# Eiropas Savienības C 155/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.155.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 155 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 25. maijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.155.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 155

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 25. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2011/C 155/01 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2011. gada 7. aprīlis) par priekšlikumu regulai, ar ko nosaka tehniskās prasības kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem euro (CON/2011/32) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

Eiropas Centrālā banka

2011/C 155/01

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2011. gada 7. aprīlis) par priekšlikumu regulai, ar ko nosaka tehniskās prasības kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem euro (CON/2011/32)

1

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2011/C 155/02 | Padomes secinājumi (2011. gada 7. marts) par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads) | 10 |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 155/03 | Euro maiņas kurss | 14 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2011/C 155/04 | Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 15 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2011/C 155/02

Padomes secinājumi (2011. gada 7. marts) par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads)

10

Eiropas Komisija

2011/C 155/03

Euro maiņas kurss

14

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2011/C 155/04

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

15

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
| 2011/C 155/05 | Paziņojums par atklātu konkursu | 18 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 155/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 19 |
| 2011/C 155/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 20 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

2011/C 155/05

Paziņojums par atklātu konkursu

18

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 155/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

CIE Management II/Gruppo Coin

1

19

2011/C 155/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

General Mills/Yoplait

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

Eiropas Centrālā banka

| 25.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2011. gada 7. aprīlis)

par priekšlikumu regulai, ar ko nosaka tehniskās prasības kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem euro

(CON/2011/32)

2011/C 155/01

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2011. gada 28. janvārī saņēma Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka tehniskās prasības kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (1) (turpmāk – “ierosinātā regula”).

ECB kompetence sniegt atzinumu balstās Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktā un 282. panta 5. punktā, jo ierosinātā regula satur noteikumus, kas skar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) pamatuzdevumu veicināt maksājumu sistēmu raitu darbību, kā noteikts Līguma 127. panta 2. punktā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

ECB atzinīgi vērtē un atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu ar Savienības regulas palīdzību noteikt beigu datumus pārejai uz Vienotās euro maksājumu telpas (Single Euro Payments Area, SEPA) kredīta pārvedumiem un SEPA tiešajiem debetiem. ECB un Eurosistēma vairākkārtīgi vērsusi uzmanību uz to, ka vajadzīgi ambiciozi, bet reāli beigu datumi pārejai uz SEPA kredīta pārvedumiem un SEPA tiešajiem debetiem, lai pilnībā izmantotu SEPA sniegtās priekšrocības. Lai gan iespējamie ieguvumi no SEPA projekta ir ievērojami, pašreiz izmantotā pieeja galvenokārt paļauties uz tirgus virzību nevar tikt raksturota kā pilnībā veiksmīga. Tirgū valdošā nenoteiktība, vispārīgi smagā saimnieciskā gaisotne, tīkla ieviešanas uzsācēju neizdevīgā situācija, un SEPA un esošo maksājumu sistēmu vienlaicīgas uzturēšanas divkāršās izmaksas liek daudziem tirgus dalībniekiem, it sevišķi piedāvātājiem, pieprasīt, lai Savienības tiesību aktos tiktu noteikts beigu datums pārejai uz SEPA. Vispārēji piemērojams Savienības akts, kas ir saistošs kopumā un tieši piemērojams visās dalībvalstīs, tādēļ uzskatāms par neaizstājamu veiksmīgai pārejai uz SEPA, pretējā gadījumā pastāvot nopietnam riskam, ka projekts var neizdoties.

Īpaši apsvērumi

ECB vairākas reizes norādījusi, ka jāsniedz precīzi norādījumi attiecībā uz savstarpējās apmaiņas maksu par tiešā debeta darījumiem (2). Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulas (EK) Nr. 924/2009 par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (3), 6. un 7. pants ieviesa savstarpējās apmaiņas pagaidu maksu par pārrobežu tiešā debeta darījumiem un pagaidu atļauju par tiešajiem debetiem prasīt nacionālo savstarpējās apmaiņas maksu. Šie abi panti vairs netiks piemēroti 2012. gada 1. novembrī, un tāpēc, lai novērstu tiesisko vakuumu, kas kavē pāreju uz SEPA tiešo debetu, ir svarīgi noteikt ilgtermiņa risinājumu savstarpējās apmaiņas maksai par tiešā debeta darījumiem. Ierosinātās regulas 6. pants, kas attiecas uz savstarpējās apmaiņas maksu par tiešā debeta darījumiem, ir ieguldījums šādas juridiskās noteiktības sasniegšanā.

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajā regulā, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 7. aprīlī

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2010) 775 galīgā redakcija.

1

(2)  Sk. Eiropas Komisijas un Eiropas Centrālās bankas vienoto paziņojumu, ar ko precizē dažus principus, uz kuriem balstās topošais SEPA tiešā debeta (SDD) darbības modelis, 2009. gada marts, kā arī Vienotās euro maksājumu telpas septīto progresa ziņojumu „N teorijas uz praksi”, 2010. gada oktobris, 17. lpp, kas pieejami ECB interneta lapā http://www.ecb.europa.eu

2

SEPA

SDD

(3)  OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| 1.
     
  grozījums |
| Ierosinātas regulas 2. apsvēruma pirmais teikums |
| “SEPA izdošanās ir ļoti svarīga tautsaimnieciskā, monetārā un arī politiskā aspektā.” | “SEPA izdošanās ir ļoti svarīga tautsaimnieciskā un arī politiskā aspektā.” |
| Paskaidrojums


  SEPA ir ekonomiski un politiski nozīmīga, bet tā nespēlē svarīgu lomu monetārajā politikā, un tādēļ vārdu “monetārā” jāsvītro. |
| 2.
     
  grozījums |
| Ierosinātas regulas 6. apsvēruma trešais teikums un jauns ceturtais teikums |
| “Šo noteikumu darbības jomā nebūtu jāiekļauj naudas pārvedumi, iekšēji apstrādāti maksājumi, lielas vērtības maksājumu darījumi starp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un maksājumi pa mobilo telefonu, jo šie maksājumu pakalpojumi nav salīdzināmi ar kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem.” | “Šo noteikumu darbības jomā nebūtu jāiekļauj naudas pārvedumi, iekšēji apstrādāti maksājumi, lielas vērtības maksājumu darījumi starp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un maksājumi pa mobilo telefonu, jo šie maksājumu pakalpojumi nav salīdzināmi ar kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem, kā tie definēti šajā regulā.”Maksājumu darījumiem, kas tiek apstrādāti liela apjoma maksājumu sistēmās un par kuriem tur tiek veikti norēķini, arī nav jāietilpst šīs regulas piemērošanas jomā. |
| Paskaidrojums


  ECB iesaka pievienot “kā tie definēti šajā regulā”, lai precizētu, ka naudas pārvedumi, iekšēji apstrādāti maksājumi utt. nav kredīta pārvedumi un tiešie debeti ierosinātās regulas izpratnē. ECB ieteiktā jaunā ceturtā teikuma paskaidrojumu sk. 5. grozījumā. |
| 3.
     
  grozījums |
| Ierosinātas regulas 9. apsvēruma otrais teikums |
| “Lai radītu integrētu tirgu euro elektronisko maksājumu sistēmām, ir būtiski, lai kredīta pārvedumu un tiešo debetu apstrādi netraucētu tehniski šķēršļi un lai tā norisinātos atbilstīgi shēmai, kuras pamatnoteikumus ievēro lielākā daļa maksājumu pakalpojumu sniedzēju no lielākās daļas dalībvalstu, un tie ir vienādi gan attiecībā uz pārrobežu, gan pilnīgi iekšzemes kredīta pārveduma un tiešā debeta darījumiem.” | “Lai radītu integrētu tirgu euro elektronisko maksājumu sistēmām, ir būtiski, lai kredīta pārvedumu un tiešo debetu apstrādi netraucētu tehniski šķēršļi, lai tā norisinātos atbilstīgi shēmai, kuras pamatnoteikumus ievēro lielākā daļa maksājumu pakalpojumu sniedzēju no lielākās daļas dalībvalstu, kuru valūta ir euro, un lai tie ir vienādi gan attiecībā uz pārrobežu, gan pilnīgi iekšzemes kredīta pārveduma un tiešā debeta darījumiem.” |
| Paskaidrojums


  Sadarbspēja ir būtiska, lai nodrošinātu, ka maksājumi var tikt efektīvi apstrādāti visā Savienībā. Divu veidu prasības, t. i., ka tiek piemēroti nacionālie un pārrobežu noteikumi un tiek prasīta vairākuma piedalīšanās ierosinātās regulas 9. apsvērumā un 4. panta 1. punktā, ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka maksājumu shēmas, kļūst par visas Eiropas shēmām. Tomēr ņemot vērā jaunu maksājumu pakalpojumu attīstību, tas, ka noteikumus ievēro maksājumu pakalpojumu sniedzēji dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, var netikt uzskatīts par prioritāti, jo euro darījumu skaits dažās no šīm dalībvalstīm ir zems. Tādēļ tiek ieteikts nosacījumu 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā (sk. 14. grozījumu) un, attiecīgi, 9. apsvērumā attiecināt tikai uz lielāko daļu maksājumu pakalpojumu sniedzēju lielākajā daļā dalībvalstu, kuru valūta ir euro. Tam jānovērš nenovēršami šķēršļi, uzsākot inovatīvus kredīta pārveduma un tiešā debeta pakalpojumus, un jānodrošina šo pakalpojumu ieviešana visā Eiropā. |
| 4.
     
  grozījums |
| Ierosinātas regulas 16. apsvēruma pirmais teikums |
| “Dažās dalībvalstīs ir atsevišķi maksāšanas līdzekļi, kas ir kredīta pārvedumi vai tiešie debeti, bet kuriem ir ļoti specifiskas funkcijas – parasti vēsturisku vai juridisku iemeslu dēļ.” | “Dažās dalībvalstīs ir atsevišķi maksāšanas līdzekļi, kas ir klasificēti kā kredīta pārvedumi vai tiešie debeti, bet kuriem ir ļoti specifiskas funkcijas – parasti vēsturisku vai juridisku iemeslu dēļ.” |
| Paskaidrojums


  Šī ieteikuma mērķis ir precizēt, ka daži maksāšanas līdzekļi tiek klasificēti kā kredīta pārvedumi vai tiešie debeti neatkarīgi no tā, kādas ir to specifiskās funkcijas. |
| 5.
     
  grozījums |
| Ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts |
| “2.   Šī regula neattiecas uz:
  [...]






  b) | maksājumu darījumiem, kurus apstrādā un nokārto lielas vērtības maksājumu sistēmās un kuros gan maksājuma sācējs, gan galīgais saņēmējs ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji;” |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

1.
     
  grozījums

Ierosinātas regulas 2. apsvēruma pirmais teikums

“SEPA izdošanās ir ļoti svarīga tautsaimnieciskā, monetārā un arī politiskā aspektā.”

“SEPA izdošanās ir ļoti svarīga tautsaimnieciskā un arī politiskā aspektā.”

Paskaidrojums

SEPA ir ekonomiski un politiski nozīmīga, bet tā nespēlē svarīgu lomu monetārajā politikā, un tādēļ vārdu “monetārā” jāsvītro.

2.
     
  grozījums

Ierosinātas regulas 6. apsvēruma trešais teikums un jauns ceturtais teikums

“Šo noteikumu darbības jomā nebūtu jāiekļauj naudas pārvedumi, iekšēji apstrādāti maksājumi, lielas vērtības maksājumu darījumi starp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un maksājumi pa mobilo telefonu, jo šie maksājumu pakalpojumi nav salīdzināmi ar kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem.”

“Šo noteikumu darbības jomā nebūtu jāiekļauj naudas pārvedumi, iekšēji apstrādāti maksājumi, lielas vērtības maksājumu darījumi starp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un maksājumi pa mobilo telefonu, jo šie maksājumu pakalpojumi nav salīdzināmi ar kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem, kā tie definēti šajā regulā.”Maksājumu darījumiem, kas tiek apstrādāti liela apjoma maksājumu sistēmās un par kuriem tur tiek veikti norēķini, arī nav jāietilpst šīs regulas piemērošanas jomā.

Paskaidrojums

ECB iesaka pievienot “kā tie definēti šajā regulā”, lai precizētu, ka naudas pārvedumi, iekšēji apstrādāti maksājumi utt. nav kredīta pārvedumi un tiešie debeti ierosinātās regulas izpratnē. ECB ieteiktā jaunā ceturtā teikuma paskaidrojumu sk. 5. grozījumā.

3.
     
  grozījums

Ierosinātas regulas 9. apsvēruma otrais teikums

“Lai radītu integrētu tirgu euro elektronisko maksājumu sistēmām, ir būtiski, lai kredīta pārvedumu un tiešo debetu apstrādi netraucētu tehniski šķēršļi un lai tā norisinātos atbilstīgi shēmai, kuras pamatnoteikumus ievēro lielākā daļa maksājumu pakalpojumu sniedzēju no lielākās daļas dalībvalstu, un tie ir vienādi gan attiecībā uz pārrobežu, gan pilnīgi iekšzemes kredīta pārveduma un tiešā debeta darījumiem.”

“Lai radītu integrētu tirgu euro elektronisko maksājumu sistēmām, ir būtiski, lai kredīta pārvedumu un tiešo debetu apstrādi netraucētu tehniski šķēršļi, lai tā norisinātos atbilstīgi shēmai, kuras pamatnoteikumus ievēro lielākā daļa maksājumu pakalpojumu sniedzēju no lielākās daļas dalībvalstu, kuru valūta ir euro, un lai tie ir vienādi gan attiecībā uz pārrobežu, gan pilnīgi iekšzemes kredīta pārveduma un tiešā debeta darījumiem.”

Paskaidrojums

Sadarbspēja ir būtiska, lai nodrošinātu, ka maksājumi var tikt efektīvi apstrādāti visā Savienībā. Divu veidu prasības, t. i., ka tiek piemēroti nacionālie un pārrobežu noteikumi un tiek prasīta vairākuma piedalīšanās ierosinātās regulas 9. apsvērumā un 4. panta 1. punktā, ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka maksājumu shēmas, kļūst par visas Eiropas shēmām. Tomēr ņemot vērā jaunu maksājumu pakalpojumu attīstību, tas, ka noteikumus ievēro maksājumu pakalpojumu sniedzēji dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, var netikt uzskatīts par prioritāti, jo euro darījumu skaits dažās no šīm dalībvalstīm ir zems. Tādēļ tiek ieteikts nosacījumu 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā (sk. 14. grozījumu) un, attiecīgi, 9. apsvērumā attiecināt tikai uz lielāko daļu maksājumu pakalpojumu sniedzēju lielākajā daļā dalībvalstu, kuru valūta ir euro. Tam jānovērš nenovēršami šķēršļi, uzsākot inovatīvus kredīta pārveduma un tiešā debeta pakalpojumus, un jānodrošina šo pakalpojumu ieviešana visā Eiropā.

4.
     
  grozījums

Ierosinātas regulas 16. apsvēruma pirmais teikums

“Dažās dalībvalstīs ir atsevišķi maksāšanas līdzekļi, kas ir kredīta pārvedumi vai tiešie debeti, bet kuriem ir ļoti specifiskas funkcijas – parasti vēsturisku vai juridisku iemeslu dēļ.”

“Dažās dalībvalstīs ir atsevišķi maksāšanas līdzekļi, kas ir klasificēti kā kredīta pārvedumi vai tiešie debeti, bet kuriem ir ļoti specifiskas funkcijas – parasti vēsturisku vai juridisku iemeslu dēļ.”

Paskaidrojums

Šī ieteikuma mērķis ir precizēt, ka daži maksāšanas līdzekļi tiek klasificēti kā kredīta pārvedumi vai tiešie debeti neatkarīgi no tā, kādas ir to specifiskās funkcijas.

5.
     
  grozījums

Ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts

“2.   Šī regula neattiecas uz:

[...]

b)

maksājumu darījumiem, kurus apstrādā un nokārto lielas vērtības maksājumu sistēmās un kuros gan maksājuma sācējs, gan galīgais saņēmējs ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji;”

“2.   Šī regula neattiecas uz:

[...]

| b) | maksājumu darījumiem, kurus apstrādā un nokārto lielas vērtības maksājumu sistēmās;” |
| --- | --- |

b)

maksājumu darījumiem, kurus apstrādā un nokārto lielas vērtības maksājumu sistēmās;”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

SEPA nekad nav attiekusies uz maksājumiem, kas tiek veikti, izmantojot liela apjoma maksājumu sistēmas, un tāpēc tie jāizslēdz no ierosinātās regulas piemērošanas jomas. Šajā sakarā ierosinātajai regulai nepārprotami jākoncentrējas uz liela skaita, bet neliela apjoma maksājumiem, jo liela apjoma maksājumu sistēmu iekļaušanai atšķirīgo pakalpojumu līmeņu dēļ būtu vajadzīgs atsevišķs sarežģītāks Savienības akts. Ņemot vērā liela apjoma maksājumu sistēmu sarežģītību, tehniskās grūtības, ar kurām banku nozarei būtu jāsakaras šādas pārejas dēļ, un to, ka neliela apjoma maksājumi, par kuriem norēķini notiek liela apjoma maksājumu sistēmās, ir mazāk nekā 1 % no kopējā neliela apjoma maksājumu skaita euro zonā, ECB neredz vajadzību pieņemt šādu Savienības aktu.

nekad nav attiekusies uz maksājumiem, kas tiek veikti, izmantojot liela apjoma maksājumu sistēmas, un tāpēc tie jāizslēdz no ierosinātās regulas piemērošanas jomas. Šajā sakarā ierosinātajai regulai nepārprotami jākoncentrējas uz liela skaita, bet neliela apjoma maksājumiem, jo liela apjoma maksājumu sistēmu iekļaušanai atšķirīgo pakalpojumu līmeņu dēļ būtu vajadzīgs atsevišķs sarežģītāks Savienības akts. Ņemot vērā liela apjoma maksājumu sistēmu sarežģītību, tehniskās grūtības, ar kurām banku nozarei būtu jāsakaras šādas pārejas dēļ, un to, ka neliela apjoma maksājumi, par kuriem norēķini notiek liela apjoma maksājumu sistēmās, ir mazāk nekā 1 % no kopējā neliela apjoma maksājumu skaita euro zonā, ECB neredz vajadzību pieņemt šādu Savienības aktu.

Tomēr pildot savas funkcijas saskaņā ar ECBS Statūtu 3.1. panta ceturto ievilkumu un 22. pantu, ECB un nacionālās centrālās bankas (NCB), kā Eiropas Automatizētās reālā laika bruto norēķinu sistēmas (TARGET2) komponentsistēmu operatori, pašlaik kā stratēģiski svarīgu apsver ISO20022 XML standartu ieviešanu TARGET2.

Tomēr pildot savas funkcijas saskaņā ar ECBS Statūtu 3.1. panta ceturto ievilkumu un 22. pantu, ECB un nacionālās centrālās bankas (NCB), kā Eiropas Automatizētās reālā laika bruto norēķinu sistēmas

komponentsistēmu operatori, pašlaik kā stratēģiski svarīgu apsver ISO20022 XML standartu ieviešanu

6.
     
  grozījums

6.

grozījums

Ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts

“2.   Šī regula neattiecas uz:

[...]

| c) | maksājumu darījumiem ar maksājumu karti, ieskaitot skaidras naudas izņemšanu no maksājumu konta, ja vien to rezultāts nav kredīta pārvedums vai tiešais debets ar pamata bankas konta numuru (BBAN) vai starptautisko bankas konta numuru (IBAN) identificētā maksājumu kontā vai no tā;” |
| --- | --- |

c)

maksājumu darījumiem ar maksājumu karti, ieskaitot skaidras naudas izņemšanu no maksājumu konta, ja vien to rezultāts nav kredīta pārvedums vai tiešais debets ar pamata bankas konta numuru (BBAN) vai starptautisko bankas konta numuru (IBAN) identificētā maksājumu kontā vai no tā;”

“2.   Šī regula neattiecas uz:

[...]

| c) | Maksājumu karšu, ieskaitot skaidras naudas izņemšanu no maksājumu konta;” |
| --- | --- |

c)

Maksājumu karšu, ieskaitot skaidras naudas izņemšanu no maksājumu konta;”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

ECB piekrīt, ka karšu maksājumi un skaidras naudas izņemšana jāatbrīvo no ierosinātas regulas piemērošanas, tomēr karšu maksājumu, izņemot naudas izņemšanu no norēķinu konta, rezultātā vienmēr notiek kredīta pārvedums vai tiešais debets uz vai no norēķinu konta, ko apzīmē ar BBAN vai IBAN. Turklāt uz karšu maksājumiem neattiecas Komisijas ietekmes novērtējums, kas pievienots ierosinātajai regulai, no kā var secināt, ka karšu maksājumi nav iekļauti ierosinātas regulas piemērošanas jomā. Attiecīgi, ECB iesaka svītrot atsauci uz BBAN un IBAN izmantošanu, lai novērstu interpretāciju, ka karšu maksājumi faktiski iekļauti ierosinātajā regulā, kas ir pretrunā šīs normas pamatā esošajam nolūkam.

ECB piekrīt, ka karšu maksājumi un skaidras naudas izņemšana jāatbrīvo no ierosinātas regulas piemērošanas, tomēr karšu maksājumu, izņemot naudas izņemšanu no norēķinu konta, rezultātā vienmēr notiek kredīta pārvedums vai tiešais debets uz vai no norēķinu konta, ko apzīmē ar BBAN vai IBAN. Turklāt uz karšu maksājumiem neattiecas Komisijas ietekmes novērtējums, kas pievienots ierosinātajai regulai, no kā var secināt, ka karšu maksājumi nav iekļauti ierosinātas regulas piemērošanas jomā. Attiecīgi, ECB iesaka svītrot atsauci uz BBAN un IBAN izmantošanu, lai novērstu interpretāciju, ka karšu maksājumi faktiski iekļauti ierosinātajā regulā, kas ir pretrunā šīs normas pamatā esošajam nolūkam

7.
     
  grozījums

7.

grozījums

Ierosinātās regulas 1. panta 4. punkts (jauns)

Pašlaik teksta nav.

“4.   Šo regulu nepiemēro Eiropas Centrālajai bankai un nacionālajām centrālajām bankām, ja tās rīkojas monetārās iestādes vai citā publiskas iestādes statusā.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Darbības, ko ECB vai nacionālā centrālā banka veic saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punkta ceturto ievilkumu un ECBS Statūtu 3. pantu, jāatbrīvo no ierosinātās regulas piemērošanas, ņemot vērā centrālo banku neatkarību (sk. Līguma 130. pantu). Šajā sakarā ECB iesaka ierosinātajā regulā iekļaut tādu pašu atbrīvojumu, kāds iekļauts 1. panta 1. punkta e) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvā 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (2)
  .

Darbības, ko ECB vai nacionālā centrālā banka veic saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punkta ceturto ievilkumu un ECBS Statūtu 3. pantu, jāatbrīvo no ierosinātās regulas piemērošanas, ņemot vērā centrālo banku neatkarību (sk. Līguma 130. pantu). Šajā sakarā ECB iesaka ierosinātajā regulā iekļaut tādu pašu atbrīvojumu, kāds iekļauts 1. panta 1. punkta e) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvā 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (2

8.
     
  grozījums

8.

grozījums

Ierosinātās regulas 2. pants (jauna definīcija)

Pašlaik teksta nav.

“ “norēķinu karte” ir ierīce, kas ļauj maksātājam i) veikt maksājuma darījumus ar karti pieņemošas ierīces palīdzību vai attālināti, t. sk. izmantojot pastu, telefonu vai internetu, vai ii) izņemt skaidru naudu bankomātā”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

ECB saprot, ka ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta mērķis ir no ierosinātās regulas piemērošanas jomas izslēgt tradicionālos karšu darījumus, tajā pašā laikā iekļaujot darījumus, kuros norēķinu karte galvenokārt tiek izmantota maksātāja identifikācijai, tiem iniciējot tiešā debeta vai kredīta pārveduma darījumu. Tā kā galīgie norēķini par lielāko daļu maksājumu ar karti tiek veikti, izmantojot kredīta pārvedumu vai tiešo debetu, pašreizējais formulējums var tikt interpretēts kā tāds, kas aptver darījumus ar kartēm vispār. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību ECB iesaka iekļaut norēķinu kartes definīciju un pārstrādāt ierosinātās regulas 7. panta 2. punktu, paredzot atbrīvojumu tiešā debeta darījumiem, kas iniciēti ar karti pārdošanas punktā (sk. 17. grozījumu). Turklāt ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts no tās piemērošanas atbrīvo maksājuma darījumus, ko veic, izmantojot norēķinu karti, bet tas šo karti nedefinē.

ECB saprot, ka ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta mērķis ir no ierosinātās regulas piemērošanas jomas izslēgt tradicionālos karšu darījumus, tajā pašā laikā iekļaujot darījumus, kuros norēķinu karte galvenokārt tiek izmantota maksātāja identifikācijai, tiem iniciējot tiešā debeta vai kredīta pārveduma darījumu. Tā kā galīgie norēķini par lielāko daļu maksājumu ar karti tiek veikti, izmantojot kredīta pārvedumu vai tiešo debetu, pašreizējais formulējums var tikt interpretēts kā tāds, kas aptver darījumus ar kartēm vispār. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību ECB iesaka iekļaut norēķinu kartes definīciju un pārstrādāt ierosinātās regulas 7. panta 2. punktu, paredzot atbrīvojumu tiešā debeta darījumiem, kas iniciēti ar karti pārdošanas punktā (sk. 17. grozījumu). Turklāt ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts no tās piemērošanas atbrīvo maksājuma darījumus, ko veic, izmantojot norēķinu karti, bet tas šo karti nedefinē

9.
     
  grozījums

9.

grozījums

Ierosinātās regulas 2. pants (jauna definīcija)

Pašlaik teksta nav.

“ “liela apjoma maksājumu sistēmas” ir maksājumu sistēmas, kuru galvenais mērķis ir apstrādāt un veikt klīringu un/vai norēķinus par atsevišķiem augstas prioritātes un galvenokārt liela apjoma maksājumu darījumiem”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātās regulas jaunajā ieteiktajā 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (sk. 5. grozījumu) iekļauts termins “liela apjoma maksājumu sistēmas”, kas jādefinē.

Ierosinātās regulas jaunajā ieteiktajā 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (sk. 5. grozījumu) iekļauts termins “liela apjoma maksājumu sistēmas”, kas jādefinē

10.
     
  grozījums

10.

grozījums

Ierosinātās regulas 2. pants (jauna definīcija)

Pašlaik teksta nav.

“ “neliela apjoma maksājumu sistēmas” ir maksājumu sistēmas, kuru galvenais mērķis ir apstrādāt un veikt klīringu un/vai norēķinus par maksājumu darījumiem, kas apkopoti nosūtīšanai un galvenokārt ir maza apjoma zemas prioritātes maksājumi.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātās regulas 4. panta 2. punkts atsaucas uz maksājumu sistēmu sadarbspēju, kam būtu jāattiecas tikai uz neliela apjoma maksājumu sistēmām (sk. 15. grozījumu). Tādēļ jādefinē termins “neliela apjoma maksājumu sistēmas”.

Ierosinātās regulas 4. panta 2. punkts atsaucas uz maksājumu sistēmu sadarbspēju, kam būtu jāattiecas tikai uz neliela apjoma maksājumu sistēmām (sk. 15. grozījumu). Tādēļ jādefinē termins “neliela apjoma maksājumu sistēmas”

11.
     
  grozījums

11.

grozījums

Ierosinātās regulas 2. panta 1. punkts

| “(1) | “kredīta pārvedums” ir maksājumu pakalpojums iemaksai maksājuma saņēmēja maksājumu kontā, kur maksājuma darījumu vai maksājuma darījumu virkni ierosina maksātājs uz savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam dotas piekrišanas pamata;” |
| --- | --- |

“(1)

“kredīta pārvedums” ir maksājumu pakalpojums iemaksai maksājuma saņēmēja maksājumu kontā, kur maksājuma darījumu vai maksājuma darījumu virkni ierosina maksātājs uz savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam dotas piekrišanas pamata;”

| “(1) | “kredīta pārvedums” ir maksājumu pakalpojums iemaksai maksājuma saņēmēja maksājumu kontā, kur maksājuma darījumu vai maksājuma darījumu virkni ierosina maksātājs uz savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam dotarīkojuma pamata;” |
| --- | --- |

“(1)

“kredīta pārvedums” ir maksājumu pakalpojums iemaksai maksājuma saņēmēja maksājumu kontā, kur maksājuma darījumu vai maksājuma darījumu virkni ierosina maksātājs uz savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam dotarīkojuma pamata;”

rīkojuma

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tā kā kredīta pārvedumam nepieciešams veikt noteiktas darbības, kas ir vairāk nekā maksātāja vienkārša piekrišana, kredīta pārveduma definīcijai jābūt konkrētākai.

Tā kā kredīta pārvedumam nepieciešams veikt noteiktas darbības, kas ir vairāk nekā maksātāja vienkārša piekrišana, kredīta pārveduma definīcijai jābūt konkrētākai

12.
     
  grozījums

12.

grozījums

Ierosinātās regulas 2. panta 2. punkts

| “(2) | “tiešais debets” ir maksājumu pakalpojums naudas izmaksai no maksātāja maksājumu konta, kurā maksājuma darījumu ierosina maksājuma saņēmējs uz maksātāja piekrišanas pamata;” |
| --- | --- |

“(2)

“tiešais debets” ir maksājumu pakalpojums naudas izmaksai no maksātāja maksājumu konta, kurā maksājuma darījumu ierosina maksājuma saņēmējs uz maksātāja piekrišanas pamata;”

| “(2) | “tiešais debets” ir maksājumu pakalpojums naudas izmaksai no maksātāja maksājumu konta, kurā maksājuma darījumu ierosina maksājuma saņēmējs uz maksātāja piekrišanas pamata, kas tiek sniegta maksājuma saņēmējam, maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam vai paša maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam;” |
| --- | --- |

“(2)

“tiešais debets” ir maksājumu pakalpojums naudas izmaksai no maksātāja maksājumu konta, kurā maksājuma darījumu ierosina maksājuma saņēmējs uz maksātāja piekrišanas pamata, kas tiek sniegta maksājuma saņēmējam, maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam vai paša maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam;”

kas tiek sniegta maksājuma saņēmējam, maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam vai paša maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Lai nodrošinātu saskaņotību ar citiem sekundārajiem Savienības aktiem un juridiskās noteiktības dēļ, tiek ieteikts saskaņot “tiešā debeta” definīciju ierosinātajā regulā ar definīciju, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 924/2009 2. panta 14. punktā un Direktīvas 2007/64/EK 4. panta 28. punktā.

Lai nodrošinātu saskaņotību ar citiem sekundārajiem Savienības aktiem un juridiskās noteiktības dēļ, tiek ieteikts saskaņot “tiešā debeta” definīciju ierosinātajā regulā ar definīciju, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 924/2009 2. panta 14. punktā un Direktīvas 2007/64/EK 4. panta 28. punktā

13.
     
  grozījums

13.

grozījums

Ierosinātās regulas 2. panta 7. punkts

| “(7) | “maksājumu shēma” ir shēmas dalībnieku savstarpējo maksājumu izdarīšanas noteikumu, prakses un standartu kopums, kas ir nošķirts no jebkādas infrastruktūras vai maksājumu sistēmas, kura atbalsta tās darbību dalībvalstu starpā un dalībvalstu iekšienē;” |
| --- | --- |

“(7)

“maksājumu shēma” ir shēmas dalībnieku savstarpējo maksājumu izdarīšanas noteikumu, prakses un standartu kopums, kas ir nošķirts no jebkādas infrastruktūras vai maksājumu sistēmas, kura atbalsta tās darbību dalībvalstu starpā un dalībvalstu iekšienē;”

| “(7) | “maksājumu shēma” ir noteikumu, prakses un standartu kopums maksājumu darījumu izpildei, par kuru vienojušies pakalpojumu sniedzēji;” |
| --- | --- |

“(7)

“maksājumu shēma” ir noteikumu, prakses un standartu kopums maksājumu darījumu izpildei, par kuru vienojušies pakalpojumu sniedzēji;”

maksājumu darījumu izpildei

par kuru vienojušies pakalpojumu sniedzēji

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Lai nodrošinātu saskaņotību ar citiem sekundārajiem Savienības tiesību aktiem un juridiskās noteiktības dēļ, “maksājumu shēmas” definīciju ierosinātajā regulā jāsaskaņo ar “tiešā debeta shēmas” definīciju, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 924/2009 2. panta 15. punktā, ņemot vērā abās definīcijās iekļauto kopējo shēmas jēdzienu.

Lai nodrošinātu saskaņotību ar citiem sekundārajiem Savienības tiesību aktiem un juridiskās noteiktības dēļ, “maksājumu shēmas” definīciju ierosinātajā regulā jāsaskaņo ar “tiešā debeta shēmas” definīciju, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 924/2009 2. panta 15. punktā, ņemot vērā abās definīcijās iekļauto kopējo shēmas jēdzienu

14.
     
  grozījums

14.

grozījums

Ierosinātās regulas 4. panta 1. punkts

“1.   Maksājumu pakalpojumu sniedzēji kredīta pārvedumus un tiešos debetus veic maksājumu shēmā, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tās noteikumi ir vienādi gan iekšzemes, gan pārrobežu kredīta pārvedumiem un tiešā debeta darījumiem starp dalībvalstīm un dalībvalstu iekšienē; |
| --- | --- |

a)

tās noteikumi ir vienādi gan iekšzemes, gan pārrobežu kredīta pārvedumiem un tiešā debeta darījumiem starp dalībvalstīm un dalībvalstu iekšienē;

| b) | shēmas dalībnieki pārstāv maksājumu pakalpojumu sniedzēju vairākumu vairākumā dalībvalstu.” |
| --- | --- |

b)

shēmas dalībnieki pārstāv maksājumu pakalpojumu sniedzēju vairākumu vairākumā dalībvalstu.”

“1.   Maksājumu pakalpojumu sniedzēji kredīta pārvedumus un tiešos debetus veic maksājumu shēmā, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tās noteikumi ir vienādi gan iekšzemes, gan pārrobežu kredīta pārvedumiem un tiešā debeta darījumiem starp dalībvalstīm un dalībvalstu iekšienē; |
| --- | --- |

a)

tās noteikumi ir vienādi gan iekšzemes, gan pārrobežu kredīta pārvedumiem un tiešā debeta darījumiem starp dalībvalstīm un dalībvalstu iekšienē;

| b) | shēmas dalībnieki pārstāv maksājumu pakalpojumu sniedzēju vairākumu vairākumā dalībvalstu, kuru valūta ir euro.” |
| --- | --- |

b)

shēmas dalībnieki pārstāv maksājumu pakalpojumu sniedzēju vairākumu vairākumā dalībvalstu, kuru valūta ir euro.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. 3. grozījuma paskaidrojumus.

Sk. 3. grozījuma paskaidrojumus

15.
     
  grozījums

15.

grozījums

Ierosinātās regulas 4. panta 2. punkts

“2.   Maksājumu sistēmām un attiecīgos gadījumos maksājumu shēmām jābūt tehniski sadarbspējīgām, izmantojot starptautisko un Eiropas standartizācijas organizāciju izstrādātus standartus.”

“2.   Neliela apjoma
  maksājumu sistēmām jābūt tehniski sadarbspējīgām, izmantojot starptautisko un Eiropas standartizācijas organizāciju izstrādātus standartus.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātās regulas 4. panta 2. punkts prasa maksājumu sistēmu un (attiecīgos gadījumos) maksājumu shēmu tehnisko sadarbspēju, precīzi nedefinējot, ko nozīmē šāda sadarbspēja. Ideālā gadījumā būtu nepieciešams precīzāks šī termina nozīmes formulējums. Tā kā tāda nav, ECB iesaka svītrot atsauci uz maksājumu shēmām, jo šādu shēmu tehniska sadarbspēja netiek uzskatīta par praksē īstenojamu. Vēl svarīgāk ir tas, ka neliela apjoma maksājumu sistēmas un liela apjoma maksājumu sistēmas ir ļoti atšķirīgas no apstrādes, klīringa un norēķinu viedokļa, neskatoties uz to, ka abu veidu sistēmas var tikt izmantotas, lai apstrādātu neliela apjoma maksājumu darījumus. Runājot vispārīgāk, neliela apjoma maksājumu sistēmas izmanto liela apjoma maksājumu sistēmas, lai norēķinātos par to saistību atlikumiem. Ir skaidrs, ka sadarbspēju var sagaidīt tikai no viena veida maksājumu sistēmām. Neliela apjoma maksājumu sistēmu un liela apjoma maksājumu sistēmu sadarbspējas pieprasīšana ne tikai liks uzdot jautājumu par proporcionalitātes principa ievērošanu, jo neliela apjoma maksājumi, kas tiek veikti caur tādām liela apjoma maksājumu sistēmām kā TARGET2 vai EURO1, ir mazāk kā 1 % no kopējā neliela apjoma maksājumu skaita euro zonā, bet var būt par pamatu arī neplānotiem blakus efektiem no riska un stabilitātes viedokļa.

Ierosinātās regulas 4. panta 2. punkts prasa maksājumu sistēmu un (attiecīgos gadījumos) maksājumu shēmu tehnisko sadarbspēju, precīzi nedefinējot, ko nozīmē šāda sadarbspēja. Ideālā gadījumā būtu nepieciešams precīzāks šī termina nozīmes formulējums. Tā kā tāda nav, ECB iesaka svītrot atsauci uz maksājumu shēmām, jo šādu shēmu tehniska sadarbspēja netiek uzskatīta par praksē īstenojamu. Vēl svarīgāk ir tas, ka neliela apjoma maksājumu sistēmas un liela apjoma maksājumu sistēmas ir ļoti atšķirīgas no apstrādes, klīringa un norēķinu viedokļa, neskatoties uz to, ka abu veidu sistēmas var tikt izmantotas, lai apstrādātu neliela apjoma maksājumu darījumus. Runājot vispārīgāk, neliela apjoma maksājumu sistēmas izmanto liela apjoma maksājumu sistēmas, lai norēķinātos par to saistību atlikumiem. Ir skaidrs, ka sadarbspēju var sagaidīt tikai no viena veida maksājumu sistēmām. Neliela apjoma maksājumu sistēmu un liela apjoma maksājumu sistēmu sadarbspējas pieprasīšana ne tikai liks uzdot jautājumu par proporcionalitātes principa ievērošanu, jo neliela apjoma maksājumi, kas tiek veikti caur tādām liela apjoma maksājumu sistēmām kā

vai

ir mazāk kā 1 % no kopējā neliela apjoma maksājumu skaita euro zonā, bet var būt par pamatu arī neplānotiem blakus efektiem no riska un stabilitātes viedokļa.

16.
     
  grozījums

16.

grozījums

Ierosinātās regulas 5. panta 1. un 2. punkts.

“1.   Ne vēlāk kā [ierakstīt konkrētu datumu 12 mēnešus pēc šās regulas stāšanās spēkā] kredīta pārvedumi veicami saskaņā ar pielikuma 1. un 2. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām.

2.   Ne vēlāk kā [ierakstīt konkrētu datumu 24 mēnešus pēc šās regulas stāšanās spēkā] tiešie debeti veicami saskaņā ar 6. pantu un pielikuma 1. un 3. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām.”

“1.   Ne vēlāk kā 2013. gada 31. janvārī kredīta pārvedumi veicami saskaņā ar pielikuma 1. un 2. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām.

2.   Ne vēlāk kā 2014. gada 31. janvārī tiešie debeti veicami saskaņā ar 6. pantu un pielikuma 1. un 3. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

ECB piekrīt, ka prasībām attiecībā uz kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem jāstājas spēkā visai drīz, jo īpaši paturot prātā, ka SEPA kredīta pārvedumi tika uzsākti 2008. gada janvārī, bet SEPA tiešais debets – 2009. gada novembrī. Ņemot vērā maksājumu nozarei vajadzīgo pietiekami ilgo sagatavošanās laiku, ECB iesaka noteikt konkrētus datumus, kas kredīta pārvedumu gadījumā būtu vēlams 2013. gada janvāra beigās, bet tiešo debetu gadījumā 2014. gada janvāra beigās.

ECB piekrīt, ka prasībām attiecībā uz kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem jāstājas spēkā visai drīz, jo īpaši paturot prātā, ka

kredīta pārvedumi tika uzsākti 2008. gada janvārī, bet

tiešais debets – 2009. gada novembrī. Ņemot vērā maksājumu nozarei vajadzīgo pietiekami ilgo sagatavošanās laiku, ECB iesaka noteikt konkrētus datumus, kas kredīta pārvedumu gadījumā būtu vēlams 2013. gada janvāra beigās, bet tiešo debetu gadījumā 2014. gada janvāra beigās.

17.
     
  grozījums

17.

grozījums

Ierosinātās regulas 7. panta 2. punkts

“2.   Dalībvalstis var ļaut savām kompetentajām iestādēm līdz [ierakstīt konkrētu datumu 60 mēnešus pēc šās regulas spēkā stāšanās] no visām vai dažām 5. panta 1., 2. un 3. punktā izklāstītajām prasībām atbrīvot maksājumu darījumus, kas sākti ar maksājumu karti pārdošanas punktā, kuru rezultāts ir tiešais debets no maksājumu konta, kas identificēts ar BBAN vai IBAN.”

“2.   Dalībvalstis var ļaut savām kompetentajām iestādēm līdz [ierakstīt konkrētu datumu 60 mēnešus pēc šās regulas spēkā stāšanās] no visām vai dažām 5. panta 1.–3. punktā izklāstītajām prasībām atbrīvot maksājumu darījumus, kas sākti ar maksājumu karti pārdošanas punktā, kuru rezultāts ir tiešā debeta darījums.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Sk. 8. un 20. grozījuma paskaidrojumus.

Sk. 8. un 20. grozījuma paskaidrojumus

18.
     
  grozījums

18.

grozījums

Ierosinātās regulas 12. panta 1. punkts

“1.   Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt 5. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus. Ja ir nenovēršami steidzami iemesli, piemēro 15. pantu.”

“1.   Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt 5. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus. Komisija deleģēto aktu projektus izstrādā, cieši sadarbojoties ar Eurosistēmu un, attiecīgos gadījumos, pārējiem ECBS dalībniekiem, kā arī apspriežoties ar pakalpojumu sniedzējiem un lietotāju pārstāvjiem. Ja ir nenovēršami steidzami iemesli, piemēro 15. pantu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Lai novērstu jaunu un inovatīvu maksājumu līdzekļu izstrādes kavēšanu, ir ļoti svarīgi, ka deleģētajos aktos noteiktās tehniskās prasības var bez kavēšanās un efektīvi grozīt. Tai deleģētās pilnvaras Komisija īsteno cieši sadarbojoties ar Eurosistēmu un, attiecīgos gadījumos, pārējiem ECBS dalībniekiem, kā arī apspriežoties ar maksājumu nozari un citām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka grozījumi tiek plānoti, ņemot vērā maksājumu nozares biznesa ciklus.

Lai novērstu jaunu un inovatīvu maksājumu līdzekļu izstrādes kavēšanu, ir ļoti svarīgi, ka deleģētajos aktos noteiktās tehniskās prasības var bez kavēšanās un efektīvi grozīt. Tai deleģētās pilnvaras Komisija īsteno cieši sadarbojoties ar Eurosistēmu un, attiecīgos gadījumos, pārējiem ECBS dalībniekiem, kā arī apspriežoties ar maksājumu nozari un citām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka grozījumi tiek plānoti, ņemot vērā maksājumu nozares biznesa ciklus

19.
     
  grozījums

19.

grozījums

Ierosinātās regulas pielikuma 1. punkta d) apakšpunkts

| “d) | Pārveduma informācijas datu laukā ir jābūt vietai 140 rakstzīmēm. Maksājumu shēmām var paredzēt lielāku skaitu rakstzīmju, izņemot gadījumu, kad informācijas pārsūtīšanai izmantojamajai ierīcei ir tehniski ierobežojumi rakstzīmju skaita ziņā – tad piemēro ierīces tehnisko limitu.” |
| --- | --- |

“d)

Pārveduma informācijas datu laukā ir jābūt vietai 140 rakstzīmēm. Maksājumu shēmām var paredzēt lielāku skaitu rakstzīmju, izņemot gadījumu, kad informācijas pārsūtīšanai izmantojamajai ierīcei ir tehniski ierobežojumi rakstzīmju skaita ziņā – tad piemēro ierīces tehnisko limitu.”

| “d) | Pārveduma informācijas datu laukā ir jābūt vietai vismaz 140 rakstzīmēm. Maksājumu shēmām var paredzēt lielāku skaitu rakstzīmju, izņemot gadījumu, kad informācijas pārsūtīšanai izmantojamajai ierīcei ir tehniski ierobežojumi rakstzīmju skaita ziņā – tad piemēro ierīces tehnisko limitu.” |
| --- | --- |

“d)

Pārveduma informācijas datu laukā ir jābūt vietai vismaz 140 rakstzīmēm. Maksājumu shēmām var paredzēt lielāku skaitu rakstzīmju, izņemot gadījumu, kad informācijas pārsūtīšanai izmantojamajai ierīcei ir tehniski ierobežojumi rakstzīmju skaita ziņā – tad piemēro ierīces tehnisko limitu.”

vismaz

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Rakstzīmju skaits, ko var paredzēt maksājumu shēmās, nebūtu jāierobežo, tādēļ 140 rakstzīmes tiek ieteikts noteikt kā minimumu.

Rakstzīmju skaits, ko var paredzēt maksājumu shēmās, nebūtu jāierobežo, tādēļ 140 rakstzīmes tiek ieteikts noteikt kā minimumu

20.
     
  grozījums

20.

grozījums

Ierosinātās regulas pielikuma 3. punkta f) apakšpunkts

| “f) | Gan maksājumu saņēmējam, gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir jāsaņem piekrišana (tieši vai netieši caur maksātāju), un pilnvarojumi kopā ar to vēlākiem pārlabojumiem un/vai atcēlumiem maksājumu saņēmēja uzdevumā ir jāglabā maksājumu saņēmējam vai trešai personai.” |
| --- | --- |

“f)

Gan maksājumu saņēmējam, gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir jāsaņem piekrišana (tieši vai netieši caur maksātāju), un pilnvarojumi kopā ar to vēlākiem pārlabojumiem un/vai atcēlumiem maksājumu saņēmēja uzdevumā ir jāglabā maksājumu saņēmējam vai trešai personai.”

| “f) | Gan maksājumu saņēmējam, gan tieši vai netieši ar maksājumu saņēmēja palīdzību maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir jāsaņem piekrišana , un pilnvarojumi kopā ar to vēlākiem pārlabojumiem un/vai atcēlumiem maksājumu saņēmēja uzdevumā ir jāglabā maksājumu saņēmējam vai trešai personai.” |
| --- | --- |

“f)

Gan maksājumu saņēmējam, gan tieši vai netieši ar maksājumu saņēmēja palīdzību maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir jāsaņem piekrišana , un pilnvarojumi kopā ar to vēlākiem pārlabojumiem un/vai atcēlumiem maksājumu saņēmēja uzdevumā ir jāglabā maksājumu saņēmējam vai trešai personai.”

tieši vai netieši ar maksājumu saņēmēja palīdzību

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātās regulas pielikuma 3. punkta f) apakšpunkta formulējums var tikt nepareizi interpretēts kā tāds, kas paredz, ka esošās pilnvaras, kas tieši nenorāda gan uz maksājumu saņēmēju, gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzēju, ir spēkā neesošas un jāparaksta no jauna. Ņemot vērā spēkā esošo tiešā debeta pilnvarojumu milzīgo skaitu, tas varētu būt ļoti apgrūtinoši. Tādēļ, lai novērstu jebkuras šaubas, skaidri jānorāda, ka piekrišanu maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzēja var nodot netieši ar maksājumu saņēmēja palīdzību.

Ierosinātās regulas pielikuma 3. punkta f) apakšpunkta formulējums var tikt nepareizi interpretēts kā tāds, kas paredz, ka esošās pilnvaras, kas tieši nenorāda gan uz maksājumu saņēmēju, gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzēju, ir spēkā neesošas un jāparaksta no jauna. Ņemot vērā spēkā esošo tiešā debeta pilnvarojumu milzīgo skaitu, tas varētu būt ļoti apgrūtinoši. Tādēļ, lai novērstu jebkuras šaubas, skaidri jānorāda, ka piekrišanu maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzēja var nodot netieši ar maksājumu saņēmēja palīdzību

---

(1)  Teksts treknrakstā ir teksts, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir teksts, kuru ECB ierosina svītrot.

1

(2)  OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.

2

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 25.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/10

---

Padomes secinājumi (2011. gada 7. marts) par Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads)

2011/C 155/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT, KA:

| 1. | sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Līgumos nostiprināta Eiropas Savienības pamatvērtība un viens no Eiropas Savienības mērķiem un uzdevumiem, un Savienības vispārējais mērķis ir iekļaut sieviešu un vīriešu līdztiesības principu visās savās darbībās (1); |
| --- | --- |

1.

sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Līgumos nostiprināta Eiropas Savienības pamatvērtība un viens no Eiropas Savienības mērķiem un uzdevumiem, un Savienības vispārējais mērķis ir iekļaut sieviešu un vīriešu līdztiesības principu visās savās darbībās (1);

| 2. | dzimumu līdztiesība ir ietverta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantā; |
| --- | --- |

2.

dzimumu līdztiesība ir ietverta Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pantā;

| 3. | lai gan Eiropas Savienība ir pieņēmusi plašu tiesību aktu kopumu, ar ko veicina vienlīdzīgas attieksmes principa piemērošanu vīriešiem un sievietēm tādās jomās kā nodarbinātība un piekļuve precēm un pakalpojumiem (2), Eiropas Komisijas pieņemtie ikgadējie ziņojumi “Sieviešu un vīriešu līdztiesība” (3) liecina, ka progress ir lēns un ka dzimumu līdztiesība de facto vēl ir jāsasniedz; |
| --- | --- |

3.

lai gan Eiropas Savienība ir pieņēmusi plašu tiesību aktu kopumu, ar ko veicina vienlīdzīgas attieksmes principa piemērošanu vīriešiem un sievietēm tādās jomās kā nodarbinātība un piekļuve precēm un pakalpojumiem (2), Eiropas Komisijas pieņemtie ikgadējie ziņojumi “Sieviešu un vīriešu līdztiesība” (3) liecina, ka progress ir lēns un ka dzimumu līdztiesība de facto vēl ir jāsasniedz;

| 4. | “Eiropa 2020”, Eiropas Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes jaunā stratēģija (4), palīdzēs dalībvalstīm un Eiropas Savienībai nodrošināt augsta līmeņa konkurētspēju, darba ražīgumu, izaugsmi, sociālo kohēziju un ekonomisko konverģenci; |
| --- | --- |

4.

“Eiropa 2020”, Eiropas Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes jaunā stratēģija (4), palīdzēs dalībvalstīm un Eiropas Savienībai nodrošināt augsta līmeņa konkurētspēju, darba ražīgumu, izaugsmi, sociālo kohēziju un ekonomisko konverģenci;

| 5. | stratēģijā “Eiropa 2020” ir paredzēts pamatmērķis – panākt, lai 20 līdz 64 gadus vecu sieviešu un vīriešu nodarbinātība sasniegtu 75 % –, kas nozīmē, ka stratēģijas īstenošanā prioritāra nozīme jāpiešķir tam, lai novērstu šķēršļus sieviešu līdzdalībai darba tirgū; |
| --- | --- |

5.

stratēģijā “Eiropa 2020” ir paredzēts pamatmērķis – panākt, lai 20 līdz 64 gadus vecu sieviešu un vīriešu nodarbinātība sasniegtu 75 % –, kas nozīmē, ka stratēģijas īstenošanā prioritāra nozīme jāpiešķir tam, lai novērstu šķēršļus sieviešu līdzdalībai darba tirgū;

| 6. | nodarbinātības pamatnostādnēs, kas ir “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu sastāvdaļa (5) un kuras pārrauga kopīgā izvērtējuma sistēmā (6), šajā sakarā ir uzsvērts, cik svarīgi ir īstenot, izvērtēt un attiecīgi izvērst nodarbinātības politiku, kas veicina dzimumu līdztiesību un darba un ģimenes dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

6.

nodarbinātības pamatnostādnēs, kas ir “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu sastāvdaļa (5) un kuras pārrauga kopīgā izvērtējuma sistēmā (6), šajā sakarā ir uzsvērts, cik svarīgi ir īstenot, izvērtēt un attiecīgi izvērst nodarbinātības politiku, kas veicina dzimumu līdztiesību un darba un ģimenes dzīves līdzsvaru;

| 7. | Eiropas Komisijas pieņemtais Gada izaugsmes pētījums (7) liecina, ka apstākļu noteikta nepilna laika nodarbinātība vēl aizvien ir problēma dažās dalībvalstīs un ka sievietes, kas vēlas no jauna iekļauties darba tirgū, joprojām saskaras ar šķēršļiem; |
| --- | --- |

7.

Eiropas Komisijas pieņemtais Gada izaugsmes pētījums (7) liecina, ka apstākļu noteikta nepilna laika nodarbinātība vēl aizvien ir problēma dažās dalībvalstīs un ka sievietes, kas vēlas no jauna iekļauties darba tirgū, joprojām saskaras ar šķēršļiem;

| 8. | Eiropas Komisijas Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija (2010.–2015. gads) ir turpinājums Komisijas “Ceļvedim sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006.–2010. gads)” (8), par kuru tika izstrādāts vidusposma ziņojums (9), un Eiropas Komisijas 2010. gada 5. martā pieņemtajai Sieviešu hartai (10); |
| --- | --- |

8.

Eiropas Komisijas Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija (2010.–2015. gads) ir turpinājums Komisijas “Ceļvedim sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006.–2010. gads)” (8), par kuru tika izstrādāts vidusposma ziņojums (9), un Eiropas Komisijas 2010. gada 5. martā pieņemtajai Sieviešu hartai (10);

| 9. | Eiropas Komisijas Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā (2010.–2015. gads) īpaša uzmanība tiek pievērsta šādām piecām prioritātēm: vienlīdzīga ekonomiskā neatkarība; vienāds atalgojums par vienādu darbu vai vienlīdz vērtīgu darbu; līdztiesība lēmumu pieņemšanā; cieņa, integritāte un ar dzimumu saistītas vardarbības izbeigšana; un dzimumu līdztiesības jautājumi ārējās darbībās. Stratēģijā tiek risināti arī vairāki svarīgi horizontāli jautājumi, kas attiecas uz dzimumu lomām, tiesību aktiem, dzimumu līdztiesības pārvaldību un instrumentiem; |
| --- | --- |

9.

Eiropas Komisijas Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā (2010.–2015. gads) īpaša uzmanība tiek pievērsta šādām piecām prioritātēm: vienlīdzīga ekonomiskā neatkarība; vienāds atalgojums par vienādu darbu vai vienlīdz vērtīgu darbu; līdztiesība lēmumu pieņemšanā; cieņa, integritāte un ar dzimumu saistītas vardarbības izbeigšana; un dzimumu līdztiesības jautājumi ārējās darbībās. Stratēģijā tiek risināti arī vairāki svarīgi horizontāli jautājumi, kas attiecas uz dzimumu lomām, tiesību aktiem, dzimumu līdztiesības pārvaldību un instrumentiem;

| 10. | Eiropadome 2006. gadā pieņēma pirmo Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (11), un 2010. gada martā prezidentvalstu trijotne aicināja atzīmēt pakta piekto gadadienu; |
| --- | --- |

10.

Eiropadome 2006. gadā pieņēma pirmo Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (11), un 2010. gada martā prezidentvalstu trijotne aicināja atzīmēt pakta piekto gadadienu;

ŅEMOT VĒRĀ, KA:

| 11. | Padome 2010. gada 6. decembrī pieņēma Secinājumus, atbalstot Eiropas Komisijas pieņemtās Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas (2010.–2015. gads) īstenošanu (12), kā arī Secinājumus par to, kā stiprināt apņēmību un vērst plašumā darbības, lai likvidētu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, un par Pekinas Rīcības platformas īstenošanas pārskatīšanu (13), kuros aicināja Eiropadomi 2011. gada pavasarī pielāgot un stiprināt Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ņemot vērā jauno Komisijas Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju (2010.–2015. gads), stratēģiju “Eiropa 2020” un minētos secinājumus; |
| --- | --- |

11.

Padome 2010. gada 6. decembrī pieņēma Secinājumus, atbalstot Eiropas Komisijas pieņemtās Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas (2010.–2015. gads) īstenošanu (12), kā arī Secinājumus par to, kā stiprināt apņēmību un vērst plašumā darbības, lai likvidētu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, un par Pekinas Rīcības platformas īstenošanas pārskatīšanu (13), kuros aicināja Eiropadomi 2011. gada pavasarī pielāgot un stiprināt Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ņemot vērā jauno Komisijas Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju (2010.–2015. gads), stratēģiju “Eiropa 2020” un minētos secinājumus;

| 12. | ir vajadzīga piemērota rīcība, lai apkarotu visas sieviešu diskriminācijas formas, un ir jāizskata multiplās diskriminācijas cēloņi un jāizmanto efektīvi līdzekļi, lai to novērstu; |
| --- | --- |

12.

ir vajadzīga piemērota rīcība, lai apkarotu visas sieviešu diskriminācijas formas, un ir jāizskata multiplās diskriminācijas cēloņi un jāizmanto efektīvi līdzekļi, lai to novērstu;

| 13. | PIEŅEM Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), kas ir izklāstīts pielikumā; |
| --- | --- |

13.

PIEŅEM Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), kas ir izklāstīts pielikumā;

| 14. | AICINA Eiropadomi pavasara secinājumos apstiprināt paktu, lai pārvarētu pašreizējos pārbaudījumus dzimumu līdztiesības politikas jomā un lai nodrošinātu, ka dzimumu līdztiesības aspektu iekļauj visās politikas jomās, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

14.

AICINA Eiropadomi pavasara secinājumos apstiprināt paktu, lai pārvarētu pašreizējos pārbaudījumus dzimumu līdztiesības politikas jomā un lai nodrošinātu, ka dzimumu līdztiesības aspektu iekļauj visās politikas jomās, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”;

| 15. | MUDINA Eiropadomi dzimumu līdztiesības tematu iekļaut savā darba kārtībā, pirms beidzas Eiropas Komisijas Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas (2010.–2015. gads) darbības posms. |
| --- | --- |

15.

MUDINA Eiropadomi dzimumu līdztiesības tematu iekļaut savā darba kārtībā, pirms beidzas Eiropas Komisijas Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas (2010.–2015. gads) darbības posms.

---

(1)  LES 2. pants un 3. panta 3. punkts, LESD 8. pants.

(2)  Padomes Direktīva 92/85/EEK (1992. gada 19. oktobris) par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.); Padomes Direktīva 2004/113/EK (2004. gada 13. decembris), ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.); Padomes Direktīva 2010/18/ES (2010. gada 8. marts), ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (OV L 68, 18.3.2010., 13. lpp.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/41/ES (2010. gada 7. jūlijs) par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (OV L 180, 15.7.2010., 1. lpp.).

(3)  Jaunākais ziņojums ir izklāstīts dokumentā 6571/11. Dokumenti, kas minēti 3. un 4. un 6.–12. zemsvītras piezīmē ir atrodami Padomes publiskajā reģistrā: http://register.consilium.eu.int/

(4)  Dok. EUCO 13/1/10 REV 1.

(5)  OV L 308, 24.11.2010., 46. lpp.

(6)  Dok. 16984/10 + ADD 1.

(7)  Dok. 18066/10 + ADD 1–3.

(8)  Dok. 7034/06.

(9)  Dok. 17495/08.

(10)  Dok. 7370/10.

(11)  Dok. 7775/1/06 REV 1.

(12)  Dok. 16880/10.

(13)  OV C 345, 18.12.2010., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

Eiropas Dzimumu līdztiesības pakts (2011.–2020. gads)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME atzīst, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatvērtība un ka dzimumu līdztiesības politika ir ļoti būtiska ekonomikas izaugsmei, labklājībai un konkurētspējai. Piecus gadus pēc pirmā Eiropas Dzimumu līdztiesības pakta pieņemšanas ir vajadzīgs jauns impulss, jo īpaši, lai no jauna apstiprinātu un atbalstītu ciešo saikni starp Komisijas Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju (2010.–2015. gads) un “Eiropa 2020” – Eiropas Savienības nodarbinātības un gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju. PADOME tāpēc atkārtoti apliecina apņemšanos sasniegt ES mērķus attiecībā uz dzimumu līdztiesību, kā minēts Līgumā, un jo īpaši:

| 1) | novērst dzimumu atšķirības nodarbinātības un sociālās aizsardzības jomā, tostarp sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, sevišķi trīs jomās, kas ir ļoti svarīgas saistībā ar dzimumu līdztiesību, proti, nodarbinātība, izglītība un sekmīgāka sociālā iekļaušana (it īpaši samazinot nabadzību), tādējādi palielinot Eiropas darbaspēka ražīgo potenciālu, |
| --- | --- |

1)

novērst dzimumu atšķirības nodarbinātības un sociālās aizsardzības jomā, tostarp sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirības, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, sevišķi trīs jomās, kas ir ļoti svarīgas saistībā ar dzimumu līdztiesību, proti, nodarbinātība, izglītība un sekmīgāka sociālā iekļaušana (it īpaši samazinot nabadzību), tādējādi palielinot Eiropas darbaspēka ražīgo potenciālu,

| 2) | veicināt labāku līdzsvaru sieviešu un vīriešu darba un ģimenes dzīves saskaņošanai visas dzīves laikā, lai pastiprinātu dzimumu līdztiesību, palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un sekmētu demogrāfisko problēmu risināšanu, un |
| --- | --- |

2)

veicināt labāku līdzsvaru sieviešu un vīriešu darba un ģimenes dzīves saskaņošanai visas dzīves laikā, lai pastiprinātu dzimumu līdztiesību, palielinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un sekmētu demogrāfisko problēmu risināšanu, un

| 3) | apkarot visu veidu vardarbību pret sievietēm ar mērķi nodrošināt, lai sievietes varētu pilnīgi izmantot cilvēktiesības, un panākt dzimumu līdztiesību, cita starpā ar mērķi sekmēt iekļaujošu izaugsmi. |
| --- | --- |

3)

apkarot visu veidu vardarbību pret sievietēm ar mērķi nodrošināt, lai sievietes varētu pilnīgi izmantot cilvēktiesības, un panākt dzimumu līdztiesību, cita starpā ar mērķi sekmēt iekļaujošu izaugsmi.

PADOME mudina attiecīgi rīkoties dalībvalstu un – vajadzības gadījumā – Savienības līmenī turpmāk izklāstītajās jomās.

| | Pasākumi, lai novērstu dzimumu atšķirības darba tirgū un cīnītos pret dzimumu segregāciju tajā:






  a) | veicināt visu vecuma grupu sieviešu nodarbinātību un novērst dzimumu atšķirības nodarbinātības jomā, tostarp apkarojot visus diskriminācijas veidus; |
| --- | --- | --- |

Pasākumi, lai novērstu dzimumu atšķirības darba tirgū un cīnītos pret dzimumu segregāciju tajā:

a)

veicināt visu vecuma grupu sieviešu nodarbinātību un novērst dzimumu atšķirības nodarbinātības jomā, tostarp apkarojot visus diskriminācijas veidus;

| b) | likvidēt dzimumu stereotipus un veicināt dzimumu līdztiesību visos izglītības un apmācības līmeņos, kā arī darba dzīvē, lai samazinātu dzimumu segregāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

b)

likvidēt dzimumu stereotipus un veicināt dzimumu līdztiesību visos izglītības un apmācības līmeņos, kā arī darba dzīvē, lai samazinātu dzimumu segregāciju darba tirgū;

| c) | nodrošināt vienādu atalgojumu par vienādu darbu un vienlīdz vērtīgu darbu; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt vienādu atalgojumu par vienādu darbu un vienlīdz vērtīgu darbu;

| d) | veicināt sieviešu lielāku līdzdalību politikā un ekonomikā, kā arī atbalstīt sieviešu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

d)

veicināt sieviešu lielāku līdzdalību politikā un ekonomikā, kā arī atbalstīt sieviešu uzņēmējdarbību;

| e) | mudināt sociālos partnerus un uzņēmējus izstrādāt un efektīvi īstenot iniciatīvas, ar kurām atbalsta dzimumu līdztiesību, un veicināt dzimumu līdztiesības plānus darbavietā; un |
| --- | --- |

e)

mudināt sociālos partnerus un uzņēmējus izstrādāt un efektīvi īstenot iniciatīvas, ar kurām atbalsta dzimumu līdztiesību, un veicināt dzimumu līdztiesības plānus darbavietā; un

| f) | sekmēt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos un visās jomās, lai pilnībā izmantotu visas spējas. |
| --- | --- |

f)

sekmēt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos un visās jomās, lai pilnībā izmantotu visas spējas.

| | Pasākumi, lai veicinātu labāku līdzsvaru sieviešu un vīriešu darba un ģimenes dzīves saskaņošanai:






  a) | uzlabot pienācīgu, izmaksu ziņā pieejamu, augstas kvalitātes bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību bērniem līdz obligātajam skolas vecumam, lai sasniegtu Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada martā noteiktos mērķus, ņemot vērā pieprasījumu pēc bērnu aprūpes pakalpojumiem un saskaņā ar valstu modeļiem bērnu aprūpes nodrošināšanā; |
| --- | --- | --- |

Pasākumi, lai veicinātu labāku līdzsvaru sieviešu un vīriešu darba un ģimenes dzīves saskaņošanai:

a)

uzlabot pienācīgu, izmaksu ziņā pieejamu, augstas kvalitātes bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību bērniem līdz obligātajam skolas vecumam, lai sasniegtu Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada martā noteiktos mērķus, ņemot vērā pieprasījumu pēc bērnu aprūpes pakalpojumiem un saskaņā ar valstu modeļiem bērnu aprūpes nodrošināšanā;

| b) | uzlabot aprūpes iespējas citām apgādājamām personām; un |
| --- | --- |

b)

uzlabot aprūpes iespējas citām apgādājamām personām; un

| c) | veicināt elastīgus darba kārtības noteikumus un dažādus atvaļinājuma veidus gan sievietēm, gan vīriešiem. |
| --- | --- |

c)

veicināt elastīgus darba kārtības noteikumus un dažādus atvaļinājuma veidus gan sievietēm, gan vīriešiem.

| | Pasākumi, lai apkarotu visus pret sievietēm vērstus vardarbības veidus:






  a) | valsts un Savienības līmenī pieņemt, īstenot un pārraudzīt stratēģijas, lai novērstu vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- | --- |

Pasākumi, lai apkarotu visus pret sievietēm vērstus vardarbības veidus:

a)

valsts un Savienības līmenī pieņemt, īstenot un pārraudzīt stratēģijas, lai novērstu vardarbību pret sievietēm;

| b) | stiprināt pret sievietēm vērstas vardarbības novēršanu, kā arī upuru un iespējamo upuru, arī sieviešu no visām nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām, aizsardzību, un |
| --- | --- |

b)

stiprināt pret sievietēm vērstas vardarbības novēršanu, kā arī upuru un iespējamo upuru, arī sieviešu no visām nelabvēlīgām iedzīvotāju grupām, aizsardzību, un

| c) | uzsvērt vīriešu un zēnu nozīmi un atbildību pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanas procesā. |
| --- | --- |

c)

uzsvērt vīriešu un zēnu nozīmi un atbildību pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanas procesā.

| | Pārvaldība, īstenošana un pārraudzība:
  Šā pakta attiecīgie aspekti un Komisijas gada ziņojumi par sieviešu un vīriešu līdztiesību attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mehānismos. |
| --- | --- |

Pārvaldība, īstenošana un pārraudzība:

Šā pakta attiecīgie aspekti un Komisijas gada ziņojumi par sieviešu un vīriešu līdztiesību attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mehānismos.

PADOME atkārtoti apliecina apņemšanos stiprināt dzimumu līdztiesības pārvaldību, iekļaujot dzimumu līdztiesības aspektu visās politikas jomās, tostarp ārējās ES darbībās, ņemot vērā arī vīriešu un zēnu būtisko nozīmi dzimumu līdztiesības veicināšanā un nodrošinot, lai dzimumu līdztiesības aspekti būti ņemti vērā jauno ES politikas jomu ietekmes novērtējumos. PADOME mudina dalībvalstis un Komisiju, it īpaši ar Eurostat starpniecību, turpināt izstrādāt pastāvošo statistiku un rādītājus dzimumu griezumā un pilnībā izmantot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta atbalstu.

Dalībvalstis tiek mudinātas, izstrādājot un īstenojot savas valsts reformu programmas, piemērot dzimumu līdztiesības principu un veicināt dzimumu līdztiesības politiku, īpaši saistībā ar nodarbinātības pamatnostādnēm, un tiek aicinātas visās attiecīgajās politikas jomās un procesos pienācīgi izmantot apstiprinātos dzimumu līdztiesības rādītājus, kas izstrādāti kopīgajā izvērtējuma sistēmā un turpmākos pasākumos pēc Pekinas Rīcības platformas.

Komisija un Padome arī tiek aicinātas dzimumu līdztiesības perspektīvu iestrādāt gada izaugsmes pētījumā, atzinumos par valsti un konkrētai valstij paredzētos ieteikumos. Katru gadu Padomes līmenī ministriem būtu jāapspriež panākumi, kas gūti Eiropas Dzimumu līdztiesības pakta īstenošanā.

---

Eiropas Komisija

| 25.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/14

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 24. maijs

2011/C 155/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4089 |
| JPY | Japānas jena | 115,45 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4566 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87285 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,9200 |
| CHF | Šveices franks | 1,2405 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8385 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,580 |
| HUF | Ungārijas forints | 269,40 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9473 |
| RON | Rumānijas leja | 4,1218 |
| TRY | Turcijas lira | 2,2547 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3328 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3780 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,9563 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7608 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7559 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 540,85 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,8834 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,1543 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4328 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 072,47 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2971 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,169 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,0100 |
| THB | Taizemes bāts | 42,859 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2918 |
| MXN | Meksikas peso | 16,5036 |
| INR | Indijas rūpija | 63,6890 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4089

JPY

Japānas jena

115,45

DKK

Dānijas krona

7,4566

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87285

SEK

Zviedrijas krona

8,9200

CHF

Šveices franks

1,2405

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8385

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,580

HUF

Ungārijas forints

269,40

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

3,9473

RON

Rumānijas leja

4,1218

TRY

Turcijas lira

2,2547

AUD

Austrālijas dolārs

1,3328

CAD

Kanādas dolārs

1,3780

HKD

Hongkongas dolārs

10,9563

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7608

SGD

Singapūras dolārs

1,7559

KRW

Dienvidkorejas vona

1 540,85

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,8834

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,1543

HRK

Horvātijas kuna

7,4328

IDR

Indonēzijas rūpija

12 072,47

MYR

Malaizijas ringits

4,2971

PHP

Filipīnu peso

61,169

RUB

Krievijas rublis

40,0100

THB

Taizemes bāts

42,859

BRL

Brazīlijas reāls

2,2918

MXN

Meksikas peso

16,5036

INR

Indijas rūpija

63,6890

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 25.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/15

---

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

2011/C 155/04

Atbalsta Nr.: SA.32801 (11/XA)

Dalībvalsts: Vācija

Reģions:

Sachsen

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

Zuschuss für den Einstieg ins Umweltmanagement, analog dem Zuschuss den ein gewerblicher KMU-Teilnehmer über die Sächsische Mittelstandsrichtlinie — “Richtlinien des Sächsischen Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit zur Mittelstandsförderung — Verbesserung der unternehmerischen Leistungsfähigkeit”, gemäß Teil B Ziffer I Nr. 4 “Umweltmanagement” erhält.

Juridiskais pamats: Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr zur Mittelstandsförderung (Mittelstandsrichtlinie), Teil B Ziffer I Nr. 4 “Umweltmanagement”

Vertrag zur Umweltallianz Sachsen

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | Uzņēmumam piešķirtā ad hoc atbalsta kopējā summa: EUR 0,15 (miljonos) |
| --- | --- |

Uzņēmumam piešķirtā ad hoc atbalsta kopējā summa: EUR 0,15 (miljonos)

| | Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: EUR 0,05 (miljonos) |
| --- | --- |

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: EUR 0,05 (miljonos)

Atbalsta maksimālā intensitāte: 50 %

Īstenošanas datums: —

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2011. gada 17. maijs–2013. gada 31. decembris.

Atbalsta mērķis: Kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošana (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. pants), Tehniskā atbalsta nodrošināšana (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pants).

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Augkopība un lopkopība, medniecība un saistītas palīgdarbības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Sächsische Aufbaubank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Tīmekļa vietne:

| | http://www.sab.sachsen.de/de/foerderung/programme/p_wirtschaft/fp_wirtschaft/detailfp_wi_2475.html |
| --- | --- |

http://www.sab.sachsen.de/de/foerderung/programme/p_wirtschaft/fp_wirtschaft/detailfp_wi_2475.html

| | http://www.revosax.sachsen.de/Details.do?sid=2202814313422 |
| --- | --- |

http://www.revosax.sachsen.de/Details.do?sid=2202814313422

Papildu informācija: —

Atbalsta Nr.: SA.32841 (11/XA)

Dalībvalsts: Spānija

Reģions:

Comunidad Valenciana

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

Ayuda nominativa FEDACOVA

Juridiskais pamats:

Resolución del expediente acogido a la línea «programas intersectoriales en materia de atributos y valores de la calidad agroalimentaria»

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: EUR 0,09 (miljonos)

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Īstenošanas datums: —

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2011. gada 18. maijs–2011. gada 31. decembris.

Atbalsta mērķis: Kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošana (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 14. pants), Tehniskā atbalsta nodrošināšana (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pants).

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecības papilddarbības un palīgdarbības pēc ražas novākšanas

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Tīmekļa vietne: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=af5ee4ee-4d51-4b4f-8399-a5c64eda74ac&groupId=16

Papildu informācija: —

Atbalsta Nr.: SA.32947 (11/XA)

Dalībvalsts:

Latvija

Reģions: Latvia

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Grozījumi atbalsta shēmā “Nelabvēlīgo klimatisko apstākļu radīto zaudējumu kompensēšana”

Juridiskais pamats: Ministru kabineta 2008. gada 18. augusta noteikumi Nr. 669 “Kārtība, kādā administrē un uzrauga lauksaimniecības risku fondu, nosaka iemaksu veikšanu un kompensāciju izmaksu no fonda”

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: LVL 1 (miljonos)

Atbalsta maksimālā intensitāte: 80 %

Īstenošanas datums: —

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2011. gada 13. maijs–2013. gada 30. decembris.

Atbalsta mērķis: Nelabvēlīgi laika apstākļi (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 11. pants)

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| Rīga, LV-1981 |
| LATVIJA |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

Rīga, LV-1981

LATVIJA

Tīmekļa vietne: http://www.likumi.lv/doc.php?id=180589

Papildu informācija: —

Atbalsta Nr.: SA.32968 (11/XA)

Dalībvalsts: Igaunija

Reģions:

Estonia

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

Ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise toetus

Juridiskais pamats:

“Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse” paragrahvi 11 lõike 1 alusel

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: EUR 0,25 (miljonos)

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Īstenošanas datums: —

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2011. gada 13. maijs–2013. gada 31. decembris.

Atbalsta mērķis: Augu slimības – kaitēkļu invāzijas (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. pants)

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Augkopība un lopkopība, medniecība un saistītas palīgdarbības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Tīmekļa vietne: http://www.agri.ee/siseriiklikud-toetused/

Papildu informācija: —

Atbalsta Nr.: SA.32973 (11/XA)

Dalībvalsts: Vācija

Reģions:

Bayern

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

Förderung der Vermittlung und des Einsatzes von Fachkräften der Betriebs- und Haushaltshilfe sowie für die Melkeraushilfe

Juridiskais pamats:

| — | Bayerisches Agrarwirtschaftsgesetz (BayAgrarWiG) vom 8. Dezember 2006 |
| --- | --- |

—

Bayerisches Agrarwirtschaftsgesetz (BayAgrarWiG) vom 8. Dezember 2006

| — | Eckpunktepapier; Zuwendungsbescheide |
| --- | --- |

—

Eckpunktepapier; Zuwendungsbescheide

| — | Bay. Haushaltsordnung (BayHO) |
| --- | --- |

—

Bay. Haushaltsordnung (BayHO)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma:

| | Uzņēmumam piešķirtā ad hoc atbalsta kopējā summa: EUR 17,50 (miljonos) |
| --- | --- |

Uzņēmumam piešķirtā ad hoc atbalsta kopējā summa: EUR 17,50 (miljonos)

| | Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: EUR 3,50 (miljonos) |
| --- | --- |

Kopējais saskaņā ar shēmu ieplānotais gada budžets: EUR 3,50 (miljonos)

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Īstenošanas datums: —

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2011. gada 17. maijs–2015. gada 31. decembris.

Atbalsta mērķis: Tehniskā atbalsta nodrošināšana (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pants).

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft |
| --- |
| Abteilung Förderwesen und Fachrecht |
| Menzinger Straße 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft

Abteilung Förderwesen und Fachrecht

Menzinger Straße 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Tīmekļa vietne:

| | http://www.gesetze-bayern.de/jportal/portal/page/bsbayprod.psml?showdoccase=1&doc.id=jlr-AgrarWiGBYrahmen&doc.part=X&doc.origin=bs |
| --- | --- |

http://www.gesetze-bayern.de/jportal/portal/page/bsbayprod.psml?showdoccase=1&doc.id=jlr-AgrarWiGBYrahmen&doc.part=X&doc.origin=bs

| | http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/foerdkath.pdf |
| --- | --- |

http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/foerdkath.pdf

Papildu informācija: —

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

| 25.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/18

---

PAZIŅOJUMS PAR ATKLĀTU KONKURSU

2011/C 155/05

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko atklātu konkursu:

EPSO/AD/215/11 – administratori (AD 5), kuru galvenā valoda ir angļu (EN), franču (FR), holandiešu (NL), igauņu (ET), poļu (PL), portugāļu (PT), slovāku (SK), slovēņu (SL), spāņu (ES) vai zviedru (SV) valoda, Komunikācijas jomā

Paziņojums par konkursu ir publicēts
  Oficiālā Vēstneša C sērijā 155 A 2011. gada 25. maijā tikai angļu, franču, holandiešu, igauņu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, spāņu un zviedru valodā.

Sīkāka informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē http://eu-careers.eu

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/19

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 155/06

| 1. | Komisija 2011. gada 16. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums CIE Management II Limited (“CIE”) (Gērnsija), ko kontrolē BC Partners Holdings, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Giorgione Investimenti SpA (“Giorgione”, Itālija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 16. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums CIE Management II Limited (“CIE”) (Gērnsija), ko kontrolē BC Partners Holdings, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Giorgione Investimenti SpA (“Giorgione”, Itālija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | CIE: uzņēmuma BC Funds (privātā kapitāla ieguldījumu fondi) galvenais partneris un pārvaldītājs vai pilnvarotais, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

CIE: uzņēmuma BC Funds (privātā kapitāla ieguldījumu fondi) galvenais partneris un pārvaldītājs vai pilnvarotais,

| — | Giorgione: Gruppo Coin SpA kontrolakciju sabiedrība, apģērbu, aksesuāru, veselības un skaistumkopšanas produktu un mājas rotājumu izplatītājs, mazumtirgotājs un ražotājs. |
| --- | --- |

—

Giorgione: Gruppo Coin SpA kontrolakciju sabiedrība, apģērbu, aksesuāru, veselības un skaistumkopšanas produktu un mājas rotājumu izplatītājs, mazumtirgotājs un ražotājs.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 25.5.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 155/20

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 155/07

| 1. | Komisija 2011. gada 18. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums General Mills Inc. (“General Mills”, Amerikas Savienotās Valstis), kas ir publiska akciju sabiedrība, kuras akcijas tirgo Ņujorkas Biržā, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Yoplait group (“Yoplait”, Francija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 18. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums General Mills Inc. (“General Mills”, Amerikas Savienotās Valstis), kas ir publiska akciju sabiedrība, kuras akcijas tirgo Ņujorkas Biržā, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Yoplait group (“Yoplait”, Francija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | General Mills: plaša patēriņa pārtikas produktu, piemēram, lietošanai uzturā gatavu graudu pārslu, pamatēdienu, saldētas pārtikas, piedevu, desertu, saldējuma, miltu un cepamo maisījumu un uzkodu, ražošana un pārdošana. ASV uzņēmumam General Mills pieder Yoplait franšīze kopš 1977. gada, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

General Mills: plaša patēriņa pārtikas produktu, piemēram, lietošanai uzturā gatavu graudu pārslu, pamatēdienu, saldētas pārtikas, piedevu, desertu, saldējuma, miltu un cepamo maisījumu un uzkodu, ražošana un pārdošana. ASV uzņēmumam General Mills pieder Yoplait franšīze kopš 1977. gada,

| — | Yoplait: svaigu piena produktu, piemēram, jogurtu, piena desertu, nenogatavināta siera un krējuma, ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

Yoplait: svaigu piena produktu, piemēram, jogurtu, piena desertu, nenogatavināta siera un krējuma, ražošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---