaanias tõenäoliselt ELi keskmisest suurem. See on peamiselt tingitud asjaolust, et pensionikulude suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt järgmistel aastakümnetel märkimisväärselt suurenema. Pikas perspektiivis kaasneb elanikkonna vananemisega pensionäride osakaalu järsk suurenemine. Hispaania valituse kavandatud pensionireform, millega on nõus ka sotsiaalpartnerid, parandab märkimisväärselt eelarve jätkusuutlikkust ja suurendab stiimuleid tööturul osalemiseks. Samas peab reformi heaks kiitma veel parlament ja sellesse võidakse teha väikseid muudatusi. |
| --- | --- |

(11)

Reformi puudumisel on elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Hispaanias tõenäoliselt ELi keskmisest suurem. See on peamiselt tingitud asjaolust, et pensionikulude suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt järgmistel aastakümnetel märkimisväärselt suurenema. Pikas perspektiivis kaasneb elanikkonna vananemisega pensionäride osakaalu järsk suurenemine. Hispaania valituse kavandatud pensionireform, millega on nõus ka sotsiaalpartnerid, parandab märkimisväärselt eelarve jätkusuutlikkust ja suurendab stiimuleid tööturul osalemiseks. Samas peab reformi heaks kiitma veel parlament ja sellesse võidakse teha väikseid muudatusi.

| (12) | Hispaania on teinud olulisi samme pangandussüsteemi tugevdamiseks, andes riigi toetust ja võttes meetmeid hoiupankade restruktureerimiseks, pankade maksevõime tugevdamiseks ja nende bilansi läbipaistvuse parandamiseks. Selle tulemusena on see sektor läbinud märkimisväärse konsolideerimise, eriti hoiupankade osas, tuues kaasa positiivseid tagajärgi keskmise suurusega asutustele, vähendades ülemäärast tootmisvõimsust harukontorite ja tööhõive osas, tugevdades bilanssi, viies läbi rekapitaliseerimise ning tõstes tõhusust ja tasuvust. Hiljuti vastuvõetud õigusaktid on suunatud nende probleemide lahendamisele, mis on tekkinud seoses kohalike omavalitsuste rolliga hoiupankade juhtimisel, kuna suurem osa neist kannab oma varad ja kohustused üle kommertspankadele. Hispaania valitsus on kohustunud viima kogu restruktureerimisprotsessi lõpule 2011. aasta septembri lõpuks. Järgmise ringi stressitestide kaetus saab jälle olema ELi kõrgemaid. |
| --- | --- |

(12)

Hispaania on teinud olulisi samme pangandussüsteemi tugevdamiseks, andes riigi toetust ja võttes meetmeid hoiupankade restruktureerimiseks, pankade maksevõime tugevdamiseks ja nende bilansi läbipaistvuse parandamiseks. Selle tulemusena on see sektor läbinud märkimisväärse konsolideerimise, eriti hoiupankade osas, tuues kaasa positiivseid tagajärgi keskmise suurusega asutustele, vähendades ülemäärast tootmisvõimsust harukontorite ja tööhõive osas, tugevdades bilanssi, viies läbi rekapitaliseerimise ning tõstes tõhusust ja tasuvust. Hiljuti vastuvõetud õigusaktid on suunatud nende probleemide lahendamisele, mis on tekkinud seoses kohalike omavalitsuste rolliga hoiupankade juhtimisel, kuna suurem osa neist kannab oma varad ja kohustused üle kommertspankadele. Hispaania valitsus on kohustunud viima kogu restruktureerimisprotsessi lõpule 2011. aasta septembri lõpuks. Järgmise ringi stressitestide kaetus saab jälle olema ELi kõrgemaid.

| (13) | Hispaania käimasolevat tööturureformi tuleb täiendada praeguse keerulise kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi läbivaatamisega. Sõlmitakse peamiselt piirkondlikke ja sektoripõhiseid kokkuleppeid, mistõttu on keeruline pidada kollektiivseid palgaläbirääkimisi ettevõtte tasandil. Kollektiivlepingute automaatne pikendamine, pikendamata lepingute kehtivus ja inflatsiooniga seotud järelindekseerimine soodustavad palkade inertsust, piirates palkade paindlikkust, mis omakorda takistab majanduse kiiremat kohandamist ja konkurentsivõime taastamist. Hispaania valitsus nõudis, et sotsiaalpartnerid lepiksid kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformi osas kokku 2011. aasta kevadel. Kokkuleppe puudumise tõttu võttis valitsus 10. juunil vastu kuningliku dekreedi, mis jõustus kohe, kuid vajab kehtima hakkamiseks parlamendi heakskiitu. |
| --- | --- |

(13)

Hispaania käimasolevat tööturureformi tuleb täiendada praeguse keerulise kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi läbivaatamisega. Sõlmitakse peamiselt piirkondlikke ja sektoripõhiseid kokkuleppeid, mistõttu on keeruline pidada kollektiivseid palgaläbirääkimisi ettevõtte tasandil. Kollektiivlepingute automaatne pikendamine, pikendamata lepingute kehtivus ja inflatsiooniga seotud järelindekseerimine soodustavad palkade inertsust, piirates palkade paindlikkust, mis omakorda takistab majanduse kiiremat kohandamist ja konkurentsivõime taastamist. Hispaania valitsus nõudis, et sotsiaalpartnerid lepiksid kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformi osas kokku 2011. aasta kevadel. Kokkuleppe puudumise tõttu võttis valitsus 10. juunil vastu kuningliku dekreedi, mis jõustus kohe, kuid vajab kehtima hakkamiseks parlamendi heakskiitu.

| (14) | Väga kõrge tööpuuduse taustal käivitas Hispaania 2010. aasta septembri seadusega tööturureformi. Seaduse eesmärk on vähendada tööturu duaalsust ja noorte tööpuudust, suurendada haavatavate elanikkonnarühmade tööalast konkurentsivõimet ja parandada paindlikkust ettevõtete tasandil ning suurendada turuvahendamise tõhusust. 2011. aasta veebruaris kiideti heaks aktiivse tööturupoliitika reform, mis lisaks hõlmas meetmeid, et tugevdada tööturuasutuste nõustavat ja suunavat rolli ning nende tegevuse kooskõlastamist riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Praeguses etapis on liiga vara täielikult hinnata, kas reform on piisav tööturu killustatuse ning noorte ja pikaajalise töötuse vähendamiseks, kuna mõnda meedet ei ole veel rakendatud. Hispaania valitsus on võtnud endale kohustuse võtta täiendavaid meetmeid 2011. aasta oktoobriks. |
| --- | --- |

(14)

Väga kõrge tööpuuduse taustal käivitas Hispaania 2010. aasta septembri seadusega tööturureformi. Seaduse eesmärk on vähendada tööturu duaalsust ja noorte tööpuudust, suurendada haavatavate elanikkonnarühmade tööalast konkurentsivõimet ja parandada paindlikkust ettevõtete tasandil ning suurendada turuvahendamise tõhusust. 2011. aasta veebruaris kiideti heaks aktiivse tööturupoliitika reform, mis lisaks hõlmas meetmeid, et tugevdada tööturuasutuste nõustavat ja suunavat rolli ning nende tegevuse kooskõlastamist riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Praeguses etapis on liiga vara täielikult hinnata, kas reform on piisav tööturu killustatuse ning noorte ja pikaajalise töötuse vähendamiseks, kuna mõnda meedet ei ole veel rakendatud. Hispaania valitsus on võtnud endale kohustuse võtta täiendavaid meetmeid 2011. aasta oktoobriks.

| (15) | Hispaanias on vähenenud hinna- ja kulupõhine konkurentsivõime, kuigi ekspordituru osa, mis on kriisi ajal ja pärast seda kindlustunud, näitab häid tulemusi. Euroala keskmisest kiirem palgakasv, aeglasem tootlikkuse kasv ning konkurentsi puudumine mõnede toodete turul tingisid Hispaanias püsivalt suurema inflatsiooni. Maksusüsteemi tõhustamine aitaks parandada konkurentsivõimet. Konkurentsi täiendav tugevdamine tooteturgudel ja kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformi vastuvõtmine tagamaks, et palgakasv peegeldab paremini tootlikuse arengut ettevõtte tasandil, aitab parandada konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(15)

Hispaanias on vähenenud hinna- ja kulupõhine konkurentsivõime, kuigi ekspordituru osa, mis on kriisi ajal ja pärast seda kindlustunud, näitab häid tulemusi. Euroala keskmisest kiirem palgakasv, aeglasem tootlikkuse kasv ning konkurentsi puudumine mõnede toodete turul tingisid Hispaanias püsivalt suurema inflatsiooni. Maksusüsteemi tõhustamine aitaks parandada konkurentsivõimet. Konkurentsi täiendav tugevdamine tooteturgudel ja kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformi vastuvõtmine tagamaks, et palgakasv peegeldab paremini tootlikuse arengut ettevõtte tasandil, aitab parandada konkurentsivõimet.

| (16) | Eriti murettekitav on Hispaanias kooli poolelijätmise kõrge tase (31,2 % 2009. aastal), kuna see vähendab kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavust, mõjutab asjaomaste isikute väljavaateid leida tööd ja vähendab kasvupotentsiaali. 15. veebruaril 2011 vastu võetud jätkusuutliku majanduse seadus hõlmab meetmeid inimkapitali kvaliteedi ja kvantiteedi suurendamiseks hariduse ja kutseõppe edendamise teel. Kooli poolelijätmise piiramiseks ja kutseõppe parandamiseks võetud uute meetmete tõhusus on veel ebaselge ning nende rakendamine kõigil valitsemistasanditel võib osutuda keeruliseks. |
| --- | --- |

(16)

Eriti murettekitav on Hispaanias kooli poolelijätmise kõrge tase (31,2 % 2009. aastal), kuna see vähendab kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavust, mõjutab asjaomaste isikute väljavaateid leida tööd ja vähendab kasvupotentsiaali. 15. veebruaril 2011 vastu võetud jätkusuutliku majanduse seadus hõlmab meetmeid inimkapitali kvaliteedi ja kvantiteedi suurendamiseks hariduse ja kutseõppe edendamise teel. Kooli poolelijätmise piiramiseks ja kutseõppe parandamiseks võetud uute meetmete tõhusus on veel ebaselge ning nende rakendamine kõigil valitsemistasanditel võib osutuda keeruliseks.

| (17) | Hispaania on teinud märkimisväärseid edusamme toote- ja teenusteturgude konkurentsitingimuste parandamisel ning seega tootlikkuse aeglase kasvu ühe põhjuse kõrvaldamisel. Teenuste direktiivi ülevõtmine siseriiklikusse õigusesse on Hispaanias hästi edenenud ja Hispaania on selles osas ambitsioonikas, aga kutseteenuste liberaliseerimisega on vaja jätkata. Jätkusuutliku majanduse seadus hõlmab eri meetmeid, et parandada ärikeskkonda, tugevdada konkurentsi ja edendada keskkonna jätkusuutlikkust.Tõhus rakendamine vajab jätkuvaid pingutusi kõigil valitsemistasanditel ning asjakohast kooskõlastamist. |
| --- | --- |

(17)

Hispaania on teinud märkimisväärseid edusamme toote- ja teenusteturgude konkurentsitingimuste parandamisel ning seega tootlikkuse aeglase kasvu ühe põhjuse kõrvaldamisel. Teenuste direktiivi ülevõtmine siseriiklikusse õigusesse on Hispaanias hästi edenenud ja Hispaania on selles osas ambitsioonikas, aga kutseteenuste liberaliseerimisega on vaja jätkata. Jätkusuutliku majanduse seadus hõlmab eri meetmeid, et parandada ärikeskkonda, tugevdada konkurentsi ja edendada keskkonna jätkusuutlikkust.Tõhus rakendamine vajab jätkuvaid pingutusi kõigil valitsemistasanditel ning asjakohast kooskõlastamist.

| (18) | Hispaania on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Eelarve osas on Hispaania võtnud endale kohustuse kehtestada kulueeskirjad, et tugevdada finantsstabiilsust ja seega riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Finantsstabiilsuse tugevdamiseks on Hispaania võtnud endale kohustuse viia enne 30. septembrit lõpule finantssektori restruktureerimise. Tööhõivemeetmed keskenduvad aktiivset tööturupoliitikat käsitlevate õigusaktide ja kutseõpet reguleerivate eeskirjade rakendamisele, samuti mitteametliku tööhõivega seotud probleemidele. Konkurentsivõimet edendavad meetmed keskenduvad kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformile, reguleeritud kutsealadele, konkurentsivõimealase nõuandekomitee loomisele ja pankrotiõiguse reformile. Eespool osutatud kohustused on seotud pakti nelja valdkonnaga. Need kajastavad käimasolevat reformikava, nähes ette kindla tähtaja teatavate reformide rakendamiseks ja tagades juba läbiviidud reformide täieliku rakendamise. Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja võetud arvesse soovituste koostamisel. |
| --- | --- |

(18)

Hispaania on võtnud laiendatud euroala pakti raames mitmeid kohustusi. Eelarve osas on Hispaania võtnud endale kohustuse kehtestada kulueeskirjad, et tugevdada finantsstabiilsust ja seega riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Finantsstabiilsuse tugevdamiseks on Hispaania võtnud endale kohustuse viia enne 30. septembrit lõpule finantssektori restruktureerimise. Tööhõivemeetmed keskenduvad aktiivset tööturupoliitikat käsitlevate õigusaktide ja kutseõpet reguleerivate eeskirjade rakendamisele, samuti mitteametliku tööhõivega seotud probleemidele. Konkurentsivõimet edendavad meetmed keskenduvad kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformile, reguleeritud kutsealadele, konkurentsivõimealase nõuandekomitee loomisele ja pankrotiõiguse reformile. Eespool osutatud kohustused on seotud pakti nelja valdkonnaga. Need kajastavad käimasolevat reformikava, nähes ette kindla tähtaja teatavate reformide rakendamiseks ja tagades juba läbiviidud reformide täieliku rakendamise. Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja võetud arvesse soovituste koostamisel.

| (19) | Komisjon on hinnanud Hispaania stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Hispaania fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Sellega seoses on komisjon seisukohal, et Hispaania valitsus on koostanud eelarve konsolideerimise kava kooskõlas seatud eesmärkidega, kuid teatavad ohud püsivad. Avaliku sektori kulud peaksid kasvama aeglasemalt kui SKP keskpikas perspektiivis ning läbi tuleb viia pensionireform. Aastatel 2011–2012 tuleks keskenduda finantssüsteemi stabiilsuse tagamisele (nt hoiupankade restruktureerimise ja konsolideerimise teel) ja siseriiklike kasvuallikate tugevdamisele, piirates praegust kõrget töötuse määra peamiselt kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformimise ja tööturu käimasoleva reformi jätkamise teel, jälgides ja hinnates samas kõnealuste reformide tõhusust. Teenustesektor, kaubandus ja kutseteenused tuleks avada suuremale konkurentsile ning ettevõtete halduskoormust tuleks vähendada. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon on hinnanud Hispaania stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on võtnud arvesse mitte üksnes nende asjakohasust Hispaania fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Sellega seoses on komisjon seisukohal, et Hispaania valitsus on koostanud eelarve konsolideerimise kava kooskõlas seatud eesmärkidega, kuid teatavad ohud püsivad. Avaliku sektori kulud peaksid kasvama aeglasemalt kui SKP keskpikas perspektiivis ning läbi tuleb viia pensionireform. Aastatel 2011–2012 tuleks keskenduda finantssüsteemi stabiilsuse tagamisele (nt hoiupankade restruktureerimise ja konsolideerimise teel) ja siseriiklike kasvuallikate tugevdamisele, piirates praegust kõrget töötuse määra peamiselt kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformimise ja tööturu käimasoleva reformi jätkamise teel, jälgides ja hinnates samas kõnealuste reformide tõhusust. Teenustesektor, kaubandus ja kutseteenused tuleks avada suuremale konkurentsile ning ettevõtete halduskoormust tuleks vähendada.

| (20) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. juuni 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Hispaania 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Hispaania riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. juuni 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Hispaania 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktis 1 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Hispaania riikliku reformikava,

SOOVITAB Hispaanial võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | rakendada 2011. ja 2012. aastal eelarvepoliitikat ning korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2013. aastal kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitusega, tagades eelarve-eesmärkide saavutamise kõigil valitsemistasanditel, sealhulgas rangelt kohaldades olemasolevaid piirkondlike valitsuste suhtes kehtestatud puudujäägi ja võlakontrolli mehhanisme; võtta täiendavaid meetmeid, kui eelarve- ja majandussuundumused ei osutu kavakohasteks; kasutada kõiki võimalusi, sealhulgas paremaid majandustingimusi, eelarvepuudujäägi kiiremaks vähendamiseks; määrata kindlaks konkreetsed meetmed, et täielikult toetada 2013. ja 2014. aasta eesmärkide saavutamist, mis peaksid valitsemissektori võla kõrget taset vähendama ning tagama piisava arengu keskpika perioodi eesmärkide saavutamiseks. Hoida avaliku sektori kulude kasv allpool SKP kasvu keskpikas perspektiivis, kehtestades vastavalt kavandatule siduvad eelarve kulueeskirjad kõigil valitsemissektori tasanditel. Jätkata infoandmise parandamist piirkondlike ja kohalike valitsuste eelarvete ja nende täitmise kohta; |
| --- | --- |

1.

rakendada 2011. ja 2012. aastal eelarvepoliitikat ning korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2013. aastal kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitusega, tagades eelarve-eesmärkide saavutamise kõigil valitsemistasanditel, sealhulgas rangelt kohaldades olemasolevaid piirkondlike valitsuste suhtes kehtestatud puudujäägi ja võlakontrolli mehhanisme; võtta täiendavaid meetmeid, kui eelarve- ja majandussuundumused ei osutu kavakohasteks; kasutada kõiki võimalusi, sealhulgas paremaid majandustingimusi, eelarvepuudujäägi kiiremaks vähendamiseks; määrata kindlaks konkreetsed meetmed, et täielikult toetada 2013. ja 2014. aasta eesmärkide saavutamist, mis peaksid valitsemissektori võla kõrget taset vähendama ning tagama piisava arengu keskpika perioodi eesmärkide saavutamiseks. Hoida avaliku sektori kulude kasv allpool SKP kasvu keskpikas perspektiivis, kehtestades vastavalt kavandatule siduvad eelarve kulueeskirjad kõigil valitsemissektori tasanditel. Jätkata infoandmise parandamist piirkondlike ja kohalike valitsuste eelarvete ja nende täitmise kohta;

| 2. | võtta vastu kavandatud pensionireform, et tõsta seadusjärgset pensioniiga ja suurendada pensioni arvestamise aluseks võetavate tööaastate arvu vastavalt kavandatule; vaadata kavakohaselt korrapäraselt läbi pensioniparameetrid kooskõlas oodatava elueaga ja töötada välja täiendavad meetmed, et parandada eakamate töötajate elukestvat õpet; |
| --- | --- |

2.

võtta vastu kavandatud pensionireform, et tõsta seadusjärgset pensioniiga ja suurendada pensioni arvestamise aluseks võetavate tööaastate arvu vastavalt kavandatule; vaadata kavakohaselt korrapäraselt läbi pensioniparameetrid kooskõlas oodatava elueaga ja töötada välja täiendavad meetmed, et parandada eakamate töötajate elukestvat õpet;

| 3. | jälgida hoolsalt käimasolevat finantssektori restruktureerimist, eelkõige hoiupankade osas, eesmärgiga lõpetada see kavakohaselt 30. septembriks 2011; |
| --- | --- |

3.

jälgida hoolsalt käimasolevat finantssektori restruktureerimist, eelkõige hoiupankade osas, eesmärgiga lõpetada see kavakohaselt 30. septembriks 2011;

| 4. | uurida maksusüsteemi tõhususe parandamise võimalusi, näiteks suundudes töömaksustamiselt tarbimise ja keskkonna maksude kehtestamisele, tagades samal ajal eelarve konsolideerimise kava; |
| --- | --- |

4.

uurida maksusüsteemi tõhususe parandamise võimalusi, näiteks suundudes töömaksustamiselt tarbimise ja keskkonna maksude kehtestamisele, tagades samal ajal eelarve konsolideerimise kava;

| 5. | pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist ja kooskõlas siseriikliku tavaga viia lõpule kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformi ja palkade indekseerimise süsteemi reformi vastuvõtmine ning jätkata nende laiaulatusliku rakendamisega tagamaks, et palgakasv kajastaks paremini tootlikkuse suundumusi ning kohalikke ja ettevõtte tasandi tingimusi, ning anda ettevõtetele piisavalt paindlikust, et nad saaksid oma töötingimusi kohandada majanduskeskkonna muutustele; |
| --- | --- |

5.

pärast sotsiaalpartneritega konsulteerimist ja kooskõlas siseriikliku tavaga viia lõpule kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformi ja palkade indekseerimise süsteemi reformi vastuvõtmine ning jätkata nende laiaulatusliku rakendamisega tagamaks, et palgakasv kajastaks paremini tootlikkuse suundumusi ning kohalikke ja ettevõtte tasandi tingimusi, ning anda ettevõtetele piisavalt paindlikust, et nad saaksid oma töötingimusi kohandada majanduskeskkonna muutustele;

| 6. | hinnata 2011. aasta lõpuks 2010. aasta septembri tööturureformi ja 2011. aasta veebruari aktiivse tööturupoliitika reformi mõju, esitades vajaduse korral ettepanekud täiendavaks reformiks, et piirata tööturu killustatust, ning parandada noorte tööhõivetingimusi; tagada riikliku reformikavaga ette nähtud meetmete toime hoolikas seire, et vähendada kooli poolelijätmist, sealhulgas ennetamise poliitika abil, ning hõlbustada üleminekut kutseõppele ja koolituskavadele; |
| --- | --- |

6.

hinnata 2011. aasta lõpuks 2010. aasta septembri tööturureformi ja 2011. aasta veebruari aktiivse tööturupoliitika reformi mõju, esitades vajaduse korral ettepanekud täiendavaks reformiks, et piirata tööturu killustatust, ning parandada noorte tööhõivetingimusi; tagada riikliku reformikavaga ette nähtud meetmete toime hoolikas seire, et vähendada kooli poolelijätmist, sealhulgas ennetamise poliitika abil, ning hõlbustada üleminekut kutseõppele ja koolituskavadele;

| 7. | liberaliseerida veelgi kutseteenuseid ja võtta vastu kavandatud õigusaktid, et korraldada ümber reguleeriv raamistik ning kõrvaldada konkurentsi, tõhusust ja innovatsiooni takistavad piirangud; rakendada kõigil valitsemistasanditel jätkusuutliku majanduse seadust, eelkõige meetmeid, mille eesmärk on parandada ärikeskkonda ja edendada konkurentsi toote- ja teenusteturgudel; parandada kooskõlastamist piirkondlike ja riiklike ametiasutuste vahel ning vähendada ettevõtete halduskoormust. |
| --- | --- |

7.

liberaliseerida veelgi kutseteenuseid ja võtta vastu kavandatud õigusaktid, et korraldada ümber reguleeriv raamistik ning kõrvaldada konkurentsi, tõhusust ja innovatsiooni takistavad piirangud; rakendada kõigil valitsemistasanditel jätkusuutliku majanduse seadust, eelkõige meetmeid, mille eesmärk on parandada ärikeskkonda ja edendada konkurentsi toote- ja teenusteturgudel; parandada kooskõlastamist piirkondlike ja riiklike ametiasutuste vahel ning vähendada ettevõtete halduskoormust.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

3

---

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/5

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Tšehhi 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2011–2014 aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta

2011/C 212/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Tšehhi Vabariik esitas 29. aprillil 2011 oma riikliku reformikava 2011. aastaks ja 5. mail 2011 oma ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt. |
| --- | --- |

(5)

Tšehhi Vabariik esitas 29. aprillil 2011 oma riikliku reformikava 2011. aastaks ja 5. mail 2011 oma ajakohastatud lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2011–2014. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.

| (6) | Üleilmne finantskriis tabas Tšehhi majandust väga avatud kaubanduse kaudu ning mõjutas väga negatiivselt Tšehhi SKP kasvu ja töötusemäära. Reaalne SKP langes ekspordi ja sisemaiste investeeringute vähenemise tõttu 2009. aastal 4,1 % võrra. Töötusemäär tõusis 2008. aastal 4,4 %-lt märkimisväärselt 7,3 %-le 2010. aastal ning tööhõivemäär langes ajavahemikus 2008–2010 kaks protsendipunkti. Suur avatus rahvusvahelisele kaubandusele ja Tšehhi Vabariigi peamiste kaubanduspartnerite majanduse suhteliselt kiire elavnemine on võimaldanud SKP kasvumääral 2010. aastal kiiresti taastuda 2,3 %-ni ning see toetab jätkuvalt mõõdukat taastumist. |
| --- | --- |

(6)

Üleilmne finantskriis tabas Tšehhi majandust väga avatud kaubanduse kaudu ning mõjutas väga negatiivselt Tšehhi SKP kasvu ja töötusemäära. Reaalne SKP langes ekspordi ja sisemaiste investeeringute vähenemise tõttu 2009. aastal 4,1 % võrra. Töötusemäär tõusis 2008. aastal 4,4 %-lt märkimisväärselt 7,3 %-le 2010. aastal ning tööhõivemäär langes ajavahemikus 2008–2010 kaks protsendipunkti. Suur avatus rahvusvahelisele kaubandusele ja Tšehhi Vabariigi peamiste kaubanduspartnerite majanduse suhteliselt kiire elavnemine on võimaldanud SKP kasvumääral 2010. aastal kiiresti taastuda 2,3 %-ni ning see toetab jätkuvalt mõõdukat taastumist.

| (7) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 on nõukogu ajakohastatud lähenemisprogrammi hindamise alusel arvamusel, et lähenemisprogrammi toetavad makromajanduslikud prognoosid on programmi kahel esimesel aastal realistlikud ja sealt edasi optimistlikud, võrrelduna komisjoni poolt kooskõlas ühiselt kokku lepitud metodoloogiaga koostatud võimaliku keskpika kasvu prognoosiga. Lähenemisprogrammi aluseks on komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosiga võrreldes madalam 2012. aasta SKP reaalkasvu prognoos. Seda peamiselt valitsemissektori tarbimiskulude püsiva vähenemise tõttu, mida ei arvestata komisjoni talituste 2012. aasta prognoosis, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta. Lähenemisprogrammiga nähakse ette valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamine 2013. aastaks alla 3 % SKPst ning 2014. aastaks kuni 1,9 %-ni SKPst. Kavandatud konsolideerimise aluseks on peamiselt kulude piiramine. Kavandatud meetmed on piisavad, et saavutada eesmärk 2013. aastaks nagu soovitas nõukogu, kuid lähenemisprogrammis esitatud meetmed ohustavad tegelikku eelarvetulemust. Ka lähenemisprogrammi lõpuaastate eesmärkide saavutamine tundub põhinevat soodsatel tsüklilistel tingimustel ning avaliku halduse täiendaval tõhustamisel, mille realiseerimine võib osutuda väga raskeks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamine nähakse ette lähenemisprogrammi kehtivusajast pikema aja jooksul. Keskmine iga-aastane eelarvepositsiooni tugevdamise maht on ajavahemikus 2010–2013 veidi väiksem kui nõukogu poolt 2. detsembri 2009. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud 1 % SKPst. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1466/97 on nõukogu ajakohastatud lähenemisprogrammi hindamise alusel arvamusel, et lähenemisprogrammi toetavad makromajanduslikud prognoosid on programmi kahel esimesel aastal realistlikud ja sealt edasi optimistlikud, võrrelduna komisjoni poolt kooskõlas ühiselt kokku lepitud metodoloogiaga koostatud võimaliku keskpika kasvu prognoosiga. Lähenemisprogrammi aluseks on komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosiga võrreldes madalam 2012. aasta SKP reaalkasvu prognoos. Seda peamiselt valitsemissektori tarbimiskulude püsiva vähenemise tõttu, mida ei arvestata komisjoni talituste 2012. aasta prognoosis, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta. Lähenemisprogrammiga nähakse ette valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamine 2013. aastaks alla 3 % SKPst ning 2014. aastaks kuni 1,9 %-ni SKPst. Kavandatud konsolideerimise aluseks on peamiselt kulude piiramine. Kavandatud meetmed on piisavad, et saavutada eesmärk 2013. aastaks nagu soovitas nõukogu, kuid lähenemisprogrammis esitatud meetmed ohustavad tegelikku eelarvetulemust. Ka lähenemisprogrammi lõpuaastate eesmärkide saavutamine tundub põhinevat soodsatel tsüklilistel tingimustel ning avaliku halduse täiendaval tõhustamisel, mille realiseerimine võib osutuda väga raskeks. Keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamine nähakse ette lähenemisprogrammi kehtivusajast pikema aja jooksul. Keskmine iga-aastane eelarvepositsiooni tugevdamise maht on ajavahemikus 2010–2013 veidi väiksem kui nõukogu poolt 2. detsembri 2009. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud 1 % SKPst.

| (8) | Lähenemisprogrammis on püstitatud selge eesmärk vähendada 2013. aastaks valitsemissektori eelarvepuudujääki alla 3 % SKPst. Suurimaks väljakutseks on tagada, et aastatel 2011–2013 ning ka edaspidi eelarvepuudujäägi vähendamiseks võetavad meetmed ei seaks ohtu pikaajalist kasvupotentsiaali, eelkõige haridusele ning avaliku sektori teadusuuringutele ja arendustegevusele tehtavate kulutuste kaudu. Kõnealuste meetmetega tuleb luua ka puhver demograafilistest arengutest tulenevate kulutuste suurenemisele. |
| --- | --- |

(8)

Lähenemisprogrammis on püstitatud selge eesmärk vähendada 2013. aastaks valitsemissektori eelarvepuudujääki alla 3 % SKPst. Suurimaks väljakutseks on tagada, et aastatel 2011–2013 ning ka edaspidi eelarvepuudujäägi vähendamiseks võetavad meetmed ei seaks ohtu pikaajalist kasvupotentsiaali, eelkõige haridusele ning avaliku sektori teadusuuringutele ja arendustegevusele tehtavate kulutuste kaudu. Kõnealuste meetmetega tuleb luua ka puhver demograafilistest arengutest tulenevate kulutuste suurenemisele.

| (9) | Eelarve konsolideerimisstrateegia hõlmab meetmeid, mis mõjutavad käibemaksust laekuvat tulu: 2012. ja 2013. aastal kavandatakse madalama käibemaksumäära tõstmist, kõrgemat käibemaksumäära kavatsetakse 2013. aastal aga langetada. Valitsus kavatseb alates 2013. aastast suurendada ka käibemaksukohuslastest ettevõtjate arvu. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks kõnealuste muudatustega kaasnema 2012. aastal maksutulude suurenemine 0,7 % võrra SKPst ning 2013. aastal täiendavalt 0,1 % võrra SKPst. Lisaks sellele tundub olevat võimalik suurendada tulusid kaudsete maksude abil. 2010. aastal moodustas kaudsete maksude osakaal 11,8 % SKPst, ELi keskmine näitaja oli aga 13,4 %. Nii oleks võib-olla võimalik vähendada tööjõu otsest maksustamist. Kavandatav maksureform keskendub osaliselt sellele küsimusele. Lisaks sellele prognoositakse, et käibemaksust saadava tegeliku tulu ja teoreetilise käibemaksukohustuse vahe on märkimisväärselt üle ELi keskmise, mis põhjendab vajadust võtta meetmeid maksukohustuse täitmise tõhustamiseks. Sel eesmärgil on Tšehhi Vabariik võtnud 2011. aastal uued meetmed, mille eesmärk on lahendada käibemaksupettuste probleemi ja vähendada maksudest kõrvalehoidumist. |
| --- | --- |

(9)

Eelarve konsolideerimisstrateegia hõlmab meetmeid, mis mõjutavad käibemaksust laekuvat tulu: 2012. ja 2013. aastal kavandatakse madalama käibemaksumäära tõstmist, kõrgemat käibemaksumäära kavatsetakse 2013. aastal aga langetada. Valitsus kavatseb alates 2013. aastast suurendada ka käibemaksukohuslastest ettevõtjate arvu. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks kõnealuste muudatustega kaasnema 2012. aastal maksutulude suurenemine 0,7 % võrra SKPst ning 2013. aastal täiendavalt 0,1 % võrra SKPst. Lisaks sellele tundub olevat võimalik suurendada tulusid kaudsete maksude abil. 2010. aastal moodustas kaudsete maksude osakaal 11,8 % SKPst, ELi keskmine näitaja oli aga 13,4 %. Nii oleks võib-olla võimalik vähendada tööjõu otsest maksustamist. Kavandatav maksureform keskendub osaliselt sellele küsimusele. Lisaks sellele prognoositakse, et käibemaksust saadava tegeliku tulu ja teoreetilise käibemaksukohustuse vahe on märkimisväärselt üle ELi keskmise, mis põhjendab vajadust võtta meetmeid maksukohustuse täitmise tõhustamiseks. Sel eesmärgil on Tšehhi Vabariik võtnud 2011. aastal uued meetmed, mille eesmärk on lahendada käibemaksupettuste probleemi ja vähendada maksudest kõrvalehoidumist.

| (10) | Arvestades, et vananemise mõju eelarvele prognoositakse olevat tugevalt üle ELi keskmise, on pensionisüsteemi reform väga oluline. Valitsus on esitanud kaks ettepanekute kogumit. Esimene pakett peaks parlamendis heaks kiidetama 2011. aasta septembris ning see käsitleb jooksvalt finantseeritavat riiklikku pensionisammast, mis on olnud puudujäägis alates 2009. aastast. Muude meetmete hulgas kavandatakse kohustusliku pensioniea tõstmist, mis tõuseb 2041. aastaks 1975. aastal sündinud meeste ja naiste puhul 66 aasta ja 8 kuuni. Iga järgneva vanuserühma pensioniiga tõuseb veel 2 kuu võrra ilma eelnevalt kindlaksmääratud vanusepiirita. Kõnealused pensionireformid peaksid aitama lahendada rahanduse jätkusuutlikkuse probleemi, kuid ei pruugi siiski olla piisavad, et lahendada kõiki demograafilistest pingetest tulenevaid probleeme. Teine meetmete pakett, mida valitsus ei ole veel heaks kiitnud, koosneks vabatahtliku teise erapensionisamba kasutuselevõtust 2013. aastal, mille eesmärk on mitmekesistada pensionitulusid ning toetada nende tulevast asjakohasust erasektori säästude edendamise kaudu. Samba kavandatav vorm ei loo sellega ühinemisele erilisi soodustusi ning võib eespool rõhutatud pikaajalisi pingeid tegelikult suurendada. Samuti tuleb selliste pensionifondide tegevuskulusid tähelepanelikult analüüsida ning hoida need süsteemi tõhususe tagamiseks võimalikult madalal. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades, et vananemise mõju eelarvele prognoositakse olevat tugevalt üle ELi keskmise, on pensionisüsteemi reform väga oluline. Valitsus on esitanud kaks ettepanekute kogumit. Esimene pakett peaks parlamendis heaks kiidetama 2011. aasta septembris ning see käsitleb jooksvalt finantseeritavat riiklikku pensionisammast, mis on olnud puudujäägis alates 2009. aastast. Muude meetmete hulgas kavandatakse kohustusliku pensioniea tõstmist, mis tõuseb 2041. aastaks 1975. aastal sündinud meeste ja naiste puhul 66 aasta ja 8 kuuni. Iga järgneva vanuserühma pensioniiga tõuseb veel 2 kuu võrra ilma eelnevalt kindlaksmääratud vanusepiirita. Kõnealused pensionireformid peaksid aitama lahendada rahanduse jätkusuutlikkuse probleemi, kuid ei pruugi siiski olla piisavad, et lahendada kõiki demograafilistest pingetest tulenevaid probleeme. Teine meetmete pakett, mida valitsus ei ole veel heaks kiitnud, koosneks vabatahtliku teise erapensionisamba kasutuselevõtust 2013. aastal, mille eesmärk on mitmekesistada pensionitulusid ning toetada nende tulevast asjakohasust erasektori säästude edendamise kaudu. Samba kavandatav vorm ei loo sellega ühinemisele erilisi soodustusi ning võib eespool rõhutatud pikaajalisi pingeid tegelikult suurendada. Samuti tuleb selliste pensionifondide tegevuskulusid tähelepanelikult analüüsida ning hoida need süsteemi tõhususe tagamiseks võimalikult madalal.

| (11) | Tööturgu peetakse mõõdukalt paindlikuks ning seal ei olnud enne üleilmset finantskriisi olulisi tõrkeid esinenud. Siiski on nähtavad mõned struktuurilised nõrkused. Põhiprobleemiks on suured raskused, mida lastega naised peavad pärast emapuhkuse lõppu tööturule naastes ületama. Kõnealune küsimus on oluline ka oma laiemate majanduslike tagajärgede tõttu: pikemad töötuseperioodid, naiste ja meeste tööhõive erinevus ning väga suur meeste ja naiste palgaerinevus liikmesriikide seas. Varajane tööle naasmine on jätkuvalt raske vaatamata valitsuse jõupingutustele anda vanematele vanemapuhkuse pikkuse kindlaks määramisel rohkem valikuvõimalusi. Probleemi põhjuseks on osaliselt ettevõtjate vähene tahe palgata inimesi tööle osalise tööajaga, teistes liikmesriikides kasutavad väikeste lastega töötajad seda võimalust sageli. Osalt on probleemi põhjustajaks ka taskukohase hinnaga lapsehoiuteenuse piiratud hulk. Programm määratleb hulga konkreetseid meetmeid lapsehoiuteenuse kättesaadavuse tõstmiseks, sealhulgas alla kolmeaastastele lastele suunatud lapsehoiuteenuse kättesaadavuse osas. |
| --- | --- |

(11)

Tööturgu peetakse mõõdukalt paindlikuks ning seal ei olnud enne üleilmset finantskriisi olulisi tõrkeid esinenud. Siiski on nähtavad mõned struktuurilised nõrkused. Põhiprobleemiks on suured raskused, mida lastega naised peavad pärast emapuhkuse lõppu tööturule naastes ületama. Kõnealune küsimus on oluline ka oma laiemate majanduslike tagajärgede tõttu: pikemad töötuseperioodid, naiste ja meeste tööhõive erinevus ning väga suur meeste ja naiste palgaerinevus liikmesriikide seas. Varajane tööle naasmine on jätkuvalt raske vaatamata valitsuse jõupingutustele anda vanematele vanemapuhkuse pikkuse kindlaks määramisel rohkem valikuvõimalusi. Probleemi põhjuseks on osaliselt ettevõtjate vähene tahe palgata inimesi tööle osalise tööajaga, teistes liikmesriikides kasutavad väikeste lastega töötajad seda võimalust sageli. Osalt on probleemi põhjustajaks ka taskukohase hinnaga lapsehoiuteenuse piiratud hulk. Programm määratleb hulga konkreetseid meetmeid lapsehoiuteenuse kättesaadavuse tõstmiseks, sealhulgas alla kolmeaastastele lastele suunatud lapsehoiuteenuse kättesaadavuse osas.

| (12) | Kuigi nii üldine töötuse tase kui ka pikaajalise töötuse tase püsib kindlalt alla ELi keskmise, on viimane majanduskriisi tagajärjel tõusnud, seda eelkõige 20–29aastaste noorte hulgas. Madala haridusega inimestel ning muudel madalapalgalistel on töö leidmisel suuri raskusi. Tuleks tõsta kulutusi regulaarsetele tööturule tagasitoomise meetmetele ja tõsta neis osalejate arvu, samuti tuleks nimetatud meetmeid paremini suunata. |
| --- | --- |

(12)

Kuigi nii üldine töötuse tase kui ka pikaajalise töötuse tase püsib kindlalt alla ELi keskmise, on viimane majanduskriisi tagajärjel tõusnud, seda eelkõige 20–29aastaste noorte hulgas. Madala haridusega inimestel ning muudel madalapalgalistel on töö leidmisel suuri raskusi. Tuleks tõsta kulutusi regulaarsetele tööturule tagasitoomise meetmetele ja tõsta neis osalejate arvu, samuti tuleks nimetatud meetmeid paremini suunata.

| (13) | Ettevõtluskeskkonda rõhuvale avaliku halduse ebatõhususele oleks võimalik lahendust leida olemasolevate strateegiate tervikliku rakendamise kaudu. Valitsus algatas 2007. aastal parema õigusloome tegevuskava ning korruptsioonivastase strateegia aastateks 2011–2012. Nendes teavitatakse meetmetest, mis on olulised Tšehhi õigusliku ja reguleeriva raamistiku kvaliteedi parandamiseks ning ettevõtjate kindlustunde tugevdamiseks. Rahvusvaheliste uurimuste kohaselt on Tšehhi vastavate raamistike tase alla ELi keskmise. Eesmärk on stabiliseerida avaliku halduse olukorda, mille tõhusust pärsivad sagedased ja kaugeleulatuvad ümberkorraldused. Selleks on oluline võtta vastu avaliku teenistuja seadus, mida on korduvalt edasi lükatud. Valitsus võttis hiljuti vastu meetmed, millega suurendatakse riigihangete läbipaistvust. Reguleeriva raamistiku üks element ehk täiesti anonüümset varade ülekandmist võimaldavad spetsiifilist liiki aktsiad väärivad tähelepanu. |
| --- | --- |

(13)

Ettevõtluskeskkonda rõhuvale avaliku halduse ebatõhususele oleks võimalik lahendust leida olemasolevate strateegiate tervikliku rakendamise kaudu. Valitsus algatas 2007. aastal parema õigusloome tegevuskava ning korruptsioonivastase strateegia aastateks 2011–2012. Nendes teavitatakse meetmetest, mis on olulised Tšehhi õigusliku ja reguleeriva raamistiku kvaliteedi parandamiseks ning ettevõtjate kindlustunde tugevdamiseks. Rahvusvaheliste uurimuste kohaselt on Tšehhi vastavate raamistike tase alla ELi keskmise. Eesmärk on stabiliseerida avaliku halduse olukorda, mille tõhusust pärsivad sagedased ja kaugeleulatuvad ümberkorraldused. Selleks on oluline võtta vastu avaliku teenistuja seadus, mida on korduvalt edasi lükatud. Valitsus võttis hiljuti vastu meetmed, millega suurendatakse riigihangete läbipaistvust. Reguleeriva raamistiku üks element ehk täiesti anonüümset varade ülekandmist võimaldavad spetsiifilist liiki aktsiad väärivad tähelepanu.

| (14) | Arvatakse, et kriis mõjutas negatiivselt võimalikku majanduskasvu. Vaatamata ülikoolides õppivate noorte suurele arvule on inimkapitali parandamine oluline ning seda takistab õpetamise ebapiisav kvaliteet, mille tõestuseks on Tšehhi kolmanda taseme haridust pakkuvate asutuste kehv asetus rahvusvahelistes uuringutes. Lisaks sellele kuulub Tšehhi tudengi kohta tehtavate kulutuste poolest võrreldavates hindades liikmesriikide seas alumisse veerandisse ning piirdub eelkõige algharidusega. Riiklikus reformikavas on esitatud meetmed kõigi haridusastmete jaoks. Kolmanda taseme hariduse keerukat reformi on mitu aastat ette valmistatud. Kvaliteetse ja tõhusa kolmanda taseme hariduse tagamine on oluline konkurentsivõime ja innovatsioonisuutlikkuse seisukohast. |
| --- | --- |

(14)

Arvatakse, et kriis mõjutas negatiivselt võimalikku majanduskasvu. Vaatamata ülikoolides õppivate noorte suurele arvule on inimkapitali parandamine oluline ning seda takistab õpetamise ebapiisav kvaliteet, mille tõestuseks on Tšehhi kolmanda taseme haridust pakkuvate asutuste kehv asetus rahvusvahelistes uuringutes. Lisaks sellele kuulub Tšehhi tudengi kohta tehtavate kulutuste poolest võrreldavates hindades liikmesriikide seas alumisse veerandisse ning piirdub eelkõige algharidusega. Riiklikus reformikavas on esitatud meetmed kõigi haridusastmete jaoks. Kolmanda taseme hariduse keerukat reformi on mitu aastat ette valmistatud. Kvaliteetse ja tõhusa kolmanda taseme hariduse tagamine on oluline konkurentsivõime ja innovatsioonisuutlikkuse seisukohast.

| (15) | Komisjon esitas hinnangu lähenemisprogrammi ja Tšehhi Vabariigi riikliku reformikava kohta. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Tšehhi Vabariigis, vaid ka seda, kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust tugevdada kogu ELi majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse riikide tulevastesse otsustesse Selle taustal peab komisjon vajalikuks jätkata keskendumist eelarve konsolideerimisele, kaitstes samal ajal majanduskasvu soodustavaid kulutusi. Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus oleneb suures osas suutlikkusest koheselt rakendada vajalikku pensionireformi. Olulised on eelkõige naiste kasvav tööturul osalemise määr ning töövõimaluste loomine pikaaegsetele töötutele. Konkurentsivõime parandamiseks on väga olulised avalike teenuste ja reguleeriva raamistiku kvaliteedi ning kolmanda taseme hariduse kvaliteedi parandamisel võetavad täiendavad meetmed. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon esitas hinnangu lähenemisprogrammi ja Tšehhi Vabariigi riikliku reformikava kohta. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust jätkusuutliku eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jaoks Tšehhi Vabariigis, vaid ka seda, kas need on kooskõlas ELi eeskirjade ja suunistega, arvestades vajadust tugevdada kogu ELi majanduse juhtimist, andes ELi tasandi panuse riikide tulevastesse otsustesse Selle taustal peab komisjon vajalikuks jätkata keskendumist eelarve konsolideerimisele, kaitstes samal ajal majanduskasvu soodustavaid kulutusi. Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus oleneb suures osas suutlikkusest koheselt rakendada vajalikku pensionireformi. Olulised on eelkõige naiste kasvav tööturul osalemise määr ning töövõimaluste loomine pikaaegsetele töötutele. Konkurentsivõime parandamiseks on väga olulised avalike teenuste ja reguleeriva raamistiku kvaliteedi ning kolmanda taseme hariduse kvaliteedi parandamisel võetavad täiendavad meetmed.

| (16) | Seda hinnangut silmas pidades ning võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, nõukogu Tšehhi Vabariigi 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus (3) on eeskätt esitatud järgnevalt punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu vaadanud läbi Tšehhi Vabariigi riiklikku reformikava, |
| --- | --- |

(16)

Seda hinnangut silmas pidades ning võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, nõukogu Tšehhi Vabariigi 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ning tema arvamus (3) on eeskätt esitatud järgnevalt punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu vaadanud läbi Tšehhi Vabariigi riiklikku reformikava,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA Tšehhi Vabariigil võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid.

| 1. | Rakendada kavandatud tasakaalustamist 2011. aastal ning võtta vajadusel sissetulekute vähenemise või kulude suurenemise korral alalisi tasakaalustusmeetmeid. Võtta lähenemisprogrammis 2012. aastaks kavandatud maksumeetmeid ning toetada konkreetsemate meetmetega 2013. aastaks seatud eesmärkide saavutamist. Vältida eelnevat arvestades kulutuste vähendamist majanduskasvu soodustavatele eelarveridadele. Parandada avaliku sektori investeeringute tõhustust ning jätkata jõupingutusi olemasolevate võimaluste kasutamiseks kaudsetelt maksudelt saadavate tulude suurendamisel eesmärgiga viia maksustamine tööhõivesektorist mujale, parandada maksukohustuste järgimist ning vähendada maksudest kõrvalehoidumist. Tagada eelarve keskmine täitmine üle 1 % SKPst ajavahemikul 2010–2013 kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega, mis võimaldab kõrvaldada ülemäärane puudujääk piisava varuga 2013. aastaks. |
| --- | --- |

1.

Rakendada kavandatud tasakaalustamist 2011. aastal ning võtta vajadusel sissetulekute vähenemise või kulude suurenemise korral alalisi tasakaalustusmeetmeid. Võtta lähenemisprogrammis 2012. aastaks kavandatud maksumeetmeid ning toetada konkreetsemate meetmetega 2013. aastaks seatud eesmärkide saavutamist. Vältida eelnevat arvestades kulutuste vähendamist majanduskasvu soodustavatele eelarveridadele. Parandada avaliku sektori investeeringute tõhustust ning jätkata jõupingutusi olemasolevate võimaluste kasutamiseks kaudsetelt maksudelt saadavate tulude suurendamisel eesmärgiga viia maksustamine tööhõivesektorist mujale, parandada maksukohustuste järgimist ning vähendada maksudest kõrvalehoidumist. Tagada eelarve keskmine täitmine üle 1 % SKPst ajavahemikul 2010–2013 kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega, mis võimaldab kõrvaldada ülemäärane puudujääk piisava varuga 2013. aastaks.

| 2. | Viia vastavalt kavandatule läbi ulatuslik pensionireformi, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ning tagada pensioni tulevast asjakohasust. Täiendavad jõupingutused peaksid keskenduma edasistele muudatustele riiklikus pensionisambas, et süsteem ei muutuks tulevikus eelarvetasakaalutuse allikaks, ning eraisikute säästudega seotud probleemidele. Eesmärgiga tõsta tegelikku pensioniiga, võiks kaaluda selliseid meetmeid nagu seose loomine riikliku pensioniea ja eeldatava eluea vahele. Tagada, et kavandatud rahastamiskavad oleksid atraktiivsed ning koostatud selliselt, et halduskulud oleksid läbipaistvad ja madalad. |
| --- | --- |

2.

Viia vastavalt kavandatule läbi ulatuslik pensionireformi, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ning tagada pensioni tulevast asjakohasust. Täiendavad jõupingutused peaksid keskenduma edasistele muudatustele riiklikus pensionisambas, et süsteem ei muutuks tulevikus eelarvetasakaalutuse allikaks, ning eraisikute säästudega seotud probleemidele. Eesmärgiga tõsta tegelikku pensioniiga, võiks kaaluda selliseid meetmeid nagu seose loomine riikliku pensioniea ja eeldatava eluea vahele. Tagada, et kavandatud rahastamiskavad oleksid atraktiivsed ning koostatud selliselt, et halduskulud oleksid läbipaistvad ja madalad.

| 3. | Parandada osalemist tööturul väikelaste vanemate töölenaasmist takistavate piirangute kõrvaldamise ning taskukohaste lapsehoiuasutuste loomise kaudu. Suurendada sellise paindlikuma töövormi nagu osaajaga töötamine, ligitõmbavust ja kättesaadavust. |
| --- | --- |

3.

Parandada osalemist tööturul väikelaste vanemate töölenaasmist takistavate piirangute kõrvaldamise ning taskukohaste lapsehoiuasutuste loomise kaudu. Suurendada sellise paindlikuma töövormi nagu osaajaga töötamine, ligitõmbavust ja kättesaadavust.

| 4. | Suurendada riigi tööhõiveameti võimekust, et tõsta koolituste, tööotsingutel abi osutamise ja individuaalsete teenuste kvaliteeti ja tõhusust, sidudes programmide rahastamise tulemustega. Laiendada koostöös sidusrühmadega sihtotstarbelisi koolituskavasid eakamatele töötajatele, noortele, madala kvalifikatsiooniga töötajatele ja muudele haavatavatele rühmadele. |
| --- | --- |

4.

Suurendada riigi tööhõiveameti võimekust, et tõsta koolituste, tööotsingutel abi osutamise ja individuaalsete teenuste kvaliteeti ja tõhusust, sidudes programmide rahastamise tulemustega. Laiendada koostöös sidusrühmadega sihtotstarbelisi koolituskavasid eakamatele töötajatele, noortele, madala kvalifikatsiooniga töötajatele ja muudele haavatavatele rühmadele.

| 5. | Võtta ettevõtluskeskkonnas oluliste avalike teenuste kvaliteedi parandamiseks vajalikke meetmeid. Kiirendada kõnealuses kontekstis kooskõlas kindlaks määratud eesmärkidega korruptsioonivastase strateegia rakendamist, võtta vastu avalike teenistujate seadus, et edendada avaliku halduse stabiilsust ja tõhusust ning võtta meetmeid anonüümse osaluse küsimisega tegelemiseks. |
| --- | --- |

5.

Võtta ettevõtluskeskkonnas oluliste avalike teenuste kvaliteedi parandamiseks vajalikke meetmeid. Kiirendada kõnealuses kontekstis kooskõlas kindlaks määratud eesmärkidega korruptsioonivastase strateegia rakendamist, võtta vastu avalike teenistujate seadus, et edendada avaliku halduse stabiilsust ja tõhusust ning võtta meetmeid anonüümse osaluse küsimisega tegelemiseks.

| 6. | Kehtestada akadeemiliste asutuste kvaliteedihindamise läbipaistev süsteem ning siduda see rahastamisega, et tõsta kolmanda taseme hariduse taset. |
| --- | --- |

6.

Kehtestada akadeemiliste asutuste kvaliteedihindamise läbipaistev süsteem ning siduda see rahastamisega, et tõsta kolmanda taseme hariduse taset.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 3.

3

---

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/9

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Saksamaa 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

2011/C 212/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Saksamaa esitas 27. aprillil 2011 oma ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2015 ja 7. aprillil 2011 riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi samaaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa esitas 27. aprillil 2011 oma ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2015 ja 7. aprillil 2011 riikliku reformikava 2011. aastaks. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi samaaegselt.

| (7) | Kriisi puhkedes oli Saksamaa majanduse seisund suhteliselt kindel. Ülemaailmse kaubavahetuse kokkukukkumine põhjustas ekspordi ja investeeringute järsu vähenemise 2009. aastal, nii et reaalne SKP vähenes enneolematult palju (4,7 %). Sellest hoolimata on tööpuudus pärast tagasihoidlikku suurenemist alates 2009. aastast taas vähenema hakanud. Tööturu vastupanuvõime tuleneb hiljuti läbi viidud reformidest, millega lihtsustati töötundide arvu vähendamist, ja lühendatud tööaja toetusmeetmetest. Majandus on surutisest kiiresti välja tulnud – SKP kasvas 2010. aastal 3,6 %. Eksport on 2009. aasta järsu languse olulisel määral kompenseerinud ja sillutanud teed majanduse laiapõhjalisele elavnemisele, mis muu hulgas vähendab ka jooksevkonto ülejääki. Saksamaa majanduse konkurentsivõime enamiku teiste euroala liikmesriikide suhtes on veelgi suurenenud. Valitsemissektori eelarve, mis seni oli olnud tasakaalus, jõudis 2009. aastal puudujääki 3 % SKPst, mis oli tingitud täielikult toimivatest automaatsetest stabilisaatoritest ja majandussurutise leevendamiseks võetud suvakohastest meetmetest. Hoolimata jätkuvatest suuremahulistest stimuleerivatest fiskaalmeetmetest ja finantsturu toetusmeetmetest püsis eelarvepuudujääk tänu majanduse elavnemisele 2010. aastal stabiilne (3,3 % SKPst). |
| --- | --- |

(7)

Kriisi puhkedes oli Saksamaa majanduse seisund suhteliselt kindel. Ülemaailmse kaubavahetuse kokkukukkumine põhjustas ekspordi ja investeeringute järsu vähenemise 2009. aastal, nii et reaalne SKP vähenes enneolematult palju (4,7 %). Sellest hoolimata on tööpuudus pärast tagasihoidlikku suurenemist alates 2009. aastast taas vähenema hakanud. Tööturu vastupanuvõime tuleneb hiljuti läbi viidud reformidest, millega lihtsustati töötundide arvu vähendamist, ja lühendatud tööaja toetusmeetmetest. Majandus on surutisest kiiresti välja tulnud – SKP kasvas 2010. aastal 3,6 %. Eksport on 2009. aasta järsu languse olulisel määral kompenseerinud ja sillutanud teed majanduse laiapõhjalisele elavnemisele, mis muu hulgas vähendab ka jooksevkonto ülejääki. Saksamaa majanduse konkurentsivõime enamiku teiste euroala liikmesriikide suhtes on veelgi suurenenud. Valitsemissektori eelarve, mis seni oli olnud tasakaalus, jõudis 2009. aastal puudujääki 3 % SKPst, mis oli tingitud täielikult toimivatest automaatsetest stabilisaatoritest ja majandussurutise leevendamiseks võetud suvakohastest meetmetest. Hoolimata jätkuvatest suuremahulistest stimuleerivatest fiskaalmeetmetest ja finantsturu toetusmeetmetest püsis eelarvepuudujääk tänu majanduse elavnemisele 2010. aastal stabiilne (3,3 % SKPst).

| (8) | Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangule on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2011. aastal ettevaatlik ja hilisematel aastatel realistlik; samale tulemusele jõutakse ka komisjoni 2011. aasta kevadprognoosi aluseks võttes. Stabiilsusprogrammi kohaselt on SKP reaalkasv 2011. aastal 2,3 % ning väheneb seejärel 1,8 %-le 2012. aastal ja keskmiselt 1,5 %-le aastatel 2013–2015. Stabiilsusprogrammis kavandatakse viia eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst juba 2011. aastal (st kaks aastat enne nõukogu kehtestatud tähtaega) ja liikuda keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst 2014. aastal. Ülemäärase eelarvepuudujäägi prognoositava kõrvaldamise järel jääb stabiilsusprogrammi kohane eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas aastatel 2013 ja 2014 alla võrdlusaluse 0,5 % SKPst. Kui 2010. aastal suurenes võla suhe SKPsse ligikaudu 10 protsendipunkti võrra, (3) peaks see prognooside kohaselt hakkama alates 2011. aastast vähenema ja jõudma 2015. aastaks 75,5 %ni SKPst, olles seega jätkuvalt üle aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse. Eelarveprognooside paikapidavusega seotud riskid on 2011. aastal üldiselt tasakaalus, kuid hilisematel aastatel võivad eelarvetulemused osutuda oodatust nõrgemaks, kuna kulude kavandatud kokkuhoidu ei pruugita saavutada. Teatavate meetmete üle peetakse veel arutelusid (nt energiamaks ja finantstehingute maks) ja mõned meetmed on veel täpsustamata (nt avaliku halduse toimimise tõhustamine). Lisaks ei ole välistatud, et tuleb võtta täiendavaid meetmeid finantsturu toetuseks. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega. |
| --- | --- |

(8)

Tuginedes määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangule on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2011. aastal ettevaatlik ja hilisematel aastatel realistlik; samale tulemusele jõutakse ka komisjoni 2011. aasta kevadprognoosi aluseks võttes. Stabiilsusprogrammi kohaselt on SKP reaalkasv 2011. aastal 2,3 % ning väheneb seejärel 1,8 %-le 2012. aastal ja keskmiselt 1,5 %-le aastatel 2013–2015. Stabiilsusprogrammis kavandatakse viia eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst juba 2011. aastal (st kaks aastat enne nõukogu kehtestatud tähtaega) ja liikuda keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst 2014. aastal. Ülemäärase eelarvepuudujäägi prognoositava kõrvaldamise järel jääb stabiilsusprogrammi kohane eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas aastatel 2013 ja 2014 alla võrdlusaluse 0,5 % SKPst. Kui 2010. aastal suurenes võla suhe SKPsse ligikaudu 10 protsendipunkti võrra, (3) peaks see prognooside kohaselt hakkama alates 2011. aastast vähenema ja jõudma 2015. aastaks 75,5 %ni SKPst, olles seega jätkuvalt üle aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse. Eelarveprognooside paikapidavusega seotud riskid on 2011. aastal üldiselt tasakaalus, kuid hilisematel aastatel võivad eelarvetulemused osutuda oodatust nõrgemaks, kuna kulude kavandatud kokkuhoidu ei pruugita saavutada. Teatavate meetmete üle peetakse veel arutelusid (nt energiamaks ja finantstehingute maks) ja mõned meetmed on veel täpsustamata (nt avaliku halduse toimimise tõhustamine). Lisaks ei ole välistatud, et tuleb võtta täiendavaid meetmeid finantsturu toetuseks. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid keskmise suurusega.

| (9) | Kuna hiljuti läbiviidud tervishoiureformi raames kehtestatud meetmetega piiratakse kulude suurenemist peamiselt 2011. ja 2012. aastal, aitaksid täiendavad meetmed avaliku sektori kulude tõhustamiseks tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse valdkonnas toetada kavandatud konsolideerimiskava. Samal ajal aitaks majanduskasvule orienteeritud konsolideerimiskava järgimine (sealhulgas hariduse piisav rahastamine) tugevdada pikaajalist kasvupotentsiaali. |
| --- | --- |

(9)

Kuna hiljuti läbiviidud tervishoiureformi raames kehtestatud meetmetega piiratakse kulude suurenemist peamiselt 2011. ja 2012. aastal, aitaksid täiendavad meetmed avaliku sektori kulude tõhustamiseks tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse valdkonnas toetada kavandatud konsolideerimiskava. Samal ajal aitaks majanduskasvule orienteeritud konsolideerimiskava järgimine (sealhulgas hariduse piisav rahastamine) tugevdada pikaajalist kasvupotentsiaali.

| (10) | Kuigi Saksamaa eelarveraamistikku on märkimisväärselt tugevdatud põhiseaduses sätestatud eelarve-eeskirjadega, stabiilsusnõukogu loomisega ja varajase hoiatamise süsteemiga, et vältida eelarveprobleeme, tuleb eelarve-eeskirjad liidumaade tasandil veel täielikult rakendada. Sellega seotud seire- ja sanktsioonide mehhanismi tugevdamine aitaks tugevdada Saksamaa rahanduse üldist usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(10)

Kuigi Saksamaa eelarveraamistikku on märkimisväärselt tugevdatud põhiseaduses sätestatud eelarve-eeskirjadega, stabiilsusnõukogu loomisega ja varajase hoiatamise süsteemiga, et vältida eelarveprobleeme, tuleb eelarve-eeskirjad liidumaade tasandil veel täielikult rakendada. Sellega seotud seire- ja sanktsioonide mehhanismi tugevdamine aitaks tugevdada Saksamaa rahanduse üldist usaldusväärsust.

| (11) | Kriisi tulemusel tuli ilmsiks pangandussektori märkimisväärne haavatavus. Kõrge riskitasemega hüpoteeklaenudesse ja struktureeritud finantsinstrumentidesse tehtud rahvusvaheliste investeeringutega seotud kahju ja mahakandmine on nõrgendanud mõne panga kapitalibaasi, mistõttu on riik pidanud märkimisväärselt sekkuma. Kriisi tõttu on tulnud ilmsiks ka nõrgad kohad mõnes liidumaa pangas (Landesbanken), kus juba enne kriisi oli probleeme seoses tõhusa riskijuhtimisstruktuuri ja elujõulise ärimudeli puudumisega. Pangandussektori täiendav reformimine, sealhulgas elujõulist ja piisavalt rahastatud ärimudelit vajavate liidumaa pankade restruktureerimine ning reguleeriva ja järelevalveraamistiku tugevdamine aitaks kindlustada finantssektori stabiilsust ning tagada siseriiklike säästude tõhusama ümberpaigutamise, nii et see toetaks nõudlust ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(11)

Kriisi tulemusel tuli ilmsiks pangandussektori märkimisväärne haavatavus. Kõrge riskitasemega hüpoteeklaenudesse ja struktureeritud finantsinstrumentidesse tehtud rahvusvaheliste investeeringutega seotud kahju ja mahakandmine on nõrgendanud mõne panga kapitalibaasi, mistõttu on riik pidanud märkimisväärselt sekkuma. Kriisi tõttu on tulnud ilmsiks ka nõrgad kohad mõnes liidumaa pangas (Landesbanken), kus juba enne kriisi oli probleeme seoses tõhusa riskijuhtimisstruktuuri ja elujõulise ärimudeli puudumisega. Pangandussektori täiendav reformimine, sealhulgas elujõulist ja piisavalt rahastatud ärimudelit vajavate liidumaa pankade restruktureerimine ning reguleeriva ja järelevalveraamistiku tugevdamine aitaks kindlustada finantssektori stabiilsust ning tagada siseriiklike säästude tõhusama ümberpaigutamise, nii et see toetaks nõudlust ja investeeringuid.

| (12) | Saksamaa majanduse kasvupotentsiaal ja struktuurne konkurentsivõime sõltuvad suurel määral hea väljaõppe saanud kvalifitseeritud tööjõust, mille puudus võib demograafilisi suundumisi arvesse võttes muutuda järjest suuremaks probleemiks. See näitab, kui oluline on täielikult ära kasutada tööjõu potentsiaali, kõrvaldades piirangud teatavate elanikkonnarühmade (eakamad töötajad, naised, vähekvalifitseeritud töötajad, kolmandate riikide kodanikud) tööturul osalemiselt ja inimkapitali täiendavalt arendamiselt. Tuleks vähendada maksukoormust, mis on eriti suur madala ja keskmise sissetulekuga elanikkonna puhul, ja seeläbi parandada tööstiimuleid. Palgakasv peaks rohkem suurendama kasutada olevat tulu ja sisenõudlust. Leibkonna teise tuluteenija kõrge piirtulumaksumäär, mille põhjuseks on leibkondade ühine maksustamine, on ajend tööjõupakkumisest loobumiseks. 2009. aastal kasutusele võetud „Faktorverfahren” võimaldab näha individuaalses igakuises maksukoormuses eraldi iga üksikisiku sissetulekut, kuid kogu aasta lõikes jääb maksukoormus muutumatuks. Tuleks jälgida selle reformi mõju tööturul osalemisele. Selles kontekstis võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid võimalike allesjäänud tööturul osalemise takistuste vähendamiseks. Samuti aitaks lapsehoiuteenuste muutmine veelgi kättesaadavamaks suurendada täistööajaga töötavate naiste osakaalu, mis on ikka veel liiga väike. Kutseharidusega isikute arvu suurendamine aitaks parandada tööturu väljavaateid madala kvalifikatsiooniga töötajate osas. |
| --- | --- |

(12)

Saksamaa majanduse kasvupotentsiaal ja struktuurne konkurentsivõime sõltuvad suurel määral hea väljaõppe saanud kvalifitseeritud tööjõust, mille puudus võib demograafilisi suundumisi arvesse võttes muutuda järjest suuremaks probleemiks. See näitab, kui oluline on täielikult ära kasutada tööjõu potentsiaali, kõrvaldades piirangud teatavate elanikkonnarühmade (eakamad töötajad, naised, vähekvalifitseeritud töötajad, kolmandate riikide kodanikud) tööturul osalemiselt ja inimkapitali täiendavalt arendamiselt. Tuleks vähendada maksukoormust, mis on eriti suur madala ja keskmise sissetulekuga elanikkonna puhul, ja seeläbi parandada tööstiimuleid. Palgakasv peaks rohkem suurendama kasutada olevat tulu ja sisenõudlust. Leibkonna teise tuluteenija kõrge piirtulumaksumäär, mille põhjuseks on leibkondade ühine maksustamine, on ajend tööjõupakkumisest loobumiseks. 2009. aastal kasutusele võetud „Faktorverfahren” võimaldab näha individuaalses igakuises maksukoormuses eraldi iga üksikisiku sissetulekut, kuid kogu aasta lõikes jääb maksukoormus muutumatuks. Tuleks jälgida selle reformi mõju tööturul osalemisele. Selles kontekstis võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid võimalike allesjäänud tööturul osalemise takistuste vähendamiseks. Samuti aitaks lapsehoiuteenuste muutmine veelgi kättesaadavamaks suurendada täistööajaga töötavate naiste osakaalu, mis on ikka veel liiga väike. Kutseharidusega isikute arvu suurendamine aitaks parandada tööturu väljavaateid madala kvalifikatsiooniga töötajate osas.

| (13) | Saksamaa on hiljuti teinud kaugeleulatuvad otsused energiaallikate jaotuse kohta tulevikus. Energiakontseptsiooni rakendamisega kaasnevad fundamentaalsed muutused energiapakkumises, mis keskpikas ja pikas perspektiivis mõjutavad energiahindasid ja majanduse konkurentsivõimet. Seepärast peaks energiakontseptsiooni elluviimisel olema juhtpõhimõtteks kulutõhusus. Kontseptsioon peaks põhinema tõhusal energiatarbimisel, kulutõhusatel toetusskeemidel, piisavatel taastuvenergiavõrkudel ja tiheda konkurentsiga energiaturgudel. |
| --- | --- |

(13)

Saksamaa on hiljuti teinud kaugeleulatuvad otsused energiaallikate jaotuse kohta tulevikus. Energiakontseptsiooni rakendamisega kaasnevad fundamentaalsed muutused energiapakkumises, mis keskpikas ja pikas perspektiivis mõjutavad energiahindasid ja majanduse konkurentsivõimet. Seepärast peaks energiakontseptsiooni elluviimisel olema juhtpõhimõtteks kulutõhusus. Kontseptsioon peaks põhinema tõhusal energiatarbimisel, kulutõhusatel toetusskeemidel, piisavatel taastuvenergiavõrkudel ja tiheda konkurentsiga energiaturgudel.

| (14) | Konkurentsi suurendamine teenustesektoris edendaks tootlikkuse kasvu ja sisenõudlust. Samuti aitaks teenustesektori dünaamilisem kasv suurendada pakkumist ja nõudlust Saksamaal. Hoolimata viimastel aastatel tehtud märkimisväärsetest edusammudest teenuste direktiivi rakendamisel, tuleb veelgi vähendada turule sisenemise või sealt väljumise tõkkeid, eelkõige veelgi lihtsustades ettevõtetele litsentside või tegevuslubade andmise süsteemi ning lihtsustades teatavaid kutseteenuseid (nt insenerid, arhitektid, farmatseudid ja juristid) reguleerivaid eeskirju. Käsitöösektorit reguleerivate teatud eeskirjade põhjendatust ja adekvaatsust võiks uurida. Võrguteenuste puhul, eelkõige raudteesektoris, võiks konkurentsiolukorda parandada. Konkurentsi aitaks lühiajalises perspektiivis edendada föderaalse võrguasutuse järelevalvefunktsiooni tugevdamine ning müügi- ja piletiinfrastruktuuri avamine konkurentsile. |
| --- | --- |

(14)

Konkurentsi suurendamine teenustesektoris edendaks tootlikkuse kasvu ja sisenõudlust. Samuti aitaks teenustesektori dünaamilisem kasv suurendada pakkumist ja nõudlust Saksamaal. Hoolimata viimastel aastatel tehtud märkimisväärsetest edusammudest teenuste direktiivi rakendamisel, tuleb veelgi vähendada turule sisenemise või sealt väljumise tõkkeid, eelkõige veelgi lihtsustades ettevõtetele litsentside või tegevuslubade andmise süsteemi ning lihtsustades teatavaid kutseteenuseid (nt insenerid, arhitektid, farmatseudid ja juristid) reguleerivaid eeskirju. Käsitöösektorit reguleerivate teatud eeskirjade põhjendatust ja adekvaatsust võiks uurida. Võrguteenuste puhul, eelkõige raudteesektoris, võiks konkurentsiolukorda parandada. Konkurentsi aitaks lühiajalises perspektiivis edendada föderaalse võrguasutuse järelevalvefunktsiooni tugevdamine ning müügi- ja piletiinfrastruktuuri avamine konkurentsile.

| (15) | Täiendavad reformid haridus- ja koolitussüsteemile juurdepääsu ning süsteemi kvaliteedi parandamiseks on esmatähtsad kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu pakkumise tagamiseks, pidades eelkõige silmas demograafilisi suundumusi. Prognoositakse keskmise ja kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu puudust, eriti matemaatika, teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. Hariduse omandamise määr noorte hulgas nii teise taseme ülemisel astmel kui ka kolmandal tasemel on Saksamaal alla ELi keskmist. Hariduse omandamist võib edendada alushariduse ja pikapäevarühmadega koolide parem kättesaadavus ning ülemineku lihtsustamine koolisüsteemi eri suundade vahel. |
| --- | --- |

(15)

Täiendavad reformid haridus- ja koolitussüsteemile juurdepääsu ning süsteemi kvaliteedi parandamiseks on esmatähtsad kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu pakkumise tagamiseks, pidades eelkõige silmas demograafilisi suundumusi. Prognoositakse keskmise ja kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu puudust, eriti matemaatika, teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. Hariduse omandamise määr noorte hulgas nii teise taseme ülemisel astmel kui ka kolmandal tasemel on Saksamaal alla ELi keskmist. Hariduse omandamist võib edendada alushariduse ja pikapäevarühmadega koolide parem kättesaadavus ning ülemineku lihtsustamine koolisüsteemi eri suundade vahel.

| (16) | Saksamaa on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi. Eelarve osas kohustutakse pakti raames kõrvaldama ülemäärane eelarvepuudujääk juba 2011. aastaks ja saavutama suure varuga eesmärgid, mis on kehtestatud riiklike eelarve-eeskirjadega 2011./2012. aastaks. Finantsstabiilsuse tugevdamiseks nähakse ette meetmed reguleerimise ja kapitaliturgude järelevalve tõhustamiseks. Tööhõivemeetmed keskenduvad tööturul osalemisele (aktiivsete tööturuvahendite reform, välisriigi kutsetunnistusega spetsialistide parem kaasamine ja sisserännanute integreerimine) ja haridusele (põhihariduse pakt). Konkurentsivõimet edendavad meetmed keskenduvad võrgutööstustele, energia- ja teenustesektorile (nt turu läbipaistvuse asutus elektri- ja gaasisektoris, elektrisõidukite edendamise kava ja transpordiinfrastruktuuri parem rahastamine), samuti haridusele (nt algatus tipptaseme saavutamiseks, et edendada magistriõpet, ning ülikoolipakti rahastamine). Kohustused on seotud pakti nelja valdkonnaga. Need kajastavad üldiselt stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas sätestatud reformiplaani. Samas ei ole pakti raames võetud kohustuste puhul käsitletud mitmeid poliitikavaldkondi (nt liidumaa pankade restruktureerimine või tööjõuga seotud maksukoormus) või on seda tehtud ainult põgusalt (teenustesektori ja võrgutööstuste avamine suuremale konkurentsile). Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja võetud arvesse soovituste koostamisel. |
| --- | --- |

(16)

Saksamaa on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi. Eelarve osas kohustutakse pakti raames kõrvaldama ülemäärane eelarvepuudujääk juba 2011. aastaks ja saavutama suure varuga eesmärgid, mis on kehtestatud riiklike eelarve-eeskirjadega 2011./2012. aastaks. Finantsstabiilsuse tugevdamiseks nähakse ette meetmed reguleerimise ja kapitaliturgude järelevalve tõhustamiseks. Tööhõivemeetmed keskenduvad tööturul osalemisele (aktiivsete tööturuvahendite reform, välisriigi kutsetunnistusega spetsialistide parem kaasamine ja sisserännanute integreerimine) ja haridusele (põhihariduse pakt). Konkurentsivõimet edendavad meetmed keskenduvad võrgutööstustele, energia- ja teenustesektorile (nt turu läbipaistvuse asutus elektri- ja gaasisektoris, elektrisõidukite edendamise kava ja transpordiinfrastruktuuri parem rahastamine), samuti haridusele (nt algatus tipptaseme saavutamiseks, et edendada magistriõpet, ning ülikoolipakti rahastamine). Kohustused on seotud pakti nelja valdkonnaga. Need kajastavad üldiselt stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas sätestatud reformiplaani. Samas ei ole pakti raames võetud kohustuste puhul käsitletud mitmeid poliitikavaldkondi (nt liidumaa pankade restruktureerimine või tööjõuga seotud maksukoormus) või on seda tehtud ainult põgusalt (teenustesektori ja võrgutööstuste avamine suuremale konkurentsile). Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja võetud arvesse soovituste koostamisel.

| (17) | Komisjon on hinnanud Saksamaa stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas euroala pakti raames võetud kohustusi. Arvesse on võetud mitte ainult nende mõju jätkusuutliku fiskaal- ja sotsiaalmajandusliku poliitika tagamisel Saksamaal, vaid ka kooskõla ELi eeskirjade ja suunistega, pidades silmas vajadust tugevdada kogu ELi majanduse juhtimist, andes ELi tasandil panuse riikide tulevastesse otsustesse. Sellega seoses on komisjon seisukohal, et Saksamaa peaks rakendama eelarvestrateegiat vastavalt kavandatule. Seejärel tuleks tagada ka asjakohane struktuurne kohandamine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, säilitades majanduskasvu soodustava konsolideerimiskava. Aastatel 2011–2012 tuleks keskenduda finantssüsteemi stabiilsuse tagamisele (nt liidumaa pankade restruktureerimise teel), siseriiklike kasvuallikate tugevdamisele, suurendades osalemist tööturul tööjõuga seotud maksukoormuse vähendamise teel, parandades juurdepääsu haridusele ja hariduse kvaliteedi ning avades teenustesektori, kaubanduse, kutseteenused ja võrgutööstused suuremale konkurentsile. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on hinnanud Saksamaa stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas euroala pakti raames võetud kohustusi. Arvesse on võetud mitte ainult nende mõju jätkusuutliku fiskaal- ja sotsiaalmajandusliku poliitika tagamisel Saksamaal, vaid ka kooskõla ELi eeskirjade ja suunistega, pidades silmas vajadust tugevdada kogu ELi majanduse juhtimist, andes ELi tasandil panuse riikide tulevastesse otsustesse. Sellega seoses on komisjon seisukohal, et Saksamaa peaks rakendama eelarvestrateegiat vastavalt kavandatule. Seejärel tuleks tagada ka asjakohane struktuurne kohandamine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas, säilitades majanduskasvu soodustava konsolideerimiskava. Aastatel 2011–2012 tuleks keskenduda finantssüsteemi stabiilsuse tagamisele (nt liidumaa pankade restruktureerimise teel), siseriiklike kasvuallikate tugevdamisele, suurendades osalemist tööturul tööjõuga seotud maksukoormuse vähendamise teel, parandades juurdepääsu haridusele ja hariduse kvaliteedi ning avades teenustesektori, kaubanduse, kutseteenused ja võrgutööstused suuremale konkurentsile.

| (18) | Seda hinnangut silmas pidades ja võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Saksamaa 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (4) on eeskätt esitatud järgnevalt punktis 1 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Saksamaa riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(18)

Seda hinnangut silmas pidades ja võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Saksamaa 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus (4) on eeskätt esitatud järgnevalt punktis 1 esitatud soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Saksamaa riikliku reformikava,

SOOVITAB Saksamaal võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | Rakendada 2012. aastal ja hiljem eelarvepoliitikat vastavalt kavandatule, tuues seega valitsemissektori sektori võla suhte langusesse kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega. Tagada seejärel asjakohane struktuurne kohandamine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Viia lõpule eelarve-eeskirjade rakendamine liidumaade tasandil ning täiendavalt tugevdada vastavat seire- ja karistusmehhanismi. Säilitada majanduskasvu soodustav konsolideerimiskava, tagades hariduse piisava rahastamise ja täiendavalt tõhustades avaliku sektori kulutusi tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele. |
| --- | --- |

1.

Rakendada 2012. aastal ja hiljem eelarvepoliitikat vastavalt kavandatule, tuues seega valitsemissektori sektori võla suhte langusesse kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitustega. Tagada seejärel asjakohane struktuurne kohandamine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Viia lõpule eelarve-eeskirjade rakendamine liidumaade tasandil ning täiendavalt tugevdada vastavat seire- ja karistusmehhanismi. Säilitada majanduskasvu soodustav konsolideerimiskava, tagades hariduse piisava rahastamise ja täiendavalt tõhustades avaliku sektori kulutusi tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele.

| 2. | Kõrvaldada struktuursed puudused finantssektoris, eelkõige restruktureerides liidumaa pangad, kes vajavad piisavalt rahastatud elujõulist ärimudelit. |
| --- | --- |

2.

Kõrvaldada struktuursed puudused finantssektoris, eelkõige restruktureerides liidumaa pangad, kes vajavad piisavalt rahastatud elujõulist ärimudelit.

| 3. | Edendada osalemist tööturul, tagades võrdse juurdepääsu haridusele ja koolitussüsteemile ning võttes täiendavaid samme maksukoormuse vähendamiseks eelarvet mõjutamata ning parandada madalapalgaliste töötajate tööturul osalemise stiimuleid. Suurendada täistööajaga lapsehoiuasutuste ja pikapäevarühmadega koolide arvu. Tähelepanelikult jälgida hiljutiste reformimeetmete mõju maksudega seotud negatiivsete mõjude kõrvaldamiseks leibkonna teise tuluteenija puhul ning võtta täiendavaid meetmeid juhul, kui negatiivsed mõjud säilivad. |
| --- | --- |

3.

Edendada osalemist tööturul, tagades võrdse juurdepääsu haridusele ja koolitussüsteemile ning võttes täiendavaid samme maksukoormuse vähendamiseks eelarvet mõjutamata ning parandada madalapalgaliste töötajate tööturul osalemise stiimuleid. Suurendada täistööajaga lapsehoiuasutuste ja pikapäevarühmadega koolide arvu. Tähelepanelikult jälgida hiljutiste reformimeetmete mõju maksudega seotud negatiivsete mõjude kõrvaldamiseks leibkonna teise tuluteenija puhul ning võtta täiendavaid meetmeid juhul, kui negatiivsed mõjud säilivad.

| 4. | Kõrvaldada põhjendamatud piirangud teatavate kutseteenuste ja teatavate käsitöösektorite puhul. Suurendada konkurentsi võrgutööstustes, tugevdada föderaalse võrguasutuse järelevalvefunktsiooni ning keskenduda riikliku energiakontseptsiooni raames taastuvenergia seaduse pikaajalise kulutõhususe parandamisele, tagades energiatootmise ja -ülekande tegeliku sõltumatuse ning parandades piiriülest ühendust. |
| --- | --- |

4.

Kõrvaldada põhjendamatud piirangud teatavate kutseteenuste ja teatavate käsitöösektorite puhul. Suurendada konkurentsi võrgutööstustes, tugevdada föderaalse võrguasutuse järelevalvefunktsiooni ning keskenduda riikliku energiakontseptsiooni raames taastuvenergia seaduse pikaajalise kulutõhususe parandamisele, tagades energiatootmise ja -ülekande tegeliku sõltumatuse ning parandades piiriülest ühendust.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Võla suhte järsk suurenemine 2010. aastal tuleneb asjaolust, et kahe raskustesse sattunud panga langenud väärtusega varad kanti üle vastavatesse „rämpspankadesse”, mis kuuluvad valitsemissektori alla. Kooskõlas Eurostati juhistega raamatupidamiseeskirjade ja finantsvõõrandamisstruktuuride kohta mõjutavad „rämpspankade” vastavad kohustused otseselt võlataset.

3

(4)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

4

---

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/13

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2011,

milles käsitletakse Madalmaade 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2015) kohta

2011/C 212/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu nõustus 26. märtsil 2010 komisjoni ettepanekuga käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

| (2) | Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta; (2) mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

| (3) | Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegiale tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

| (6) | Madalmaad esitasid 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2015 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt. |
| --- | --- |

(6)

Madalmaad esitasid 29. aprillil 2011 oma 2011. aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011–2015 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati stabiilsusprogrammi ja reformikava üheaegselt.

| (7) | Vaatamata varasematele headele tulemustele kannatas väga avatud Madalmaade majandus kriisi arenedes märkimisväärselt – SKP reaalkasv vähenes 2009. aastal peaaegu 4 %. 2009. aasta teises pooles hakkas majandus välisnõudluse suurenedes elavnema ning 2010. aasta esimeses pooles sai elavnemine juba hoo sisse, andes tulemuseks 1,8 % SKP kasvu. Kriisi mõju tööturule oli suhteliselt piiratud. Tööpuudus langeb oodatavalt järgmise kahe aasta jooksul järk-järgult 4,5 %-lt 2010. aastal 4 %-le 2012. aastal. Kriis mõjus raskelt Madalmaade riigi rahandusele, nii et valitsemissektori eelarvepuudujääk tõusis 5,5 %-ni SKPst 2009. aastal ja 5,4 %-ni SKPst 2010. aastal. Valitsuse tegevus finantseerimisasutuste toetamisel ja finantsturgude stabiliseerimisel tõi kaasa valitsemissektori võla suhte suurenemise 15 protsendipunkti võrra SKPst, mille tulemusel jõudis võla suhe 2009. aastal 60,8 %-ni SKPst. |
| --- | --- |

(7)

Vaatamata varasematele headele tulemustele kannatas väga avatud Madalmaade majandus kriisi arenedes märkimisväärselt – SKP reaalkasv vähenes 2009. aastal peaaegu 4 %. 2009. aasta teises pooles hakkas majandus välisnõudluse suurenedes elavnema ning 2010. aasta esimeses pooles sai elavnemine juba hoo sisse, andes tulemuseks 1,8 % SKP kasvu. Kriisi mõju tööturule oli suhteliselt piiratud. Tööpuudus langeb oodatavalt järgmise kahe aasta jooksul järk-järgult 4,5 %-lt 2010. aastal 4 %-le 2012. aastal. Kriis mõjus raskelt Madalmaade riigi rahandusele, nii et valitsemissektori eelarvepuudujääk tõusis 5,5 %-ni SKPst 2009. aastal ja 5,4 %-ni SKPst 2010. aastal. Valitsuse tegevus finantseerimisasutuste toetamisel ja finantsturgude stabiliseerimisel tõi kaasa valitsemissektori võla suhte suurenemise 15 protsendipunkti võrra SKPst, mille tulemusel jõudis võla suhe 2009. aastal 60,8 %-ni SKPst.

| (8) | Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammis esitatud eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammis on aluseks võetud komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosist pisut tagasihoidlikumad 2011. ja 2012. aasta majanduskasvu prognoosid. Stabiilsusprogrammiga kavatsetakse vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki allapoole 3 % kontrollväärtust 2012. aastal, mis oleks üks aasta enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses määratud tähtaega. Stabiilsusprogrammis esitatud arvandmete põhjal jõutakse stabiilsusprogrammi perioodi lõpuks peaaegu keskpika perioodi eesmärgi (milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst) saavutamiseni, kuna komisjoni arvutuste kohaselt on struktuurne eelarvepositsioon 2015. aastal – 0,8 % SKPst. Eelarvestrateegiat toetavad igakülgselt kuni 2015. aastani piisavalt täpsustatud meetmed, kuigi nende rakendamisega seonduvad mõned riskid, mis on peamiselt seotud tervishoiu ülekulude tasakaalustamise suutlikkusega ja kohalike omavalitsuste kulude jälgimisega. Ajavahemikul 2011–2013 parandatakse eelarvepositsiooni aastas keskmiselt 0,75 % SKPst, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vastu võetud nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajale järgnevatel aastatel (2014. ja 2015. aastal) peaks ümberarvutatud struktuurne eelarveseisund paranema 0,25 % 2014. aastal ja 0,5 % 2015. aastal, mis jääb pisut alla struktuurse eelarveseisundi nõutava 0,5 % suuruse paranemise kuni keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseni. |
| --- | --- |

(8)

Võttes aluseks määruse (EÜ) nr 1466/97 kohase ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangu, on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammis esitatud eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Stabiilsusprogrammis on aluseks võetud komisjoni talituste 2011. aasta kevadprognoosist pisut tagasihoidlikumad 2011. ja 2012. aasta majanduskasvu prognoosid. Stabiilsusprogrammiga kavatsetakse vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki allapoole 3 % kontrollväärtust 2012. aastal, mis oleks üks aasta enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses määratud tähtaega. Stabiilsusprogrammis esitatud arvandmete põhjal jõutakse stabiilsusprogrammi perioodi lõpuks peaaegu keskpika perioodi eesmärgi (milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst) saavutamiseni, kuna komisjoni arvutuste kohaselt on struktuurne eelarvepositsioon 2015. aastal – 0,8 % SKPst. Eelarvestrateegiat toetavad igakülgselt kuni 2015. aastani piisavalt täpsustatud meetmed, kuigi nende rakendamisega seonduvad mõned riskid, mis on peamiselt seotud tervishoiu ülekulude tasakaalustamise suutlikkusega ja kohalike omavalitsuste kulude jälgimisega. Ajavahemikul 2011–2013 parandatakse eelarvepositsiooni aastas keskmiselt 0,75 % SKPst, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vastu võetud nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajale järgnevatel aastatel (2014. ja 2015. aastal) peaks ümberarvutatud struktuurne eelarveseisund paranema 0,25 % 2014. aastal ja 0,5 % 2015. aastal, mis jääb pisut alla struktuurse eelarveseisundi nõutava 0,5 % suuruse paranemise kuni keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseni.

| (9) | Madalmaade ametiasutuste kavandatav ja rakendatav eelarve konsolideerimine sõltub tugevalt suuresti struktuursetest kulukärbetest, mis lähtestsenaariumiga võrrelduna moodustavad stabiilsusprogrammi perioodi lõpuks (2015. aastal) ligikaudu 3 % SKPst. Selle tulemusel saadavas kohandamiskavas nähakse ette valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamine 3,8 %-lt SKPst 2011. aastal 2,4 %-ni SKPst 2012. aastal, mis jääb allapoole järgnevalt ajavahemikul 2013–2015 võetavatest umbes 0,5 % suurustest aastastest vähendustest. Madalmaad on kindlalt pühendunud nende eesmärkide saavutamisele. Selliste majanduskasvu toetavate poliitikavaldkondade nagu haridus kaitsmine eelarvekärbete eest väldiks tulevase majanduskasvu potentsiaali kahjustamist ja aitaks kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlikule kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

(9)

Madalmaade ametiasutuste kavandatav ja rakendatav eelarve konsolideerimine sõltub tugevalt suuresti struktuursetest kulukärbetest, mis lähtestsenaariumiga võrrelduna moodustavad stabiilsusprogrammi perioodi lõpuks (2015. aastal) ligikaudu 3 % SKPst. Selle tulemusel saadavas kohandamiskavas nähakse ette valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamine 3,8 %-lt SKPst 2011. aastal 2,4 %-ni SKPst 2012. aastal, mis jääb allapoole järgnevalt ajavahemikul 2013–2015 võetavatest umbes 0,5 % suurustest aastastest vähendustest. Madalmaad on kindlalt pühendunud nende eesmärkide saavutamisele. Selliste majanduskasvu toetavate poliitikavaldkondade nagu haridus kaitsmine eelarvekärbete eest väldiks tulevase majanduskasvu potentsiaali kahjustamist ja aitaks kaasa ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlikule kõrvaldamisele.

| (10) | Lisaks lühiajalisele konsolideerimisele on üks peamisi probleeme riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine, millele avaldab negatiivset mõju elanikkonna vananemisega seotud kulude kiire kasv. Elanikkonna vananemisega seotud pikaajalised kulud, eelkõige pikaajalise hoolduse kulud ja pensionid, on selgelt üle ELi keskmise. Pikaajalise hoolduse kulude oodatav suurenemine on komisjoni 2009. aasta rahvastiku vananemist käsitleva aruande kohaselt suurim Euroopas. Selle peamine põhjus on ulatusliku ametliku pikaajalise hoolduse süsteemi (nt avalik pikaajaline kindlustus, mis hõlmab isikuhooldust, õendust, abistamist, ravi ja raviasutustes viibimist) olemasolu, samal ajal kui mitteametlikul hooldusel on Madalmaades väiksem roll. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured. Lisaks konsolideerimiskavale on Madalmaade valitsus esitanud parlamendile pikaajalist jätkusuutlikkust toetavad meetmed, sh seadusjärgse pensioniea tõusu kohta, ent mida ei ole veel vastu võetud. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks lühiajalisele konsolideerimisele on üks peamisi probleeme riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine, millele avaldab negatiivset mõju elanikkonna vananemisega seotud kulude kiire kasv. Elanikkonna vananemisega seotud pikaajalised kulud, eelkõige pikaajalise hoolduse kulud ja pensionid, on selgelt üle ELi keskmise. Pikaajalise hoolduse kulude oodatav suurenemine on komisjoni 2009. aasta rahvastiku vananemist käsitleva aruande kohaselt suurim Euroopas. Selle peamine põhjus on ulatusliku ametliku pikaajalise hoolduse süsteemi (nt avalik pikaajaline kindlustus, mis hõlmab isikuhooldust, õendust, abistamist, ravi ja raviasutustes viibimist) olemasolu, samal ajal kui mitteametlikul hooldusel on Madalmaades väiksem roll. Komisjoni viimase hinnangu kohaselt on riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavad riskid suured. Lisaks konsolideerimiskavale on Madalmaade valitsus esitanud parlamendile pikaajalist jätkusuutlikkust toetavad meetmed, sh seadusjärgse pensioniea tõusu kohta, ent mida ei ole veel vastu võetud.

| (11) | Madalmaade tööturgu iseloomustab suhteliselt kõrge tööturul osalemise määr, kõrge tootlikkus töötatud tunni kohta ja väike tööpuudus. Tööturul on siiski peamine väljakutse suurendada rakenduseta tööjõupotentsiaali kasutamist eelkõige selleks, et kompenseerida elanikkonna vananemisega kaasnevat tööealise elanikkonna oodatavat vähenemist Kõige värskemate kättesaadavate andmete põhjal on keskmine aasta jooksul töötatud tundide arv ELi madalaim. Madala töötatud tundide arvu põhjuseks on see, et väga suur osa elanikkonnast, eelkõige naistest, töötab osalise tööajaga, mis peegeldab isiklikke eelistusi, kuid ka seda, et on olemas rahalised tegurid, mis motiveerivad kas mitte tööturule sisenema või töötundide arvu mitte suurendama. Praegu on Madalmaades üheks peamiseks teguriks, mis motiveerib leibkonna teisel sissetuleku saajal tööturule mitte sisenema või mitte rohkem tunde töötama, leibkonna teisele sissetulekule kehtestatud kõrge maksu piirmäär, mis võib mõnel juhul, muu hulgas sissetulekust sõltuvate hüvitiste (nt lapsehoolduse hüvitis) vähendamise ja üldise maksukrediidi tulemusel ulatuda 80 %-ni. |
| --- | --- |

(11)

Madalmaade tööturgu iseloomustab suhteliselt kõrge tööturul osalemise määr, kõrge tootlikkus töötatud tunni kohta ja väike tööpuudus. Tööturul on siiski peamine väljakutse suurendada rakenduseta tööjõupotentsiaali kasutamist eelkõige selleks, et kompenseerida elanikkonna vananemisega kaasnevat tööealise elanikkonna oodatavat vähenemist Kõige värskemate kättesaadavate andmete põhjal on keskmine aasta jooksul töötatud tundide arv ELi madalaim. Madala töötatud tundide arvu põhjuseks on see, et väga suur osa elanikkonnast, eelkõige naistest, töötab osalise tööajaga, mis peegeldab isiklikke eelistusi, kuid ka seda, et on olemas rahalised tegurid, mis motiveerivad kas mitte tööturule sisenema või töötundide arvu mitte suurendama. Praegu on Madalmaades üheks peamiseks teguriks, mis motiveerib leibkonna teisel sissetuleku saajal tööturule mitte sisenema või mitte rohkem tunde töötama, leibkonna teisele sissetulekule kehtestatud kõrge maksu piirmäär, mis võib mõnel juhul, muu hulgas sissetulekust sõltuvate hüvitiste (nt lapsehoolduse hüvitis) vähendamise ja üldise maksukrediidi tulemusel ulatuda 80 %-ni.

| (12) | Osalise puudega, pikaajaliste töötute kasvava ja mitmekesise rühma puhul, kes on üha suurenevas struktuurse töötuse ohus, ei näi aktiivsete tööturumeetmete rakendamine olevat positiivseid tulemusi andnud. Kolmandate riikide kodanikud seisavad vastamisi eriliste raskustega, mis laiendab püsivaid tööhõive ja töötuse lõhesid. |
| --- | --- |

(12)

Osalise puudega, pikaajaliste töötute kasvava ja mitmekesise rühma puhul, kes on üha suurenevas struktuurse töötuse ohus, ei näi aktiivsete tööturumeetmete rakendamine olevat positiivseid tulemusi andnud. Kolmandate riikide kodanikud seisavad vastamisi eriliste raskustega, mis laiendab püsivaid tööhõive ja töötuse lõhesid.

| (13) | Madalmaade teadusuuringute ja innovatsioonisüsteem on suutnud säilitada oma innovatsioonivõime, kuid erasektori väike osakaal teadus- ja arendustegevusse tehtavates investeeringutes võib avaldada negatiivset mõju Madalmaade majanduse tulevasele majanduskasvule ja konkurentsivõimele. Valitsus on seadnud eesmärgiks luua teadusuuringutele ja innovatsioonile suurt rõhku panevatele ettevõtetele (sh välisettevõtetele) atraktiivne keskkond maksusoodustuste, ettevõtjatele antava ruumi ja tipptasemel teadustegevusega. Eelarve konsolideerimise vajaduse tõttu käesoleval aastal võidakse mõnede ettevõtetele suunatud toetuste andmine siiski lõpetada, samal ajal kui ülejäänud toetusi ühtlustatakse ja suunatakse need „kõige tähtsamatele majandusvaldkondadele” ning asendatakse need üldisemate maksustamismeetmetega. |
| --- | --- |

(13)

Madalmaade teadusuuringute ja innovatsioonisüsteem on suutnud säilitada oma innovatsioonivõime, kuid erasektori väike osakaal teadus- ja arendustegevusse tehtavates investeeringutes võib avaldada negatiivset mõju Madalmaade majanduse tulevasele majanduskasvule ja konkurentsivõimele. Valitsus on seadnud eesmärgiks luua teadusuuringutele ja innovatsioonile suurt rõhku panevatele ettevõtetele (sh välisettevõtetele) atraktiivne keskkond maksusoodustuste, ettevõtjatele antava ruumi ja tipptasemel teadustegevusega. Eelarve konsolideerimise vajaduse tõttu käesoleval aastal võidakse mõnede ettevõtetele suunatud toetuste andmine siiski lõpetada, samal ajal kui ülejäänud toetusi ühtlustatakse ja suunatakse need „kõige tähtsamatele majandusvaldkondadele” ning asendatakse need üldisemate maksustamismeetmetega.

| (14) | Ettevõtluskeskkonnale avaldavad negatiivset mõju maantee- ja raudteetranspordis väga sagedased ummikud. Ummikute tase on üks ELi kõrgemaid. Selles kontekstis avaldab suhteliselt ebatõhus transpordi infrastruktuur negatiivset mõju tööjõu liikuvusele ja seega tootlikkuse kaudu ka potentsiaalsele majanduskasvule. Töötajad peavad toime tulema pikkade töö ja kodu vaheliste sõitudega, raskesti prognoositavate sõiduaegadega ja ummikutest tulenevate suurte kuludega. Kui poliitikat ei muudeta, suurenevad viimatinimetatud oodatavalt veelgi kuni 2020. aastani. Infrastruktuuri kasutamise tõhususe parandamine (nt teemaksu meetmete abil) aitaks kaasa tööjõu liikuvuse ja tootlikkuse parandamisele ja seega toetaks ka potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

Ettevõtluskeskkonnale avaldavad negatiivset mõju maantee- ja raudteetranspordis väga sagedased ummikud. Ummikute tase on üks ELi kõrgemaid. Selles kontekstis avaldab suhteliselt ebatõhus transpordi infrastruktuur negatiivset mõju tööjõu liikuvusele ja seega tootlikkuse kaudu ka potentsiaalsele majanduskasvule. Töötajad peavad toime tulema pikkade töö ja kodu vaheliste sõitudega, raskesti prognoositavate sõiduaegadega ja ummikutest tulenevate suurte kuludega. Kui poliitikat ei muudeta, suurenevad viimatinimetatud oodatavalt veelgi kuni 2020. aastani. Infrastruktuuri kasutamise tõhususe parandamine (nt teemaksu meetmete abil) aitaks kaasa tööjõu liikuvuse ja tootlikkuse parandamisele ja seega toetaks ka potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 4. aprillil 2011 andsid Madalmaad teada mitmetest laiendatud euroala pakti raames võetud kohustustest. Kõnealuste kohustuste hulka kuuluvad meetmed konkurentsi edendamiseks (üldisemate maksuvähenduste ja halduskoormuse vähendamisel põhineva uue ettevõtluspoliitika kehtestamine) ja tööhõive suurendamiseks (sotsiaalkindlustuse muutmine aktiveerivamaks ja töötuhüvitistest sõltuvuse vähendamine), et aidata veelgi kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele (stabiilsuse ja kasvu pakti kajastamine siseriiklikus õiguses) ja tugevdada finantsstabiilsust (järelevalveasutustele suuremate volituste andmine). Need kohustused seonduvad pakti kõigi valdkondadega. Need kujutavad endast jätku stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas kirjeldatud laiemale reformikavale. Siiski puuduvad täpsemad andmed nende ajakava ja nende rakendamiseks vajalike meetmete kohta. Nimetatud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud. |
| --- | --- |

(15)

4. aprillil 2011 andsid Madalmaad teada mitmetest laiendatud euroala pakti raames võetud kohustustest. Kõnealuste kohustuste hulka kuuluvad meetmed konkurentsi edendamiseks (üldisemate maksuvähenduste ja halduskoormuse vähendamisel põhineva uue ettevõtluspoliitika kehtestamine) ja tööhõive suurendamiseks (sotsiaalkindlustuse muutmine aktiveerivamaks ja töötuhüvitistest sõltuvuse vähendamine), et aidata veelgi kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele (stabiilsuse ja kasvu pakti kajastamine siseriiklikus õiguses) ja tugevdada finantsstabiilsust (järelevalveasutustele suuremate volituste andmine). Need kohustused seonduvad pakti kõigi valdkondadega. Need kujutavad endast jätku stabiilsusprogrammis ja riiklikus reformikavas kirjeldatud laiemale reformikavale. Siiski puuduvad täpsemad andmed nende ajakava ja nende rakendamiseks vajalike meetmete kohta. Nimetatud kohustusi on hinnatud ja soovitustes arvesse võetud.

| (16) | Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, seahulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Madalmaade fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjon on arvamusel, et igakülgselt täpsustatud Madalmaade eelarve konsolideerimise strateegia tuleks kavakohaselt rakendada, samal ajal säilitades kulutuste taseme valdkondades, mis toetavad pikaajalist majanduskasvu kõige enam. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks tuleks võtta täiendavaid meetmeid, eelkõige pensionite ja pikaajalise hoolduse valdkonnas, et suurendada tööturul osalemist ja integratsiooni ning lahendada transpordis esinevatest ummikutest tulenevad küsimused. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon on hinnanud stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, seahulgas laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi. Komisjon on arvesse võtnud mitte üksnes nende asjakohasust Madalmaade fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse, vaid ka nende ELi eeskirjadele ja suunistele vastavuse seisukohast, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldjuhtimist ELi tasandi panuse lisamise kaudu tulevastesse siseriiklikesse otsustesse. Komisjon on arvamusel, et igakülgselt täpsustatud Madalmaade eelarve konsolideerimise strateegia tuleks kavakohaselt rakendada, samal ajal säilitades kulutuste taseme valdkondades, mis toetavad pikaajalist majanduskasvu kõige enam. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks tuleks võtta täiendavaid meetmeid, eelkõige pensionite ja pikaajalise hoolduse valdkonnas, et suurendada tööturul osalemist ja integratsiooni ning lahendada transpordis esinevatest ummikutest tulenevad küsimused.

| (17) | Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Madalmaade 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Madalmaade riikliku reformikava, |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse kõnealust hinnangut ning samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Madalmaade 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning tema arvamus (3) kajastub eelkõige punktides 1 ja 2 esitatud soovitustes. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Madalmaade riikliku reformikava,

SOOVITAB Madalmaadel võtta ajavahemikul 2011–2012 järgmisi meetmeid:

| 1. | rakendada 2012. aasta eelarvestrateegiat kooskõlas nõukogu soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, viies kõrge valitsemissektori võlasuhte langustendentsi. Seejärel liikuda kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega keskpika perioodi eesmärgi suunas, järgides üldiseid kulude piirmäärasid ja konsolideerimisnõudeid, seega tagades, et konsolideerimine on jätkusuutlik ja majanduskasvu toetav, kaitstes kulutusi valdkondades, mis otseselt aitaksid kaasa majanduskasvule, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, haridus ja koolitus; |
| --- | --- |

1.

rakendada 2012. aasta eelarvestrateegiat kooskõlas nõukogu soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, viies kõrge valitsemissektori võlasuhte langustendentsi. Seejärel liikuda kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega keskpika perioodi eesmärgi suunas, järgides üldiseid kulude piirmäärasid ja konsolideerimisnõudeid, seega tagades, et konsolideerimine on jätkusuutlik ja majanduskasvu toetav, kaitstes kulutusi valdkondades, mis otseselt aitaksid kaasa majanduskasvule, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, haridus ja koolitus;

| 2. | võtta meetmeid seadusjärgse pensioniea tõstmiseks, sidudes selle oodatava elueaga, ning toetada neid meetmeid muude meetmetega, et tõsta tegelikku pensionile jäämise iga ja parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Koostada pikaajalise hoolduse reformi kavand, pidades silmas elanikkonna vananemist; |
| --- | --- |

2.

võtta meetmeid seadusjärgse pensioniea tõstmiseks, sidudes selle oodatava elueaga, ning toetada neid meetmeid muude meetmetega, et tõsta tegelikku pensionile jäämise iga ja parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Koostada pikaajalise hoolduse reformi kavand, pidades silmas elanikkonna vananemist;

| 3. | suurendada tööturul osalemist, vähendades fiskaalseid tegureid, mis motiveerivad leibkonna teise sissetuleku saajal mitte töötama, ja koostada meetmed, millega toetada kõige haavatavamaid rühmasid ja aidata neil uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

3.

suurendada tööturul osalemist, vähendades fiskaalseid tegureid, mis motiveerivad leibkonna teise sissetuleku saajal mitte töötama, ja koostada meetmed, millega toetada kõige haavatavamaid rühmasid ja aidata neil uuesti tööturule integreeruda;

| 4. | edendada innovatsiooni, erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning tugevamaid sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel, pakkudes sobivaid soodustusi uue ettevõtluspoliitika (Naar de top) kontekstis. |
| --- | --- |

4.

edendada innovatsiooni, erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning tugevamaid sidemeid teadusasutuste ja ettevõtete vahel, pakkudes sobivaid soodustusi uue ettevõtluspoliitika (Naar de top) kontekstis.

Brüssel, 12. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Kehtivus 2011. aastal tagatud nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (ELT L 138, 26.5.2011, lk 56).

2

(3)  Ette nähtud määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.

3

---

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/16

---

KOMISJONI ARVAMUS,

15. juuli 2011,

Ühendkuningriigis Šotimaal Aberdeenshire'is asuva Stoneyhill NORM-materjalide eemaldamise ja jäätmete kõrvaldamise käitises tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

2011/C 212/05

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et see piiraks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel läbi viidavaid täiendavaid hindamisi ning viimatinimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi.

Euroopa Komisjon sai 3. veebruaril 2011 Ühendkuningriigi valitsuselt Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaselt üldandmed Stoneyhill NORM-materjalide eemaldamise ja jäätmete kõrvaldamise käitise radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Kõnealuste andmete põhjal ja pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse:

| 1) | Vahemaa käitise tegevuskoha ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Iirimaa lähima punkti vahel on 398 km. |
| --- | --- |

1)

Vahemaa käitise tegevuskoha ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Iirimaa lähima punkti vahel on 398 km.

| 2) | Eemaldamise käitise suhtes ei kohaldata gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete heiteluba. Tavapärase tegevuse korral ei paisata eemaldamise käitisest õhku vedelaid radioaktiivseid jäätmeid. Kuigi eemaldamise käitisest väljutatakse looduslikku radioaktiivset gaasi (radoon) ning vabaneb üliväikestes kogustes radioaktiivseid aerosoole, ei ohusta need teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

2)

Eemaldamise käitise suhtes ei kohaldata gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete heiteluba. Tavapärase tegevuse korral ei paisata eemaldamise käitisest õhku vedelaid radioaktiivseid jäätmeid. Kuigi eemaldamise käitisest väljutatakse looduslikku radioaktiivset gaasi (radoon) ning vabaneb üliväikestes kogustes radioaktiivseid aerosoole, ei ohusta need teiste liikmesriikide elanike tervist.

| 3) | Jäätmehoidla käitamise ajal:






  — | ladustatakse radioaktiivsed jäätmed jäätmehoidlasse kavatsuseta neid sealt välja võtta; |
| --- | --- | --- |

3)

Jäätmehoidla käitamise ajal:

—

ladustatakse radioaktiivsed jäätmed jäätmehoidlasse kavatsuseta neid sealt välja võtta;

| — | ei kohaldata jäätmehoidla suhtes gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete heiteluba. Kuigi jäätmehoidlast väljutatakse looduslikku radioaktiivset gaasi (radoon), ei ohusta see teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

—

ei kohaldata jäätmehoidla suhtes gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete heiteluba. Kuigi jäätmehoidlast väljutatakse looduslikku radioaktiivset gaasi (radoon), ei ohusta see teiste liikmesriikide elanike tervist.

| 4) | Pärast jäätmehoidla käitamise lõpetamist:
  võttes arvesse üldandmetes kirjeldatud kavandatavaid meetmeid jäätmehoidla lõplikuks sulgemiseks saab eeldada, et punktis 2 esitatud järeldused jäävad kehtima pikaks ajaks. |
| --- | --- |

4)

Pärast jäätmehoidla käitamise lõpetamist:

võttes arvesse üldandmetes kirjeldatud kavandatavaid meetmeid jäätmehoidla lõplikuks sulgemiseks saab eeldada, et punktis 2 esitatud järeldused jäävad kehtima pikaks ajaks.

| 5) | Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ettenägematu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid ei ohusta teise liikmesriigi elanike tervist. |
| --- | --- |

5)

Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ettenägematu radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral tekkivad kiirgusdoosid ei ohusta teise liikmesriigi elanike tervist.

Kokkuvõttes leiab komisjon, et Ühendkuningriigis asuva Stoneyhill NORM-materjalide eemaldamise ja jäätmete kõrvaldamise käitisest pärit mis tahes kujul radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei põhjusta tavapärase tegevuse ega lõpliku sulgemise korral ega ka üldandmetes kirjeldatud tüübi ja ulatusega õnnetuse korral teise liikmesriigi vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist.

Brüssel, 15. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/18

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 212/06

16. juunil 2011 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6175 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6175 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/18

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 212/07

15. juunil 2011 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6191 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6191 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/19

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2010/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1763/2004 sätestatud meetmeid

2011/C 212/08

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

Nõukogu otsuse 2010/145/ÜVJP I lisas ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisas loetletud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas, et eespool nimetatud lisas mainitud isikud vastavad jätkuvalt otsuses 2010/145/ÜVJP ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1763/2004 (edasiste meetmete kohta, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist) esitatud tingimustele ning seetõttu peaks nende suhtes kõnealuseid meetmeid jätkuvalt kohaldama.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EÜ) nr 1763/2004 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artiklit 3).

Asjaomased isikud võivad esitada nõukogule järgmisel aadressil taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud nimekirja vaadataks uuesti läbi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG K Coordination Unit (10 HN 43) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG K Coordination Unit (10 HN 43)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse samuti võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 lõikes 2 ning artikli 263 lõigetes 4 ja 6 sätestatud tingimuste kohaselt.

---

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/20

---

Teatis isikutele, rühmitustele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõikes 3 sätestatud loetellu

(vt nõukogu määruse (EL) nr 687/2011 lisa)

2011/C 212/09

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

18. juuli 2011. aasta nõukogu määruses (EL) nr 687/2011 (1) loetletud isikutele, rühmitustele ja üksustele teatatakse järgmist.

Euroopa Liidu Nõukogu on kindlaks teinud, et põhjendused asjaomaste isikute, rühmituste või üksuste kandmiseks nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on ette nähtud nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks, (2) on endiselt kehtivad. Sellest tulenevalt on nõukogu otsustanud jätta need isikud, rühmitused ja üksused eespool nimetatud loetellu.

Nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2580/2001 nähakse ette, et kõik asjaomastele isikutele, rühmitustele või üksustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning et nende käsutusse ei tohi anda otseselt ega kaudselt rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse.

Asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis on loetletud määruse lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2. Pädevate asutuste ajakohastatud loetelu on kättesaadav järgmisel veebiaadressil:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Asjaomased isikud, rühmitused või üksused võivad esitada taotluse, et saada nõukogu põhjendused nende jätmise kohta eespool nimetatud loetelusse (välja arvatud juhul, kui põhjendused on neile juba edastatud), järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Asjaomased isikud, rühmitused või üksused võivad eespool toodud aadressil igal ajal esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise ja jätmise kohta eespool nimetatud loetelusse läbi vaadataks. Sellised taotlused vaadatakse pärast nende kättesaamist läbi. Sellega seoses juhitakse asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste tähelepanu asjaolule, et nõukogu vaatab nimetatud loetelu korrapäraselt läbi kooskõlas ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikega 6. Selleks, et taotlusi käsitletaks järgmise läbivaatamise käigus, tuleb nad esitada kahe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, rühmituste ja üksuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu määrus Euroopa Liidu Üldkohtus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimustele.

---

(1)  EÜT L 188, 19.7.2001, lk 2.

(2)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

---

Euroopa Komisjon

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/21

---

Euro vahetuskurss (1)

18. juuli 2011

2011/C 212/10

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4045 |
| JPY | Jaapani jeen | 111,10 |
| DKK | Taani kroon | 7,4567 |
| GBP | Inglise nael | 0,87315 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2534 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1485 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8670 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,405 |
| HUF | Ungari forint | 272,98 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7093 |
| PLN | Poola zlott | 4,0440 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2688 |
| TRY | Türgi liir | 2,3468 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3237 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3472 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,9488 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6640 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7107 |
| KRW | Korea won | 1 490,82 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,8084 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,0853 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4500 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 024,36 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2311 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,463 |
| RUB | Vene rubla | 39,6125 |
| THB | Tai baht | 42,219 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2208 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,5456 |
| INR | India ruupia | 62,6060 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4045

JPY

Jaapani jeen

111,10

DKK

Taani kroon

7,4567

GBP

Inglise nael

0,87315

SEK

Rootsi kroon

9,2534

CHF

Šveitsi frank

1,1485

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8670

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,405

HUF

Ungari forint

272,98

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7093

PLN

Poola zlott

4,0440

RON

Rumeenia leu

4,2688

TRY

Türgi liir

2,3468

AUD

Austraalia dollar

1,3237

CAD

Kanada dollar

1,3472

HKD

Hongkongi dollar

10,9488

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6640

SGD

Singapuri dollar

1,7107

KRW

Korea won

1 490,82

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,8084

CNY

Hiina jüaan

9,0853

HRK

Horvaatia kuna

7,4500

IDR

Indoneesia ruupia

12 024,36

MYR

Malaisia ringit

4,2311

PHP

Filipiini peeso

60,463

RUB

Vene rubla

39,6125

THB

Tai baht

42,219

BRL

Brasiilia reaal

2,2208

MXN

Mehhiko peeso

16,5456

INR

India ruupia

62,6060

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/22

---

KONKURSIKUTSE

„Toetus ühise põllumajanduspoliitikaga seotud teavitamismeetmetele”

2012. aasta eelarve rubriigi 05 08 06 alla kuuluvate teavitamismeetmete rakendamine

2011/C 212/11

1.   SISSEJUHATUS

Käesolev konkursikutse põhineb nõukogu 17. aprilli 2000. aasta määrusel (EÜ) nr 814/2000 ühise põllumajanduspoliitikaga seotud teavitamismeetmete kohta, (1) millega on kindlaks määratud liidu kaasrahastatavate teavitamismeetmete liik ja sisu. Komisjoni määruses (EÜ) nr 2208/2002, (2) mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1820/2004, (3) on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 814/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Käesolev konkursikutse on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 814/2000 artikli 3 lõike 1 kohaste teavitamismeetmete rahastamiseks 2012. aasta eelarve assigneeringutest. Käesolevas konkursikutses käsitletakse ajavahemikus 1. märtsist 2012 kuni 28. veebruarini 2013 rakendatavaid (sh ettevalmistamine, rakendamine, tagasiside ja hindamine) teavitamismeetmeid.

Teavitamismeede on integreeritud, iseseisev ja ajaliselt piiratud teabeüritus, mis toimub ühe eelarve alusel. Sellise teabeürituse alla kuuluvad meetmed, mis ulatuvad tavalistest konverentsidest kuni mitmest tegevusest koosneva teavituskampaaniani ning avaliku teavitamise/kommunikatsiooni vahendid.

Komisjoni määruse (EÜ) nr 2208/2002 artikli 4 lõike 2 kohaselt on käesoleva konkursikutse raames taotlejad juriidilised isikud, kes on liikmesriigis registreeritud vähemalt kaks aastat tagasi.

2.   2012. AASTA ESMATÄHTSAD TEEMAD JA MEETMETE LIIGID

2.1.   Esmatähtsad teemad

Ühine põllumajanduspoliitika, mis on Euroopa vundamendi nurgakivi, saab 2012. aastal 50aastaseks. See juubel annab võimaluse võtta meetmeid ühise põllumajanduspoliitika tutvustamiseks: selle ajalugu ja areng, konkreetsed tulemused ja väljavaated reformiettepanekute raames.

Käesoleva konkursikutse raames soovib komisjon rõhutada nende meetmete olulisust, mille loodetav mõju on suur, mis on innovaatilised ja loomingulised ning mis ei ole suunatud üksnes maaelule, vaid kogu ühiskonnale.

Meetmetega peab tõstma esile ühise põllumajanduspoliitika kui ELi ühise poliitika rolli ja sellest saadavat kasu, järgides ühiskonna vajadusi ja ootusi ning järgmisi eesmärke:

| — | seista paremini vastu uutele väljakutsetele nagu toiduga kindlustatus, kliimamuutustega seotud probleemid, loodusvarade säästev kasutamine ning piirkondade tasakaalustatud areng; |
| --- | --- |

—

seista paremini vastu uutele väljakutsetele nagu toiduga kindlustatus, kliimamuutustega seotud probleemid, loodusvarade säästev kasutamine ning piirkondade tasakaalustatud areng;

| — | aidata põllumajandussektoril tulla toime majanduskriisi mõjudega ja põllumajandussaaduste hinnakõikumistega; |
| --- | --- |

—

aidata põllumajandussektoril tulla toime majanduskriisi mõjudega ja põllumajandussaaduste hinnakõikumistega;

| — | aidata kaasa arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule, nagu on määratletud Euroopa 2020. aasta strateegias. |
| --- | --- |

—

aidata kaasa arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule, nagu on määratletud Euroopa 2020. aasta strateegias.

2.2.   Teavitamismeetmete liigid

Komisjon soovib saada käesoleva konkursikutse raames taotlusi kahte liiki integreeritud teavitamismeetmete kohta:

| — | siseriiklikul tasandil, kaasates eri partnereid suurde ühisprojekti; |
| --- | --- |

—

siseriiklikul tasandil, kaasates eri partnereid suurde ühisprojekti;

| — | Euroopa tasandil võimalikult paljudes liikmesriikides, et suurendada mõju. |
| --- | --- |

—

Euroopa tasandil võimalikult paljudes liikmesriikides, et suurendada mõju.

Teavitamismeetmete eesmärk peab olema:

| — | tutvustada ühist põllumajanduspoliitikat, selle ajalugu ja arengut, samuti arenguväljavaateid reformiettepanekute raames asjaomastes liikmesriikides/Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

tutvustada ühist põllumajanduspoliitikat, selle ajalugu ja arengut, samuti arenguväljavaateid reformiettepanekute raames asjaomastes liikmesriikides/Euroopa tasandil;

| — | suurendada üldsuse, eelkõige linnapiirkondade huvi põllumajanduse rolli ja maaelu arengu vastu meie ühiskonnas, väärtustades põllumajandustootjate eri funktsioone. |
| --- | --- |

—

suurendada üldsuse, eelkõige linnapiirkondade huvi põllumajanduse rolli ja maaelu arengu vastu meie ühiskonnas, väärtustades põllumajandustootjate eri funktsioone.

Teavitamismeetmed peavad olema laiaulatuslikud teavitamiskampaaniad ja koosnema ühest või mitmest allpool nimetatud tegevusest:

| — | innovaatilised ja originaalsed multimeedia- ja/või audiovisuaalsed vahendid ning nende levitamine (raadio- ja/või teleprogrammid, (4) tõsielusõud, jutusaated, videoklipid, ...) (5); |
| --- | --- |

—

innovaatilised ja originaalsed multimeedia- ja/või audiovisuaalsed vahendid ning nende levitamine (raadio- ja/või teleprogrammid, (4) tõsielusõud, jutusaated, videoklipid, ...) (5);

| — | avalikud reklaamikampaaniad suure liiklusega kohtades (metroo, raudteejaam jne); |
| --- | --- |

—

avalikud reklaamikampaaniad suure liiklusega kohtades (metroo, raudteejaam jne);

| — | „talu linnas” tüüpi üritused jne; |
| --- | --- |

—

„talu linnas” tüüpi üritused jne;

| — | meediaüritused; |
| --- | --- |

—

meediaüritused;

| — | konverentsid, seminarid, täpselt määratletud sihtrühmade töögrupid. |
| --- | --- |

—

konverentsid, seminarid, täpselt määratletud sihtrühmade töögrupid.

2.3.   Sihtauditoorium

Käesoleva konkursikutse puhul on projektide sihtauditooriumiks avalikkus (eelkõige noored ja linnaelanikud), meedia, kodanikuühiskond ja maaelu sidusrühmad.

3.   KESTUS JA EELARVE

Käesolevas konkursikutses käsitletakse ajavahemikus 1. märtsist 2012 kuni 28. veebruarini 2013 kestvaid (sh ettevalmistamine, rakendamine, tagasiside ja hindamine) teavitamismeetmeid, kuid need tuleb tingimata rakendada 2012. aastal.

Käesoleva kutse raames rahastatavate teavitamismeetmete jaoks ettenähtud kogueelarve on 3 250 000 EUR. Kõnealune summa jaotatakse taotluste vahel, millele hindamiskomisjon on andnud kõrgeimad hinded vastavalt kriteeriumidele, mis on esitatud III lisa punktis 2. Komisjon jätab endale vajaduse korral õiguse kõnealust kogusummat vähendada.

Komisjonilt taotletava toetuse suurus (sh kindla suurusega summa personalikuludeks) on vahemikus 100 000–500 000 EUR punktis 2.2 osutatud teavitamismeetme kohta.

Komisjoni toetus valitud taotlustele ei või ületada 50 % kogu abikõlblikest kuludest (vt IV lisa – eelarve koostamine), v.a personalikulud. Lisaks kõnealusele summale makstakse veel kuni 10 000 EUR meetmetele, mille kõik abikõlblikud kulud (v.a kindla suurusega summa personalikuludeks) on alla 400 000 EUR ning kuni 25 000 EUR meetmetele, mille kõik abikõlblikud kulud (v.a kindla suurusega summa personalikuludeks) on 400 000–950 000 EUR.

Eriti oluliste teavitamismeetmete puhul ja juhul, kui taotluses seda palutakse, võib komisjoni panust suurendada kuni 75 %-ni

Teavitamismeede tunnistatakse eriti oluliseks vastavalt määruse (EÜ) nr 2208/2002 artikli 7 lõikele 2, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| 1) | selles esitatud teabelevitamise kavaga tagatakse teabe levitamine võimalikult suurele osale elanikkonnast, hõlmates vähemalt kolme liikmesriiki ja vähemalt 5 % asjaomaste riikide elanikest, kusjuures eeldatavat ja saavutatud mõju tõestatakse väliste asjakohaste tõenditega (statistika auditooriumi suuruse kohta jne); |
| --- | --- |

1)

selles esitatud teabelevitamise kavaga tagatakse teabe levitamine võimalikult suurele osale elanikkonnast, hõlmates vähemalt kolme liikmesriiki ja vähemalt 5 % asjaomaste riikide elanikest, kusjuures eeldatavat ja saavutatud mõju tõestatakse väliste asjakohaste tõenditega (statistika auditooriumi suuruse kohta jne);

| 2) | hindamiskomisjon on sellele andnud vähemalt 75 punkti 100st toetuse andmise kriteeriumide järgi, mis on esitatud III lisa punktis 2. |
| --- | --- |

2)

hindamiskomisjon on sellele andnud vähemalt 75 punkti 100st toetuse andmise kriteeriumide järgi, mis on esitatud III lisa punktis 2.

Käesoleva konkursikutse alusel toetust saanud teavitamismeetmete eelrahastamine ei ole lubatud. Vajaduse korral võib toetusesaaja taotleda vahemakse tegemist, esitades tehnilise ja rahalise vahearuande. Vahemakse ei ületa 30 % toetuslepinguga ettenähtud summast. See summa määratakse kindlaks meetme realiseerimise ulatuse alusel ning raamatupidamise vahearuandes kajastatud tegelikult tehtud abikõlblike kulude alusel, mille komisjon on kinnitanud ning mille suhtes kohaldatakse kaasrahastamise osakaalu, mis on ette nähtud toetuslepinguga. Kindla suurusega summa personalikuludeks makstakse välja lõppmakse raames.

Taotluse väljavalimine ei kohusta komisjoni maksma kogu summat, mida taotleja taotles. Toetus ei tohi mingil juhul ületada taotletud summat. Meetmele, mida rahastatakse Euroopa Liidu muudest allikatest, toetust ei anta.

4.   ÜLDISED JUHISED TAOTLUSE ESITAMISEKS

4.1.   Kuidas taotlust ette valmistada?

Iga taotleja võib esitada ainult ühe teavitamismeetme taotluse aasta jooksul.

Taotlus esitatakse asjakohases vormis, mis on kättesaadav järgmisel Interneti-aadressil: http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_et.htm

Taotlus peab olema kirjutatud ühes liidu ametlikus keeles. Taotluse õigeaegse käsitlemise hõlbustamiseks soovitatakse taotlejatel siiski esitada oma taotlus inglise või prantsuse keeles. Kui see ei ole võimalik, tuleks taotlejatel lisada vähemalt vormi nr 3 sisu tõlge inglise või prantsuse keeles.

Taotlus peab sisaldama järgmisi dokumente, mis on kättesaadavad eelnimetatud veebisaidil:

| — | meetme nimetust ja taotletavat toetussummat sisaldav taotluskiri, millele on märgitud taotletav toetussumma ning millel on taotleva organisatsiooni seaduslikult volitatud esindaja allkiri; kirjas esitatud toetussumma peab olema identne eelarve tulude tabelis punktides g ja h esitatud Euroopa Liidu kaasrahastamise summaga; |
| --- | --- |

—

meetme nimetust ja taotletavat toetussummat sisaldav taotluskiri, millele on märgitud taotletav toetussumma ning millel on taotleva organisatsiooni seaduslikult volitatud esindaja allkiri; kirjas esitatud toetussumma peab olema identne eelarve tulude tabelis punktides g ja h esitatud Euroopa Liidu kaasrahastamise summaga;

| — | taotluse vorm nr 1 (andmed toetuse taotleja kohta ), vorm nr 2 (vajaduse korral andmed kaaskorraldajate kohta), vorm nr 3 (teavitamismeetme üksikasjalik kirjeldus); kui mõni küsimus ei ole kavandatava teavitamismeetme suhtes kohaldatav, tuleb märkida „mitte kohaldatav” või „m/k”. Arvesse võetakse ainult nendel vormidel esitatud taotlusi; samas, kui vormi 2 ei kohaldata, tuleb selle esimesel leheküljel märkida m/k; |
| --- | --- |

—

taotluse vorm nr 1 (andmed toetuse taotleja kohta ), vorm nr 2 (vajaduse korral andmed kaaskorraldajate kohta), vorm nr 3 (teavitamismeetme üksikasjalik kirjeldus); kui mõni küsimus ei ole kavandatava teavitamismeetme suhtes kohaldatav, tuleb märkida „mitte kohaldatav” või „m/k”. Arvesse võetakse ainult nendel vormidel esitatud taotlusi; samas, kui vormi 2 ei kohaldata, tuleb selle esimesel leheküljel märkida m/k;

| — | kavandatava teavitamismeetme eelarve (mis koosneb ühest üksikasjalikust kulude tabelist ja ühest tulude tabelist, mis on tasakaalus), mis on nõuetekohaselt täidetud ning millel on taotleva organisatsiooni seaduslikult volitatud esindaja allkiri ja kuupäev; |
| --- | --- |

—

kavandatava teavitamismeetme eelarve (mis koosneb ühest üksikasjalikust kulude tabelist ja ühest tulude tabelist, mis on tasakaalus), mis on nõuetekohaselt täidetud ning millel on taotleva organisatsiooni seaduslikult volitatud esindaja allkiri ja kuupäev;

| — | kõik muud täiendavad dokumendid, mis on loetletud I lisas (Toetuse taotlemiseks nõutavad lisadokumendid). |
| --- | --- |

—

kõik muud täiendavad dokumendid, mis on loetletud I lisas (Toetuse taotlemiseks nõutavad lisadokumendid).

4.2.   Millal ja kellele taotlus saata?

Taotlejad peavad saatma oma täieliku taotluse ühe koopia paberkandjal hiljemalt 30. septembriks 2011 tähitud postiga (koos vastuvõtuteatisega, postitamise kuupäeva tõendab postitempel) järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Unit AGRI. K.1. |
| Call for proposals 2011/C /... |
| Attn. Angela Filote |
| L130 4/148A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Unit AGRI. K.1.

Call for proposals 2011/C /...

Attn. Angela Filote

L130 4/148A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Taotlused tuleb esitada pitseeritud ümbrikus või pappkarbis, mis omakorda on pandud teise pitseeritud ümbrikusse või pappkarpi. Sisemisele ümbrikule või pappkarbile tuleb kirjutada konkursikutses nimetatud talituse nimi, kellele kiri on adresseeritud, ning lisada märkus „Call for Proposals — Not to be opened by the mail service” (Konkursikutse – postitöötlemisel mitte avada). Isekleepuvad ümbrikud tuleb sulgeda kleeplindiga, millele saatja paneb oma allkirja.

Komisjoni talitused peavad kõik saabunud dokumendid lehthaaval skaneerima, seepärast palun ärge klammerdage taotluskirja ja lisade lehti kokku. Samuti soovitatakse taotlejatel keskkonnasäästlikkuse huvides esitada oma taotlused ümbertöödeldud paberil ja kahepoolselt trükituna.

Samal ajal, hiljemalt 30. septembril 2011 kell 24.00 (Brüsseli aja järgi) peab taotleja saatma oma taotluse elektroonilise koopia (kasutage „kättesaamise kinnituse” võimalust), mis sisaldab ainult taotluskirja, vorme nr 1–3 ja eelarvet, mis on identsed posti teel saadetutega, järgmisel e-posti aadressil:

AGRI-GRANTS-APPLICATIONS-ONLY@ec.europa.eu

Taotleja vastutab oma taotluse (paberkandjal ja elektrooniliselt) täielikkuse ja tähtajaks saatmise eest. Pärast esitamise lõpptähtpäeva saadetud taotlusi vastu ei võeta.

5.   MENETLUS JA AJAKAVA

5.1.   Taotluste vastuvõtmine ja registreerimine

Komisjon registreerib taotluse ja saadab vastuvõtukinnituse 15 tööpäeva jooksul pärast taotluste esitamise lõpptähtpäeva e-kirjaga, mis sisaldab taotluse registreerimise numbrit.

5.2.   Taotluste hindamine abikõlblikkus- ja välistamiskriteeriumide alusel

Asjakohane hindamiskomisjon tegeleb taotluste abikõlblikkuse läbivaatamisega. Taotlused, mis ei vasta ühele või mitmele II lisas sätestatud kriteeriumile (abikõlblikkus- ja välistamiskriteeriumid), lükatakse tagasi.

Kõik abikõlblikud taotlused pääsevad edasi hindamise järgmisse etappi (hindamine valikukriteeriumide alusel – taotlejate tehnilised võimalused ja finantssuutlikkus).

5.3.   Hindamine valikukriteeriumide alusel – taotlejate tehnilised võimalused ja finantssuutlikkus

Selles etapis uurib hindamiskomisjon taotluses esitatud teabe põhjal abikõlblike taotlejate tehnilisi võimalusi ja finantssuutlikkust III lisa punktis 1 kirjeldatud kriteeriumide (valikukriteeriumid) alusel.

Kõik selle etapi läbinud taotlejad pääsevad edasi järgmisse etappi (hindamine toetuse andmise kriteeriumide alusel).

5.4.   Taotluste hindamine toetuse andmise kriteeriumide alusel

Selles etapis hindab hindamiskomisjon taotlusi toetuse andmise kriteeriumide alusel, mis on esitatud III lisa punktis 2 (toetuse andmise kriteeriumid).

Hindamiskomisjon esitab toetuse saamiseks ainult need taotlused, mis selles etapis on saanud 100 võimalikust punktist vähemalt 60 (ning vähemalt 50 % iga kriteeriumi puhul võimalikest punktidest). 100 võimalikust punktist vähemalt 60 saamine ei taga siiski, et teavitamismeetmele antakse toetust. Komisjon võib suurendada minimaalselt nõutavat punktide arvu sõltuvalt edukate taotluste arvust ja eelarveressursside suurusest.

Taotlused, mis on saanud 100 võimalikust punktist alla 60 või vähem kui 50 % iga kriteeriumi puhul saadaolevatest punktidest, lükatakse tagasi ning taotlejale saadetakse selle kohta kirjalik teade, milles esitatakse tagasilükkamise põhjused.

Kui taotletav toetus antakse, saab toetusesaaja eurovääringus koostatud toetuslepingu (näidis on kättesaadav käesoleva konkursikutse punktis 4.1 osutatud veebisaidil), milles on kindlaks määratud rahastamise tingimused ja rahastamise tase, mis võib olla madalam taotluses soovitud summast. Arvutusvigade või abikõlbmatuks tunnistatud kulude puhul korrigeerivad komisjoni talitused eelarvet. Kui korrigeerimise tulemuseks on kulude suurenemine, jääb taotletav summa samaks ning taotleja panust suurendatakse vastavalt.

Hindamismenetluse eeldatav lõpptähtpäev on 2012. aasta alguses. Komisjoni talitused ei ole volitatud andma taotlejatele teavet nende taotluse hindamise kohta enne otsuse tegemist. Sellepärast palutakse taotlejatel enne seda kuupäeva taotluse tulemusi käsitlevate küsimuste osas komisjonile mitte helistada või kirjutada.

6.   REKLAAM

6.1.   Toetusesaaja vastutus

Põllumajanduse peadirektoraat töötab välja logo kõigi ühist põllumajanduspoliitikat tutvustavate projektide jaoks. Logo on elektrooniliselt kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/comm/agriculture/grants/capinfo/index_et.htm ning on ette nähtud eri andmekandjate jaoks (ribareklaamid, postrid, esitlusstendid, ...).

Toetusesaajatel on lepingust tulenev kohustus laadida kõnealune materjal alla, et kasutada seda kampaania käigus asjaomastel andmekandjatel vastavalt toetuslepingus sätestatud tingimustele. Kõnealuste andmekandjate valmistamise kulud peavad olema lisatud meetme eelarvele.

Peale selle on toetusesaajal lepingujärgne kohustus tagada kõigi asjakohaste vahenditega ja vastavalt toetuslepingus sätestatud tingimustele, et teavitamismeetme rahastamine liidu poolt avalikustataks meetme kestuse ajal ning et seda märgitaks iga meetme puhul seoses toetusesaaja avaldatud teabe, trükise ja reklaammaterjaliga.

Teabes ja trükistes, mida toetusesaaja mis tahes vormis ja mis tahes andmekandjal edastab või avaldab, peab alati olema märgitud, et see puudutab üksnes teabe esitajat ning ei kajasta tingimata komisjoni ametlikku seisukohta.

Tehnilise rakendamise lõpparuanded peavad sisaldama tõendeid sellise avalikustamise kohta. Logo näidise saab alla laadida järgmiselt veebisaidilt: http://europa.eu/abc/symbols/emblem/download_et.htm märkega „Euroopa Liidu toetusel”.

Kui toetusesaaja eespool nimetatud kohustusi ei täida, jätab komisjon endale õiguse asjaomasele teavitamismeetmele eraldatud toetussummat vähendada või toetuse maksmisest üldse keelduda.

7.   ISIKUANDMETE KAITSE

Euroopa Komisjon tagab, et kõiki taotluses sisalduvaid kandidaatide isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (6). Eelkõige kohaldatakse seda kõnealuste andmete konfidentsiaalsuse ja kaitstuse tagamiseks.

---

(1)  EÜT L 100, 20.4.2000, lk 7.

(2)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 21.

(3)  ELT L 320, 21.10.2004, lk 14.

(4)  Kaasrahastamise korral peab iga audiovisuaalse programmiga kaasnema kindel levikohustus.

(5)  Antud liiki meetme puhul annab toetusleping komisjonile sõnaselgelt õigused reprodutseerida ja levitada mittekaubanduslikel eesmärkidel käesolevas meetmes kirjeldatud tooteid, saateid või osi mis tahes meediavormis ilma territoriaalsete piiranguteta määramata ajaks.

(6)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

I LISA

TOETUSE TAOTLEMISEKS NÕUTAVAD LISADOKUMENDID

Et taotlus oleks täielik, peab see sisaldama (lisaks taotluskirjale, taotlusvormidele ja eelarvele, mis on kättesaadavad käesoleva konkursikutse punktis 4.1 märgitud veebisaidil) kõiki järgmisi lisadokumente. Taotlejad vastutavad asjaomaste dokumentide lisamise eest allpool esitatud järjekorras. Taotlus võidakse tagasi lükata, kui ühte neist dokumentidest ei ole esitatud.

| Dokument | Nimetus | Tähelepanekud |
| --- | --- | --- |
| Dokument A | Õigussubjekti registreerimise andmed | Kõik taotlejad. Vorm on kättesaadav käesoleva konkursikutse punktis 4.1 märgitud veebisaidil. |
| Dokument B | Finantsandmed | Kõik taotlejad. Vorm on kättesaadav käesoleva konkursikutse punktis 4.1 märgitud veebisaidil. |
| Dokument C | Põhikiri (põhimäärus) | Kõik taotlejad, kes ei ole avaõiguslikud asutused. |
| Dokument D | Hiljutine väljavõte taotleja ametlikku registrisse kantud andmetest, mis on esitatud vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, kus taotleja on registreeritud (nt riigi teataja või äriregistri väljavõte), millel on selgelt esitatud taotleja nimi ja aadress ning registreerimise kuupäev. | Kõik taotlejad. |
| Dokument E | Kui taotleja on käibemaksukohustuslane, registreerimisdokumendi koopia.
  Kui taotlejal ei ole õigust käibemaksu tagasi saada, tuleb esitada seda tõendav ametlik dokument. | Eraõiguslikud taotlejad (avaõiguslike asutuste makstud käibemaks ei kuulu mingil juhul sinna alla). Kui taotlejal ei ole õigust käibemaksu tagasi saada, esitab ta tõendi, mille on välja andnud maksuamet või muu organisatsiooniväline isik, kes vastutab raamatupidamisaruannete koostamise või kontrollimise eest (sõltumatu raamatupidaja, audiitor vms), või esialgu omakäelise kinnituse. Toetusleping allkirjastatakse alles siis, kui on esitatud sõltumatu asutuse tõend. |
| Dokument F | Bilansiaruanded ning kasumi ja kahjumi aruanded kahe viimase suletud eelarveaasta kohta või mõni muu dokument (näiteks pangatõend), mis tõendab taotleja finantsolukorda ja võimet täita teavitamismeetme rakendamiseks ettenähtud ajavahemiku jooksul oma ülesandeid. | Kõik taotlejad, kes ei ole avaõiguslikud asutused. |
| Dokument G | Nende töötajate elulookirjeldus, kes valmistavad kavandatud teavitamismeetme ette, viivad ellu, jälgivad ja hindavad seda. | Kõik taotlejad ja kaaskorraldajad. |
| Dokument H | Tõend teiste rahastajate poolt (k.a juhul, kui rahastaja on ka kaaskorraldaja) kavandatud teavitamismeetmele antava rahalise toetuse kohta (peab sisaldama iga eeldatava rahastaja ametlikku kinnitust rahastamise kohta koos teavitamismeetme nimetuse ja toetuseks eraldatava summaga). | Dokument tuleb kindlasti lisada kaasrahastajate olemasolu korral. |
| NB! | Kaks peamist taotluste tagasilükkamise põhjust viimase kahe aasta jooksul on seotud sellega, et dokumentide E ja H puhul ei ole tingimused olnud täidetud. Käibemaksu puhul (dokument E) on väga oluline esitada nõutud dokumendid, isegi kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane (vähemalt tema enda kinnitus). Kaasrahastamise korral (dokument H) tuleb esitada tõendid kõigi kaasrahastajate kohta (eelarve tulude tabeli punktid c, d ja f). |

Dokument

Nimetus

Tähelepanekud

Dokument A

Õigussubjekti registreerimise andmed

Kõik taotlejad. Vorm on kättesaadav käesoleva konkursikutse punktis 4.1 märgitud veebisaidil.

Dokument B

Finantsandmed

Kõik taotlejad. Vorm on kättesaadav käesoleva konkursikutse punktis 4.1 märgitud veebisaidil.

Dokument C

Põhikiri (põhimäärus)

Kõik taotlejad, kes ei ole avaõiguslikud asutused.

Dokument D

Hiljutine väljavõte taotleja ametlikku registrisse kantud andmetest, mis on esitatud vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, kus taotleja on registreeritud (nt riigi teataja või äriregistri väljavõte), millel on selgelt esitatud taotleja nimi ja aadress ning registreerimise kuupäev.

Kõik taotlejad.

Dokument E

Kui taotleja on käibemaksukohustuslane, registreerimisdokumendi koopia.

Kui taotlejal ei ole õigust käibemaksu tagasi saada, tuleb esitada seda tõendav ametlik dokument.

Eraõiguslikud taotlejad (avaõiguslike asutuste makstud käibemaks ei kuulu mingil juhul sinna alla). Kui taotlejal ei ole õigust käibemaksu tagasi saada, esitab ta tõendi, mille on välja andnud maksuamet või muu organisatsiooniväline isik, kes vastutab raamatupidamisaruannete koostamise või kontrollimise eest (sõltumatu raamatupidaja, audiitor vms), või esialgu omakäelise kinnituse. Toetusleping allkirjastatakse alles siis, kui on esitatud sõltumatu asutuse tõend.

Dokument F

Bilansiaruanded ning kasumi ja kahjumi aruanded kahe viimase suletud eelarveaasta kohta või mõni muu dokument (näiteks pangatõend), mis tõendab taotleja finantsolukorda ja võimet täita teavitamismeetme rakendamiseks ettenähtud ajavahemiku jooksul oma ülesandeid.

Kõik taotlejad, kes ei ole avaõiguslikud asutused.

Dokument G

Nende töötajate elulookirjeldus, kes valmistavad kavandatud teavitamismeetme ette, viivad ellu, jälgivad ja hindavad seda.

Kõik taotlejad ja kaaskorraldajad.

Dokument H

Tõend teiste rahastajate poolt (k.a juhul, kui rahastaja on ka kaaskorraldaja) kavandatud teavitamismeetmele antava rahalise toetuse kohta (peab sisaldama iga eeldatava rahastaja ametlikku kinnitust rahastamise kohta koos teavitamismeetme nimetuse ja toetuseks eraldatava summaga).

Dokument tuleb kindlasti lisada kaasrahastajate olemasolu korral.

NB!

Kaks peamist taotluste tagasilükkamise põhjust viimase kahe aasta jooksul on seotud sellega, et dokumentide E ja H puhul ei ole tingimused olnud täidetud. Käibemaksu puhul (dokument E) on väga oluline esitada nõutud dokumendid, isegi kui taotleja ei ole käibemaksukohustuslane (vähemalt tema enda kinnitus). Kaasrahastamise korral (dokument H) tuleb esitada tõendid kõigi kaasrahastajate kohta (eelarve tulude tabeli punktid c, d ja f).

---

II LISA

ABIKÕLBLIKKUS- JA VÄLISTAMISKRITEERIUMID

1.   Abikõlblikkuse kriteeriumid

a)   Taotleja abikõlblikkuse kriteeriumid:

| — | Taotleja peab olema liikmesriigis vähemalt kaks aastat tagasi registreeritud õigussubjekt. See peab olema selgelt näidatud taotluses ja tõendavates dokumentides. Taotlused, mille on esitanud taotlejad, kes ei ole liikmesriigis registreeritud vähemalt kaks aastat tagasi või kes ei suuda seda tõendada, lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

—

Taotleja peab olema liikmesriigis vähemalt kaks aastat tagasi registreeritud õigussubjekt. See peab olema selgelt näidatud taotluses ja tõendavates dokumentides. Taotlused, mille on esitanud taotlejad, kes ei ole liikmesriigis registreeritud vähemalt kaks aastat tagasi või kes ei suuda seda tõendada, lükatakse tagasi.

b)   Taotluse abikõlblikkuse kriteeriumid:

Käesoleva konkursikutse alusel esitatud taotlused peavad vastama kõigile järgmistele kriteeriumidele:

| — | see tuleb esitada hiljemalt 30. septembril 2011 (saatmise kuupäeva tõendab postitempel); |
| --- | --- |

—

see tuleb esitada hiljemalt 30. septembril 2011 (saatmise kuupäeva tõendab postitempel);

| — | selle koostamisel tuleb kasutada nii punktis 4.1 nimetatud Interneti-aadressil allalaadimiseks kättesaadavaid taotluse ja eelarve originaalvorme kui ka elektroonilist versiooni; |
| --- | --- |

—

selle koostamisel tuleb kasutada nii punktis 4.1 nimetatud Interneti-aadressil allalaadimiseks kättesaadavaid taotluse ja eelarve originaalvorme kui ka elektroonilist versiooni;

| — | see peab olema kirjutatud ühes liidu ametlikus keeles; |
| --- | --- |

—

see peab olema kirjutatud ühes liidu ametlikus keeles;

| — | see peab sisaldama kõiki käesoleva konkursikutse punktis 4.1 loetletud dokumente; |
| --- | --- |

—

see peab sisaldama kõiki käesoleva konkursikutse punktis 4.1 loetletud dokumente;

| — | taotluskirjas tuleb märkida teavitamismeetme nimetus ja taotletav toetussumma (peab olema identne eelarve tulude tabelis punktides g ja h esitatud summaga) ning sellel peab olema taotleva organisatsiooni seaduslikult volitatud esindaja allkiri; |
| --- | --- |

—

taotluskirjas tuleb märkida teavitamismeetme nimetus ja taotletav toetussumma (peab olema identne eelarve tulude tabelis punktides g ja h esitatud summaga) ning sellel peab olema taotleva organisatsiooni seaduslikult volitatud esindaja allkiri;

| — | taotleja võib esitada ainult ühe taotluse eelarveaasta jooksul; |
| --- | --- |

—

taotleja võib esitada ainult ühe taotluse eelarveaasta jooksul;

| — | komisjonilt taotletava toetuse suurus (sh kindla suurusega summa personalikuludeks) on vahemikus 100 000–500 000 EUR; |
| --- | --- |

—

komisjonilt taotletava toetuse suurus (sh kindla suurusega summa personalikuludeks) on vahemikus 100 000–500 000 EUR;

| — | kavandatava teavitamismeetme eelarve:






  — | tuleb esitada eurodes; |
| --- | --- | --- |

—

kavandatava teavitamismeetme eelarve:

—

tuleb esitada eurodes;

| — | peab sisaldama üht kulude ja üht tulude tabelit, mis on omavahel tasakaalus; |
| --- | --- |

—

peab sisaldama üht kulude ja üht tulude tabelit, mis on omavahel tasakaalus;

| — | tuleb nii kulude kui ka tulude tabelis kuupäevastada ja allkirjastada taotleva organisatsiooni seaduslikult volitatud esindaja poolt; |
| --- | --- |

—

tuleb nii kulude kui ka tulude tabelis kuupäevastada ja allkirjastada taotleva organisatsiooni seaduslikult volitatud esindaja poolt;

| — | tuleb koostada üksikasjalikke arvutusi (kogused, ühikuhinnad, koguhinnad) ja määratlusi kasutades; kindla suurusega summasid (v.a personalikulud) ei aktsepteerita; |
| --- | --- |

—

tuleb koostada üksikasjalikke arvutusi (kogused, ühikuhinnad, koguhinnad) ja määratlusi kasutades; kindla suurusega summasid (v.a personalikulud) ei aktsepteerita;

| — | peab jääma komisjoni poolt teatavate kulukategooriate puhul kehtestatud maksimumsummade piiresse (vt IV lisa ja punktis 4.1 osutatud veebisaidil kättesaadav dokument „Maksimaalsed komisjoni aktsepteeritavad majutus-(hotelli-)kulud”); |
| --- | --- |

—

peab jääma komisjoni poolt teatavate kulukategooriate puhul kehtestatud maksimumsummade piiresse (vt IV lisa ja punktis 4.1 osutatud veebisaidil kättesaadav dokument „Maksimaalsed komisjoni aktsepteeritavad majutus-(hotelli-)kulud”);

| — | tuleb esitada ilma käibemaksuta, kui taotleja on käibemaksukohustuslane ja tal on õigus see maha arvata või kui tegemist on avaõiguslike asutusega; |
| --- | --- |

—

tuleb esitada ilma käibemaksuta, kui taotleja on käibemaksukohustuslane ja tal on õigus see maha arvata või kui tegemist on avaõiguslike asutusega;

| — | peab tulude poolel näitama taotleja enda panust, komisjoni rahalist toetust ja vajaduse korral üksikasju kõigi teiste rahastajate toetuse kohta ning projektist saadavaid tulusid, sealhulgas vajaduse korral osalejatelt nõutavad tasud. |
| --- | --- |

—

peab tulude poolel näitama taotleja enda panust, komisjoni rahalist toetust ja vajaduse korral üksikasju kõigi teiste rahastajate toetuse kohta ning projektist saadavaid tulusid, sealhulgas vajaduse korral osalejatelt nõutavad tasud.

| — | kavandatav teavitamismeede (ettevalmistamine, rakendamine, tagasiside ja hindamine) viiakse läbi 1. märtsist 2012 kuni 28. veebruarini 2013. |
| --- | --- |

—

kavandatav teavitamismeede (ettevalmistamine, rakendamine, tagasiside ja hindamine) viiakse läbi 1. märtsist 2012 kuni 28. veebruarini 2013.

| — | Abikõlblikud ei ole järgmised meetmed:






  — | õigusaktidega ettenähtud meetmed; |
| --- | --- | --- |

—

Abikõlblikud ei ole järgmised meetmed:

—

õigusaktidega ettenähtud meetmed;

| — | meetmed, mida Euroopa Liit rahastab mõnelt muult eelarverealt; |
| --- | --- |

—

meetmed, mida Euroopa Liit rahastab mõnelt muult eelarverealt;

| — | tulunduslikud meetmed; |
| --- | --- |

—

tulunduslikud meetmed;

| — | üldkogud või kohustuslikud koosolekud. |
| --- | --- |

—

üldkogud või kohustuslikud koosolekud.

Kõik taotlused, mis ei vasta ühele või mitmele eespool nimetatud kriteeriumile, lükatakse tagasi kui toetuse saamise tingimustele mittevastavad.

2.   Välistamiskriteeriumid

Komisjon jätab kõrvale kõik taotlejad, kes on ühes komisjoni määruse (EÜ) nr 2208/2002 artiklis 5 ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artikli 93 lõikes 1, artiklis 94 ja artikli 96 lõike 2 punktis a kirjeldatud olukordadest.

Toetust ei või anda taotlejatele, kes toetuse taotlemise ajal on ühes järgmistest olukordadest:

| — | nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormidega ettenähtud samasugusest menetlusest; |
| --- | --- |

—

nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormidega ettenähtud samasugusest menetlusest;

| — | nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos; |
| --- | --- |

—

nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos;

| — | nad on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja tellija suudab seda mis tahes viisil tõendada; |
| --- | --- |

—

nad on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja tellija suudab seda mis tahes viisil tõendada;

| — | nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või tellija riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest; |
| --- | --- |

—

nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või tellija riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;

| — | nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab liidu finantshuve; |
| --- | --- |

—

nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab liidu finantshuve;

| — | pärast mõnda muud Euroopa Liidu eelarvest rahastatavat hankemenetlust või toetuse andmise menetlust on leitud, et nad on lepingut tõsiselt rikkunud, kuna on jätnud oma lepingulised kohustused täitmata; |
| --- | --- |

—

pärast mõnda muud Euroopa Liidu eelarvest rahastatavat hankemenetlust või toetuse andmise menetlust on leitud, et nad on lepingut tõsiselt rikkunud, kuna on jätnud oma lepingulised kohustused täitmata;

| — | neil on huvide konflikt; |
| --- | --- |

—

neil on huvide konflikt;

| — | nad on mõistetud süüdi valeandmete esitamises, eelkõige seoses eelarvevahendeid käsutava asutuse nõutud teabega, või teabe esitamata jätmises. |
| --- | --- |

—

nad on mõistetud süüdi valeandmete esitamises, eelkõige seoses eelarvevahendeid käsutava asutuse nõutud teabega, või teabe esitamata jätmises.

Taotlejad peavad kinnitama, et nad ei ole üheski eespool loetletud olukorras (vt käesoleva konkursikutse punktis 4.1 osutatud veebisaidil kättesaadav taotluskiri). Komisjon võib olenevalt juhtimisriskide analüüsist nõuda lisatõendeid. Valeandmete esitamises süüdi tunnistatud taotlejate suhtes võib kohaldada halduskaristusi ja rahatrahve.

---

III LISA

VALIKU- JA TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

1.   Valikukriteeriumid

Oma tehnilise suutlikkuse tõestamiseks peab taotleja tõendama, et

| — | tal on meedet arvesse võttes olemas kavandatava teavitamismeetme ettevalmistamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks vajalikud tehnilised oskused; |
| --- | --- |

—

tal on meedet arvesse võttes olemas kavandatava teavitamismeetme ettevalmistamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks vajalikud tehnilised oskused;

| — | ta on viimase kahe aasta jooksul viinud ellu vähemalt ühe avaliku teavitamisprojekti; |
| --- | --- |

—

ta on viimase kahe aasta jooksul viinud ellu vähemalt ühe avaliku teavitamisprojekti;

| — | tal on vähemalt kaheaastane tegutsemiskogemus selles valdkonnas (neis valdkondades). |
| --- | --- |

—

tal on vähemalt kaheaastane tegutsemiskogemus selles valdkonnas (neis valdkondades).

Oma finantssuutlikkuse tõestamiseks peab taotleja tõendama, et

| — | tema finantsolukord on piisavalt usaldusväärne, et täita meetme elluviimiseks ettenähtud ajavahemiku jooksul oma ülesandeid. |
| --- | --- |

—

tema finantsolukord on piisavalt usaldusväärne, et täita meetme elluviimiseks ettenähtud ajavahemiku jooksul oma ülesandeid.

Taotleja tehnilise ja finantssuutlikkuse üle otsustatakse selle teabe põhjal, mis ta on esitanud oma taotluses. Komisjon võib siiski nõuda täiendavat teavet. Taotlejatele tuletatakse meelde, et käesoleva konkursikutse alusel toetust saanud teavitamismeetmete puhul ei tee komisjon eelmakseid. Taotlejad peavad ise kandma teavitamismeetme kogukulud. Komisjoni toetus makstakse välja alles pärast tehnilise ja rahalise rakendamise lõpparuande heakskiitmist, mille toetusesaajad esitavad pärast teavitamismeetme lõppu, ja vajaduse korral jäetakse abikõlbmatud kulud välja.

Vajaduse korral võib toetusesaaja taotleda vahemakse tegemist (vt konkursikutse 3. punkt – Kestus ja eelarve).

2.   Toetuse andmise kriteeriumid

Ajutine komitee hindab kõiki teavitamismeetmeid järgmistest kriteeriumidest lähtudes:

| 1) | (maksimaalselt 30 punkti): meetme asjakohasuse ja üldise huvi hindamisel peetakse silmas eelkõige järgmist:






  — | seda, mil määral meetme eesmärgid ja sisu on kooskõlas määruse (EÜ) nr 814/2000 artiklis 1 sätestatud eesmärkidega ning punktis 2.1 märgitud esmatähtsate teemade ja punktis 2.2 osutatud meetmete liikidega (15 punkti); |
| --- | --- | --- |

1)

(maksimaalselt 30 punkti): meetme asjakohasuse ja üldise huvi hindamisel peetakse silmas eelkõige järgmist:

—

seda, mil määral meetme eesmärgid ja sisu on kooskõlas määruse (EÜ) nr 814/2000 artiklis 1 sätestatud eesmärkidega ning punktis 2.1 märgitud esmatähtsate teemade ja punktis 2.2 osutatud meetmete liikidega (15 punkti);

| — | taotluse üldine kvaliteet. Projektiettepanekud peaksid olema kontseptuaalselt selged ja tulemused saavutatavad. Meetme ja eesmärkide kirjeldus peab olema täpne ning taotleja ja iga kaaskorraldaja ülesanded ja kohustused selged. Tööplaan peab olema projekti eesmärkidega kooskõlas ja realistlik (15 punkti); |
| --- | --- |

—

taotluse üldine kvaliteet. Projektiettepanekud peaksid olema kontseptuaalselt selged ja tulemused saavutatavad. Meetme ja eesmärkide kirjeldus peab olema täpne ning taotleja ja iga kaaskorraldaja ülesanded ja kohustused selged. Tööplaan peab olema projekti eesmärkidega kooskõlas ja realistlik (15 punkti);

| 2) | (maksimaalselt 30 punkti): ettepaneku üldise lisaväärtuse hindamisel peetakse silmas eelkõige järgmist:






  — | meetme sihtauditoorium. Eelistatakse meetmeid, mis on suunatud rohkem kui ühele liikmesriigile ja 5 %-le nende elanikest (15 punkti); |
| --- | --- | --- |

2)

(maksimaalselt 30 punkti): ettepaneku üldise lisaväärtuse hindamisel peetakse silmas eelkõige järgmist:

—

meetme sihtauditoorium. Eelistatakse meetmeid, mis on suunatud rohkem kui ühele liikmesriigile ja 5 %-le nende elanikest (15 punkti);

| — | kavandatavate meetmete innovaatilisus ja loomingulisus (10 punkti); |
| --- | --- |

—

kavandatavate meetmete innovaatilisus ja loomingulisus (10 punkti);

| — | taotluse rahaline kvaliteet. Taotlustest peab ilmnema, et projekt kasutab komisjoni rahalist toetust parimal moel ja on kulutõhus (5 punkti); |
| --- | --- |

—

taotluse rahaline kvaliteet. Taotlustest peab ilmnema, et projekt kasutab komisjoni rahalist toetust parimal moel ja on kulutõhus (5 punkti);

| 3) | (maksimaalselt 25 punkti): meetme mõju ja valitud teabeedastuspoliitika hindamisel peetakse silmas eelkõige järgmist:






  — | sihtauditooriumi suurus, kvaliteet ja esindavus (sealhulgas otsesed toetusesaajad) seoses meetme liigiga (15 punkti); |
| --- | --- | --- |

3)

(maksimaalselt 25 punkti): meetme mõju ja valitud teabeedastuspoliitika hindamisel peetakse silmas eelkõige järgmist:

—

sihtauditooriumi suurus, kvaliteet ja esindavus (sealhulgas otsesed toetusesaajad) seoses meetme liigiga (15 punkti);

| — | taotleja ja kaaskorraldajate suutlikkus tagada tõhusad järelmeetmed ja levitada saavutatud tulemusi, samuti kasutatavad teabekanalid (eriti ajakirjandus, raadio ja televisioon, Internet, otsene levitamine) ja nende roll meetme puhul (10 punkti); |
| --- | --- |

—

taotleja ja kaaskorraldajate suutlikkus tagada tõhusad järelmeetmed ja levitada saavutatud tulemusi, samuti kasutatavad teabekanalid (eriti ajakirjandus, raadio ja televisioon, Internet, otsene levitamine) ja nende roll meetme puhul (10 punkti);

| 4) | (maksimaalselt 15 punkti): meetme hindamisel peetakse silmas eelkõige järgmist:






  — | meetme oodatava huviväärsuse põhjendamine ja tulemuste hindamine pärast meetme elluviimist (10 punkti); |
| --- | --- | --- |

4)

(maksimaalselt 15 punkti): meetme hindamisel peetakse silmas eelkõige järgmist:

—

meetme oodatava huviväärsuse põhjendamine ja tulemuste hindamine pärast meetme elluviimist (10 punkti);

| — | edastatud teabe mõju mõõtmiseks kasutatavad meetodid (ülevaated, küsimustikud, statistika jne) (5 punkti). |
| --- | --- |

—

edastatud teabe mõju mõõtmiseks kasutatavad meetodid (ülevaated, küsimustikud, statistika jne) (5 punkti).

Meetmed on hea kvaliteediga ja hindamiskomisjon esitab need toetuse saamiseks, kui need saavad eespool kirjeldatud kriteeriumide 1–4 järgi vähemalt 60 punkti 100st võimalikust ja vähemalt 50 % iga kriteeriumi puhul võimalikest punktidest. Komisjon võib suurendada nõutavate miinimumpunktide arvu sõltuvalt eelarveressursside suurusest. Juhime tähelepanu asjaolule, et komisjoni otsus toetuse andmise kohta võib erineda hindamiskomisjoni ettepanekust.

---

IV LISA

EELARVE KOOSTAMINE

Eelarve peaks vastama kõikidele II lisas (Abikõlblikkus- ja välistamiskriteeriumid) sätestatud asjakohastele eeskirjadele. Eelarve esitamisel tuleks kasutada originaalvorme (kulude ja tulude tabel).

Kulude tabel peab olema üksikasjalik ja võimaldama iga kuluartiklit selgelt mõista (nt mitte kasutada kategooriat „muu”). Erinevad kulukategooriad peaksid kajastuma teavitamismeetme kirjelduses (vorm nr 3).

Tulude tabel peab olema üksikasjalik, võimaldama iga tuluartiklit/rahalist panust selgelt mõista ning vastama kasumi taotlemist keelavatele eeskirjadele. Tuleb lisada teiste rahastajate panuseid tõendav tabel (vt I lisa dokument H).

Eelarve koostamise lihtsustamiseks on punktis 4.1 nimetatud Interneti-aadressil kättesaadav korrektselt täidetud eelarve näidis.

Eelarve kulude tabel peaks sisaldama üksnes abikõlblikke kulusid (vt allpool).

Kulud enne lepingu allkirjastamist on taotleja risk ega ole juriidiliselt ega rahaliselt komisjoni jaoks siduvad.

1.   Abikõlblikud kulud

Teavitamismeetme abikõlblikud kulud on kulud, mida toetusesaaja on tegelikult kandnud ja mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| a) | need on seotud toetuslepingu objektiga ja on märgitud teavitamismeetme eelarveprognoosis; |
| --- | --- |

a)

need on seotud toetuslepingu objektiga ja on märgitud teavitamismeetme eelarveprognoosis;

| b) | need on vajalikud toetuse objektiks oleva teavitamismeetme rakendamiseks; |
| --- | --- |

b)

need on vajalikud toetuse objektiks oleva teavitamismeetme rakendamiseks;

| c) | need kulud on teinud ja maksnud toetusesaaja teavitamismeetme kestuse jooksul, nagu on viidatud toetuslepingu artiklis I.2.2, st need peavad olema tõendatud alusdokumentide originaalidega (vt tabel punktis 3 allpool) ja vastavate maksedokumentidega; |
| --- | --- |

c)

need kulud on teinud ja maksnud toetusesaaja teavitamismeetme kestuse jooksul, nagu on viidatud toetuslepingu artiklis I.2.2, st need peavad olema tõendatud alusdokumentide originaalidega (vt tabel punktis 3 allpool) ja vastavate maksedokumentidega;

| d) | need on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selles riigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele, kus toetusesaaja on registreeritud, ja vastavalt toetusesaaja tavapärasele kuluarvestustavale; |
| --- | --- |

d)

need on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selles riigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele, kus toetusesaaja on registreeritud, ja vastavalt toetusesaaja tavapärasele kuluarvestustavale;

| e) | need on mõistlikud, õigustatud ja vastavad usaldusväärse finantsjuhtimise nõuetele, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest; |
| --- | --- |

e)

need on mõistlikud, õigustatud ja vastavad usaldusväärse finantsjuhtimise nõuetele, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest;

| f) | need on kooskõlas kohaldatavate maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevate õigusaktidega. |
| --- | --- |

f)

need on kooskõlas kohaldatavate maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevate õigusaktidega.

TARNIJAD/ALLTÖÖVÕTJAD teenuste jaoks maksumusega üle 10 000 EUR.

Juhime tähelepanu asjaolule, et kui taotleja kavatseb kasutada tarnijaid/alltöövõtjaid ja kui ühe tarnija/alltöövõtja pakutavate kõikide teenuste summa on suurem kui 10 000 EUR, tuleb taotlejal esitada komisjonile vähemalt kolm pakkumist vähemalt kolmelt eri ettevõttelt, esitada lisas valitud pakkumine ning oma valiku põhjendus (taotleja peab tõendama, et valitud tarnija/alltöövõtja on majanduslikult kõige soodsam, ning kui valitud pakkumine ei ole kõige odavam, peab ta oma valikut põhjendama).

Kõnealused dokumendid tuleb esitada komisjonile võimalikult kiiresti ning hiljemalt koos tehnilise ja finantsrakendamise lõpparuannetega.

Dokumentide esitamata jätmine annab komisjonile õiguse käsitada neid kulusid abikõlbmatuna.

2.   Abikõlbmatud kulud

Järgmiseid kulusid ei käsitata abikõlblikena:

| — | mitterahalised osamaksed; |
| --- | --- |

—

mitterahalised osamaksed;

| — | täpsustamata või kindla suurusega kulud, välja arvatud personalikulude puhul; |
| --- | --- |

—

täpsustamata või kindla suurusega kulud, välja arvatud personalikulude puhul;

| — | kaudsed kulud (üür, elekter, vesi, gaas, kindlustus, maksud jne); |
| --- | --- |

—

kaudsed kulud (üür, elekter, vesi, gaas, kindlustus, maksud jne);

| — | kontorikulud (nt paber, kantseleitarbed jne); |
| --- | --- |

—

kontorikulud (nt paber, kantseleitarbed jne);

| — | uute või kasutatud seadmete ostmisest tulenevad kulud; |
| --- | --- |

—

uute või kasutatud seadmete ostmisest tulenevad kulud;

| — | seadmete amortisatsioonikulud; |
| --- | --- |

—

seadmete amortisatsioonikulud;

| — | esialgses eelarves ettenägemata kulud; |
| --- | --- |

—

esialgses eelarves ettenägemata kulud;

| — | käibemaks, välja arvatud juhul, kui toetusesaaja tõendab, et seda ei ole võimalik kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt tagasi saada. Käibemaks, mille on tasunud avaõiguslikud asutused, ei kuulu siia alla; |
| --- | --- |

—

käibemaks, välja arvatud juhul, kui toetusesaaja tõendab, et seda ei ole võimalik kehtivate riiklike õigusaktide kohaselt tagasi saada. Käibemaks, mille on tasunud avaõiguslikud asutused, ei kuulu siia alla;

| — | kapitalitulud; |
| --- | --- |

—

kapitalitulud;

| — | võlad ja võlgade teeninduskulud; |
| --- | --- |

—

võlad ja võlgade teeninduskulud;

| — | kahjumi või tulevaste võlgade katmine; |
| --- | --- |

—

kahjumi või tulevaste võlgade katmine;

| — | võlgnetavad intressid; |
| --- | --- |

—

võlgnetavad intressid;

| — | ebatõenäoliselt laekuvad võlad; |
| --- | --- |

—

ebatõenäoliselt laekuvad võlad;

| — | vahetuskursside muutustest tingitud kahjud; |
| --- | --- |

—

vahetuskursside muutustest tingitud kahjud;

| — | toetusesaaja deklareeritud kulud, mis on kaetud Euroopa Liidu mõnda muud toetust saava meetme või tegevusprogrammiga; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja deklareeritud kulud, mis on kaetud Euroopa Liidu mõnda muud toetust saava meetme või tegevusprogrammiga;

| — | ülemäärased või mõtlematud kulud. |
| --- | --- |

—

ülemäärased või mõtlematud kulud.

3.   Erisätted abikõlblike kulude ja nõutavate tõendavate dokumentide kohta

| Kululiik | Abikõlblik | Nõutav tõendav dokument (NB! Kui on loetletud mitu dokumenti, tuleb esitada need kõik) |
| --- | --- | --- |
| Tööjõukulud | 1. | Töötajad
  Makstakse ühekordse kindla summana kuni 10 000 EUR meetmete puhul, mille kõik abikõlblikud kulud on alla 400 000 EUR ning 25 000 EUR meetmete puhul, mille kõik abikõlblikud kulud on 400 000–950 000 EUR, sh ettevalmistamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks vajalikud personalikulud. |

Kululiik

Abikõlblik

Nõutav tõendav dokument (NB! Kui on loetletud mitu dokumenti, tuleb esitada need kõik)

Tööjõukulud

1.

Töötajad

Makstakse ühekordse kindla summana kuni 10 000 EUR meetmete puhul, mille kõik abikõlblikud kulud on alla 400 000 EUR ning 25 000 EUR meetmete puhul, mille kõik abikõlblikud kulud on 400 000–950 000 EUR, sh ettevalmistamiseks, rakendamiseks, jälgimiseks ja hindamiseks vajalikud personalikulud.

Ühekordse kindla summa saamiseks ei ole vaja esitada tõendavaid dokumente.

Toetusesaajatel palutakse analüüsi eesmärgil siiski lisada dokument, mis kinnitab teavitamismeetmega seoses tekkinud tegelikku personalikulu.

| 2. | Füüsilisest isikust ettevõtjad |
| --- | --- |

2.

Füüsilisest isikust ettevõtjad

Arve, kus on märgitud vähemalt teavitamismeetme nimetus, teostatud töö olemus ja töö teostamise kuupäevad.

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

Transpordikulud (1)

| 1. | Rong
  Kulud kõige lühemat marsruuti ja teise klassi rongipiletit kasutades (2). |
| --- | --- |

1.

Rong

Kulud kõige lühemat marsruuti ja teise klassi rongipiletit kasutades (2).

| — | Pilet |
| --- | --- |

—

Pilet

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

| 2. | Lennuk
  Broneerimistasud ja sõidukulud lennuki turistiklassis kõige madalama hinnaga eripakkumisi kasutades (APEX, PEX, Excursion jne) |
| --- | --- |

2.

Lennuk

Broneerimistasud ja sõidukulud lennuki turistiklassis kõige madalama hinnaga eripakkumisi kasutades (APEX, PEX, Excursion jne)

| — | Elektrooniline broneering (peab sisaldama hinda) |
| --- | --- |

—

Elektrooniline broneering (peab sisaldama hinda)

| — | Kasutatud pardakaart. Pardakaardil peab olema märgitud nimi, kuupäev ning lähte- ja sihtkoht. |
| --- | --- |

—

Kasutatud pardakaart. Pardakaardil peab olema märgitud nimi, kuupäev ning lähte- ja sihtkoht.

| — | Võimaluse korral reisibüroo arve |
| --- | --- |

—

Võimaluse korral reisibüroo arve

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

| 3. | Kaugsõidubuss
  Linnadevahelise sõidu kulud kõige lühemat marsruuti kasutades |
| --- | --- |

3.

Kaugsõidubuss

Linnadevahelise sõidu kulud kõige lühemat marsruuti kasutades

| — | Arve, kus on märgitud vähemalt väljumis- ja saabumiskoht, reisijate arv ja sõidu kuupäev. |
| --- | --- |

—

Arve, kus on märgitud vähemalt väljumis- ja saabumiskoht, reisijate arv ja sõidu kuupäev.

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

| 4. | Laev |
| --- | --- |

4.

Laev

| — | Pilet |
| --- | --- |

—

Pilet

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

Majutus

| 1. | Teavitamismeetme ettevalmistamise ajal
  Hotellimajutus kuni iga riigi puhul kindlaksmääratud maksimumsummani öö kohta. Kõnealused maksimumsummad on leitavad käesoleva konkursikutse punktis 4.1 nimetatud veebiaadressil („Maksimaalsed komisjoni aktsepteeritavad majutus-(hotelli-)kulud”) |
| --- | --- |

1.

Teavitamismeetme ettevalmistamise ajal

Hotellimajutus kuni iga riigi puhul kindlaksmääratud maksimumsummani öö kohta. Kõnealused maksimumsummad on leitavad käesoleva konkursikutse punktis 4.1 nimetatud veebiaadressil („Maksimaalsed komisjoni aktsepteeritavad majutus-(hotelli-)kulud”)

| — | Üksikasjalik hotelliarve, millele on märgitud isikute nimed, kuupäevad ja ööbimiste arv. Grupiarve puhul tuleb esitada samad andmed. |
| --- | --- |

—

Üksikasjalik hotelliarve, millele on märgitud isikute nimed, kuupäevad ja ööbimiste arv. Grupiarve puhul tuleb esitada samad andmed.

| — | Toetusesaaja koostatud kirjeldus, mis hõlmab ööbimise eesmärki, seost kaasrahastatava teavitamismeetmega ning asjaomaste isikute rolli meetmes. |
| --- | --- |

—

Toetusesaaja koostatud kirjeldus, mis hõlmab ööbimise eesmärki, seost kaasrahastatava teavitamismeetmega ning asjaomaste isikute rolli meetmes.

| — | Koosoleku protokoll, kui tegemist oli koosolekuga. |
| --- | --- |

—

Koosoleku protokoll, kui tegemist oli koosolekuga.

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

| 2. | Teavitamismeetme rakendamise ajal
  Hotellimajutus kuni iga riigi puhul kindlaksmääratud maksimumsummani öö kohta. Kõnealused maksimumsummad on leitavad käesoleva konkursikutse punktis 4.1 nimetatud veebiaadressil („Maksimaalsed komisjoni aktsepteeritavad majutus-(hotelli-)kulud”) |
| --- | --- |

2.

Teavitamismeetme rakendamise ajal

Hotellimajutus kuni iga riigi puhul kindlaksmääratud maksimumsummani öö kohta. Kõnealused maksimumsummad on leitavad käesoleva konkursikutse punktis 4.1 nimetatud veebiaadressil („Maksimaalsed komisjoni aktsepteeritavad majutus-(hotelli-)kulud”)

| — | Üksikasjalik hotelliarve, millele on märgitud isikute nimed, kuupäevad ja ööbimiste arv. Grupiarve puhul tuleb esitada samad andmed. |
| --- | --- |

—

Üksikasjalik hotelliarve, millele on märgitud isikute nimed, kuupäevad ja ööbimiste arv. Grupiarve puhul tuleb esitada samad andmed.

Osavõtjate nimekiri koos nende allkirjadega, nagu on nõutud tehnilise aruande jaoks (vt toetuslepingu artikkel I.5.2.2).

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

Eined

Üksnes teavitamismeetme rakendamise ajal, järgmise maksimumsumma piires (ilma käibemaksuta):

| — | 5 EUR inimese kohta kohvipausi puhul |
| --- | --- |

—

5 EUR inimese kohta kohvipausi puhul

| — | 25 EUR inimese kohta lõunasöögi puhul |
| --- | --- |

—

25 EUR inimese kohta lõunasöögi puhul

| — | 40 EUR inimese kohta õhtusöögi puhul |
| --- | --- |

—

40 EUR inimese kohta õhtusöögi puhul

Koondarve (3) (toitlustusfirmalt, hotellilt, konverentsikeskuselt vms), millel on märgitud vähemalt teavitamismeetme nimetus, kuupäev, inimeste arv, osutatud teenuse liik (kohvipaus, lõunasöök ja/või õhtusöök), ühikuhind ja koguhind.

Osavõtjate nimekiri koos nende allkirjadega, nagu on nõutud tehnilise aruande jaoks (vt toetuslepingu artikkel I.5.2.2).

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

Suuline tõlge

| 1. | Töötajad: nendega seotud kulud sisalduvad kindlas ühekordses summas punkti „Tööjõukulud” all. |
| --- | --- |

1.

Töötajad: nendega seotud kulud sisalduvad kindlas ühekordses summas punkti „Tööjõukulud” all.

Tõendavaid dokumente ei nõuta

| 2. | Füüsilisest isikust ettevõtjad: kuni 600 EUR päeva kohta (ilma käibemaksuta). |
| --- | --- |

2.

Füüsilisest isikust ettevõtjad: kuni 600 EUR päeva kohta (ilma käibemaksuta).

| — | Arve, kus on märgitud vähemalt teavitamismeetme nimetus, tõlke lähte- ja sihtkeel ning töötamise kuupäevad ja töötatud tundide arv. |
| --- | --- |

—

Arve, kus on märgitud vähemalt teavitamismeetme nimetus, tõlke lähte- ja sihtkeel ning töötamise kuupäevad ja töötatud tundide arv.

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

Kirjalik tõlge

| 1. | Töötajad: nendega seotud kulud sisalduvad kindlas ühekordses summas punkti „Tööjõukulud” all. |
| --- | --- |

1.

Töötajad: nendega seotud kulud sisalduvad kindlas ühekordses summas punkti „Tööjõukulud” all.

Tõendavaid dokumente ei nõuta

| 2. | Füüsilisest isikust ettevõtjad: kuni 45 EUR lehekülje kohta (ilma käibemaksuta).
  NB! Üks lehekülg võrdub 1 800 tähemärgiga, tühikuid arvestamata. |
| --- | --- |

2.

Füüsilisest isikust ettevõtjad: kuni 45 EUR lehekülje kohta (ilma käibemaksuta).

NB! Üks lehekülg võrdub 1 800 tähemärgiga, tühikuid arvestamata.

| — | Arve, kus on märgitud vähemalt teavitamismeetme nimetus, tõlke lähte- ja sihtkeel ning tõlgitud lehekülgede arv. |
| --- | --- |

—

Arve, kus on märgitud vähemalt teavitamismeetme nimetus, tõlke lähte- ja sihtkeel ning tõlgitud lehekülgede arv.

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

Konsultantide ja esinejate tasud

Kuni 600 EUR päeva kohta (ilma käibemaksuta)

Tasud ekspertidele ja esinejatele ei ole abikõlblikud, kui asjaomased isikud on riigiteenistujad, liidu või rahvusvahelises teenistuses olevad isikud või toetust saava organisatsiooni või sellega assotsieerunud või selle tütarorganisatsiooni liikmed või töötajad.

Majutus- ja transpordikulud: vt eespool.

| — | Arve, kus on märgitud vähemalt teavitamismeetme nimetus, teostatud töö olemus ja töö teostamise kuupäevad. |
| --- | --- |

—

Arve, kus on märgitud vähemalt teavitamismeetme nimetus, teostatud töö olemus ja töö teostamise kuupäevad.

| — | Konverentsi lõplik kava, sh esineja nimi ja ametinimetus. |
| --- | --- |

—

Konverentsi lõplik kava, sh esineja nimi ja ametinimetus.

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

Konverentsiruumide ja -tehnika rent

NB! Sünkroontõlke kabiinide rent mitte üle 750 EUR päevas (ilma käibemaksuta).

Arve, kus on märgitud vähemalt teavitamismeetme nimetus, millist konverentsitehnikat kasutati ning konverentsiruumide ja -tehnika rentimise kuupäevad.

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

Postikulud

Posti- või kulleriteenused teavitamismeetmega seotud dokumentide saatmiseks (nt kutsed jne).

Üksikasjalik arve, millele on märgitud vähemalt saadetud dokumentide nimetus ja arv või toetusesaaja poolt tõendatud postiteenuste kviitung.

| — | Maksetõend |
| --- | --- |

—

Maksetõend

---

(1)  Ainult ühiskondliku transpordi kulud (rong, lennuk, laev) kuuluvad tasustamisele. Linnaliinibussi, metroo, trammi või taksoga sõitmise kulud ei ole abikõlblikud.

(2)  Kui kasutatakse muud klassi, on kulud abikõlblikud ainult siis, kui esitatakse transpordiettevõtte tõend, kus on märgitud teise klassi sõidukulud, ning sel juhul on abikõlblikud kulud selle summaga piiratud.

(3)  Üksikuid restoraniarveid ei aktsepteerita.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/36

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 212/12

| 1. | 11. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjaga KKR & Co. L.P. (edaspidi „KKR”, Ameerika Ühendriigid) ja Cofide kontrollitavasse ettevõtjate rühma kuuluva ettevõtjaga Sorgenia SpA (edaspidi „Sorgenia”, Itaalia) seotud investeerimisfondid omandavad kaudse ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses praegu ainult Sorgenia kontrollitava ettevõtja Sorgenia France SA (edaspidi „Sorgenia France”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

11. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjaga KKR & Co. L.P. (edaspidi „KKR”, Ameerika Ühendriigid) ja Cofide kontrollitavasse ettevõtjate rühma kuuluva ettevõtjaga Sorgenia SpA (edaspidi „Sorgenia”, Itaalia) seotud investeerimisfondid omandavad kaudse ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses praegu ainult Sorgenia kontrollitava ettevõtja Sorgenia France SA (edaspidi „Sorgenia France”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | KKR: alternatiivsete varahaldusteenuste pakkumine ja finantsturgude lahenduste pakkumine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

KKR: alternatiivsete varahaldusteenuste pakkumine ja finantsturgude lahenduste pakkumine;

| — | Sorgenia: gaasi ja elektrienergia tootmine ning hulgi- ja jaemüük peamiselt Itaalias; |
| --- | --- |

—

Sorgenia: gaasi ja elektrienergia tootmine ning hulgi- ja jaemüük peamiselt Itaalias;

| — | Sorgenia France: taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmine Prantsusmaal. |
| --- | --- |

—

Sorgenia France: taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmine Prantsusmaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 19.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 212/37

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 212/13

| 1. | 8. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP (edaspidi „RREEF”), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Deutsche Bank AG (edaspidi „Deutsche Bank”, Saksamaa), omandab ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Arenales Solar PS, S.L. (edaspidi „Arenales”, Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel. Arenalese üle on praegu ühiskontroll ettevõtjatel Solar Millenium AG (edaspidi „SMAG”, Saksamaa) ja OHL Industrial, S.L., mis kuulub kontserni Villar Mir group (edaspidi „OHL/Villar”, Hispaania). |
| --- | --- |

1.

8. juulil 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP (edaspidi „RREEF”), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Deutsche Bank AG (edaspidi „Deutsche Bank”, Saksamaa), omandab ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Arenales Solar PS, S.L. (edaspidi „Arenales”, Hispaania) üle aktsiate või osade ostu teel. Arenalese üle on praegu ühiskontroll ettevõtjatel Solar Millenium AG (edaspidi „SMAG”, Saksamaa) ja OHL Industrial, S.L., mis kuulub kontserni Villar Mir group (edaspidi „OHL/Villar”, Hispaania).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | RREEF/Deutsche Bank: finantsteenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

RREEF/Deutsche Bank: finantsteenused;

| — | Arenales: päikeseelektrijaama ehitamine ja käitamine Morón de la Fronteras, Sevillas Hispaanias; |
| --- | --- |

—

Arenales: päikeseelektrijaama ehitamine ja käitamine Morón de la Fronteras, Sevillas Hispaanias;

| — | OHL/Villar: tegeleb väetiste, rauasulamite, kinnisvara, energeetika ja tööstusehitusprojektidega; |
| --- | --- |

—

OHL/Villar: tegeleb väetiste, rauasulamite, kinnisvara, energeetika ja tööstusehitusprojektidega;

| — | SMAG: päikeseelektrijaamade edendamine, ehitamine ja käitamine. |
| --- | --- |

—

SMAG: päikeseelektrijaamade edendamine, ehitamine ja käitamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---