# Jurnalul Oficial C 166/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2011.166.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 166 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 547 iunie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2011.166.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 166

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 547 iunie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 89-a sesiune plenară din 31 martie și 1 aprilie 2011 |
| 2011/C 166/01 | Rezoluția Comitetului Regiunilor privind consecințele dezastrului natural și ale catastrofei nucleare din Japonia: lecții pentru Uniunea Europeană | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 89-a sesiune plenară din 31 martie și 1 aprilie 2011 |
| 2011/C 166/02 | Avizul Comitetului Regiunilor referitor la Raportul privind cetățenia UE în 2010 | 3 |
| 2011/C 166/03 | Avizul Comitetului Regiunilor privind revizuirea bugetului UE | 9 |
| 2011/C 166/04 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale | 18 |
| 2011/C 166/05 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia pentru regiunea Dunării | 23 |
| 2011/C 166/06 | Avizul Comitetului Regiunilor privind orientările politice din domeniul siguranței rutiere pentru perioada 2011-2020 | 30 |
| 2011/C 166/07 | Avizul Comitetului Regiunilor privind al cincilea raport privind coeziunea | 35 |
| 2011/C 166/08 | Avizul prospectiv al Comitetului Regiunilor privind viitorul Fondului social european după 2013 | 45 |
| 2011/C 166/09 | Avizul Comitetului Regiunilor pe tema Actul privind piața unică | 52 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Comitetul Regiunilor

A 89-a sesiune plenară din 31 martie și 1 aprilie 2011

2011/C 166/01

Rezoluția Comitetului Regiunilor privind consecințele dezastrului natural și ale catastrofei nucleare din Japonia: lecții pentru Uniunea Europeană

1

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 89-a sesiune plenară din 31 martie și 1 aprilie 2011

2011/C 166/02

Avizul Comitetului Regiunilor referitor la Raportul privind cetățenia UE în 2010

3

2011/C 166/03

Avizul Comitetului Regiunilor privind revizuirea bugetului UE

9

2011/C 166/04

Avizul Comitetului Regiunilor privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale

18

2011/C 166/05

Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia pentru regiunea Dunării

23

2011/C 166/06

Avizul Comitetului Regiunilor privind orientările politice din domeniul siguranței rutiere pentru perioada 2011-2020

30

2011/C 166/07

Avizul Comitetului Regiunilor privind al cincilea raport privind coeziunea

35

2011/C 166/08

Avizul prospectiv al Comitetului Regiunilor privind viitorul Fondului social european după 2013

45

2011/C 166/09

Avizul Comitetului Regiunilor pe tema Actul privind piața unică

52

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 89-a sesiune plenară din 31 martie și 1 aprilie 2011 |
| 2011/C 166/10 | Avizul Comitetului Regiunilor privind munca sezonieră și transferul în cadrul aceleiași companii | 59 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 89-a sesiune plenară din 31 martie și 1 aprilie 2011

2011/C 166/10

Avizul Comitetului Regiunilor privind munca sezonieră și transferul în cadrul aceleiași companii

59

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Comitetul Regiunilor

A 89-a sesiune plenară din 31 martie și 1 aprilie 2011

| 7.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/1

---

Rezoluția Comitetului Regiunilor privind consecințele dezastrului natural și ale catastrofei nucleare din Japonia: lecții pentru Uniunea Europeană

2011/C 166/01

Comitetul Regiunilor și autoritățile locale și regionale reprezentate în cadrul acestuia:

| 1. | doresc să transmită condoleanțe și să își exprime compasiunea și profunda solidaritate cu poporul japonez și cu toți cei afectați de cutremur, de tsunami și de incidentele care au avut loc la centrala nucleară, precum și de urmările acestor evenimente; |
| --- | --- |

1.

doresc să transmită condoleanțe și să își exprime compasiunea și profunda solidaritate cu poporul japonez și cu toți cei afectați de cutremur, de tsunami și de incidentele care au avut loc la centrala nucleară, precum și de urmările acestor evenimente;

| 2. | își exprimă disponibilitatea de a oferi ajutor pesoanelor din zonele care au avut de suferit în Japonia și autorităților locale și regionale respective, solicitând Comisiei Europene să adopte măsuri de asistență adaptate nevoilor și așteptărilor poporului japonez, și să coordoneze aceste acțiuni atunci când se impune; |
| --- | --- |

2.

își exprimă disponibilitatea de a oferi ajutor pesoanelor din zonele care au avut de suferit în Japonia și autorităților locale și regionale respective, solicitând Comisiei Europene să adopte măsuri de asistență adaptate nevoilor și așteptărilor poporului japonez, și să coordoneze aceste acțiuni atunci când se impune;

| 3. | invită autoritățile japoneze să dea dovadă de o cât mai mare transparență, furnizând informații actualizate în privința accidentului nuclear care ar putea avea repercusiuni grave în alte părți ale globului; își reafirmă intenția de a oferi asistență și expertiză tehnică; |
| --- | --- |

3.

invită autoritățile japoneze să dea dovadă de o cât mai mare transparență, furnizând informații actualizate în privința accidentului nuclear care ar putea avea repercusiuni grave în alte părți ale globului; își reafirmă intenția de a oferi asistență și expertiză tehnică;

| 4. | în contextul actualelor parteneriate și acorduri de cooperare cu autoritățile locale și regionale din Japonia, își invită membrii să dea dovadă de solidaritate și să întreprindă în măsura posibilului acțiuni concrete de ajutor la fața locului, făcând apel la contactele existente; |
| --- | --- |

4.

în contextul actualelor parteneriate și acorduri de cooperare cu autoritățile locale și regionale din Japonia, își invită membrii să dea dovadă de solidaritate și să întreprindă în măsura posibilului acțiuni concrete de ajutor la fața locului, făcând apel la contactele existente;

| 5. | subliniază că evenimentele din Japonia readuc în atenție rolul primordial al autorităților locale și regionale în cazul catastrofelor naturale sau provocate de om, precum și faptul că inclusiv în Uniunea Europeană trebuie să aibă loc o nouă dezbatere pe tema aspectelor esențiale ale siguranței, la care să ia parte toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

5.

subliniază că evenimentele din Japonia readuc în atenție rolul primordial al autorităților locale și regionale în cazul catastrofelor naturale sau provocate de om, precum și faptul că inclusiv în Uniunea Europeană trebuie să aibă loc o nouă dezbatere pe tema aspectelor esențiale ale siguranței, la care să ia parte toate nivelurile de guvernare;

| 6. | în acest context, subliniază importanța principiilor solidarității, cooperării, coordonării și asistenței în domeniul prevenirii dezastrelor și răspunsului la acestea, exprimându-și susținerea față de propunerea privind un mecanism UE de protecție civilă (1) și în special față de preconizata consolidare a Centrului de monitorizare și de informare (MIC); reamintește angajamentul Comisiei Europene în sensul sporirii capacității europene de reacție la dezastre, pornind de la personalul și resursele puse la dispoziție de statele membre, și solicită Comisiei ca, în virtutea atribuțiilor sale de sprijin, să propună măsuri adecvate de îmbunătățire a schimbului de informații operative esențiale, nu numai la nivel național, ci și local și regional; |
| --- | --- |

6.

în acest context, subliniază importanța principiilor solidarității, cooperării, coordonării și asistenței în domeniul prevenirii dezastrelor și răspunsului la acestea, exprimându-și susținerea față de propunerea privind un mecanism UE de protecție civilă (1) și în special față de preconizata consolidare a Centrului de monitorizare și de informare (MIC); reamintește angajamentul Comisiei Europene în sensul sporirii capacității europene de reacție la dezastre, pornind de la personalul și resursele puse la dispoziție de statele membre, și solicită Comisiei ca, în virtutea atribuțiilor sale de sprijin, să propună măsuri adecvate de îmbunătățire a schimbului de informații operative esențiale, nu numai la nivel național, ci și local și regional;

| 7. | sprijină inițiativa Comisiei Europene de lansare fără întârziere a unei acțiuni de verificare riguroasă a tuturor centralelor nucleare din UE de către experți independenți, prin prisma unor standarde comune de siguranță foarte stricte, și de promovare a elaborării în continuare a unor astfel de standarde, nu numai în domeniul securității nucleare, ci și în cel al gestionării operaționale a situațiilor de urgență și al protecției civile; sunt convinse că aceste verificări trebuie să fie obligatorii, regretând așadar faptul că reuniunea din martie a Consiliului European nu a dat curs acestei propuneri; |
| --- | --- |

7.

sprijină inițiativa Comisiei Europene de lansare fără întârziere a unei acțiuni de verificare riguroasă a tuturor centralelor nucleare din UE de către experți independenți, prin prisma unor standarde comune de siguranță foarte stricte, și de promovare a elaborării în continuare a unor astfel de standarde, nu numai în domeniul securității nucleare, ci și în cel al gestionării operaționale a situațiilor de urgență și al protecției civile; sunt convinse că aceste verificări trebuie să fie obligatorii, regretând așadar faptul că reuniunea din martie a Consiliului European nu a dat curs acestei propuneri;

| 8. | prin urmare, invită statele membre să cadă de acord asupra unor criterii comune și să procedeze imediat la evaluări extinse privind riscurile și securitatea („simulări de criză”) în cazul centralelor existente și al celor viitoare, evaluări care să aibă în vedere inclusiv impactul acestor centrale asupra statelor membre și regiunilor învecinate; subliniază necesitatea de a implica și țările din afara UE (în care există sau urmează a fi construite instalații nucleare) în acest proces, precum și de a adopta măsuri în vederea îmbunătățirii în continuare a mecanismelor de informare transfrontaliere existente cu privire la chestiunile de securitate ale instalațiilor nucleare și în special a dimensiunii transfrontaliere a gestionării crizelor și a răspunsului la dezastre; subliniază că „simulările de criză” vor trebui introduse pe viitor în negocierile de aderare și că participarea statelor și regiunilor învecinate la procedura de autorizare a instalațiilor nucleare va trebui optimizată; în fine, solicită închiderea oricărei instalații nucleare care nu trece proba menționată; |
| --- | --- |

8.

prin urmare, invită statele membre să cadă de acord asupra unor criterii comune și să procedeze imediat la evaluări extinse privind riscurile și securitatea („simulări de criză”) în cazul centralelor existente și al celor viitoare, evaluări care să aibă în vedere inclusiv impactul acestor centrale asupra statelor membre și regiunilor învecinate; subliniază necesitatea de a implica și țările din afara UE (în care există sau urmează a fi construite instalații nucleare) în acest proces, precum și de a adopta măsuri în vederea îmbunătățirii în continuare a mecanismelor de informare transfrontaliere existente cu privire la chestiunile de securitate ale instalațiilor nucleare și în special a dimensiunii transfrontaliere a gestionării crizelor și a răspunsului la dezastre; subliniază că „simulările de criză” vor trebui introduse pe viitor în negocierile de aderare și că participarea statelor și regiunilor învecinate la procedura de autorizare a instalațiilor nucleare va trebui optimizată; în fine, solicită închiderea oricărei instalații nucleare care nu trece proba menționată;

| 9. | solicită analizarea de urgență a stadiului implementării Directivei 2009/71/EURATOM a Consiliului din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor nucleare, și eventual revizuirea acesteia; |
| --- | --- |

9.

solicită analizarea de urgență a stadiului implementării Directivei 2009/71/EURATOM a Consiliului din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor nucleare, și eventual revizuirea acesteia;

| 9 a) | solicită Comisiei Europene să formuleze propuneri referitoare la cerințele corespunzătoare de asigurare a instalațiilor nucleare, astfel încât acestea să fie acoperite în mod adecvat față de riscurile financiare asociate unui incident la reactor, care ar putea avea ca efect eliberarea de substanțe radioactive în mediul înconjurător; |
| --- | --- |

9 a)

solicită Comisiei Europene să formuleze propuneri referitoare la cerințele corespunzătoare de asigurare a instalațiilor nucleare, astfel încât acestea să fie acoperite în mod adecvat față de riscurile financiare asociate unui incident la reactor, care ar putea avea ca efect eliberarea de substanțe radioactive în mediul înconjurător;

| 10. | se declară de acord cu standardele ridicate de securitate prezentate în propunerea de directivă a Consiliului privind gestionarea deșeurilor nucleare [2010/0306(NLE)], în vederea depozitării în siguranță a deșeurilor cu nivel înalt de radioactivitate și a combustibilului nuclear uzat, solicitând și implicarea autorităților locale și regionale în cauză; |
| --- | --- |

10.

se declară de acord cu standardele ridicate de securitate prezentate în propunerea de directivă a Consiliului privind gestionarea deșeurilor nucleare [2010/0306(NLE)], în vederea depozitării în siguranță a deșeurilor cu nivel înalt de radioactivitate și a combustibilului nuclear uzat, solicitând și implicarea autorităților locale și regionale în cauză;

| 11. | își exprimă disponibilitatea de a trece în revistă acțiunile care țin de sfera lor de competență (de exemplu cele care au legătură cu procedurile de autorizare, cu planurile de intervenție în caz de urgență etc.), în strânsă colaborare cu organismele naționale și europene responsabile, în vederea eventualei actualizări a acestora din perspectiva învățămintelor desprinse în urma dezastrului din Japonia și a celor mai recente concluzii ale cercetărilor; |
| --- | --- |

11.

își exprimă disponibilitatea de a trece în revistă acțiunile care țin de sfera lor de competență (de exemplu cele care au legătură cu procedurile de autorizare, cu planurile de intervenție în caz de urgență etc.), în strânsă colaborare cu organismele naționale și europene responsabile, în vederea eventualei actualizări a acestora din perspectiva învățămintelor desprinse în urma dezastrului din Japonia și a celor mai recente concluzii ale cercetărilor;

| 12. | invită Comisia Europeană să sporească sprijinul financiar destinat cooperării cu țările terțe în domeniul prevenirii catastrofelor naturale sau provocate de om și pregătirii pentru acestea; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia Europeană să sporească sprijinul financiar destinat cooperării cu țările terțe în domeniul prevenirii catastrofelor naturale sau provocate de om și pregătirii pentru acestea;

| 13. | solicită adoptarea măsurilor necesare pentru realizarea de economii de energie, creșterea semnificativă a eficienței energetice și promovarea mai hotărâtă a constituirii rezervelor energetice ale Uniunii Europene din surse de energie sigure, durabile și la prețuri accesibile; sprijină în special așa-numita „a treia revoluție industrială”, cunoscută și ca „democratizarea producției de energie”, care va asigura în viitor descentralizarea producției, stocării și distribuției de energie, asigurând astfel securitatea energetică și o economie bazată pe energii regenerabile și oferind cetățenilor și autorităților locale și regionale posibilitatea de a-și exercita direct influența. Se angajează să sprijine toate schimbările de infrastructură necesare pentru crearea de rețele electrice deschise și inteligente și invită Comisia Europenă să aducă laolaltă cât mai curând posibil autoritățile locale și regionale și părțile interesate cele mai relevante, pentru a demara procesul de transformare a producției de energie în Europa; |
| --- | --- |

13.

solicită adoptarea măsurilor necesare pentru realizarea de economii de energie, creșterea semnificativă a eficienței energetice și promovarea mai hotărâtă a constituirii rezervelor energetice ale Uniunii Europene din surse de energie sigure, durabile și la prețuri accesibile; sprijină în special așa-numita „a treia revoluție industrială”, cunoscută și ca „democratizarea producției de energie”, care va asigura în viitor descentralizarea producției, stocării și distribuției de energie, asigurând astfel securitatea energetică și o economie bazată pe energii regenerabile și oferind cetățenilor și autorităților locale și regionale posibilitatea de a-și exercita direct influența. Se angajează să sprijine toate schimbările de infrastructură necesare pentru crearea de rețele electrice deschise și inteligente și invită Comisia Europenă să aducă laolaltă cât mai curând posibil autoritățile locale și regionale și părțile interesate cele mai relevante, pentru a demara procesul de transformare a producției de energie în Europa;

| 14. | solicită elaborarea unei politici de comunicare deschise și oneste de către toți furnizorii de energie nucleară și crearea de parteneriate reale între acești furnizori, statele membre și autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

14.

solicită elaborarea unei politici de comunicare deschise și oneste de către toți furnizorii de energie nucleară și crearea de parteneriate reale între acești furnizori, statele membre și autoritățile locale și regionale;

| 14 a) | se pronunță, mai ales în domeniul energiilor regenerabile, în favoarea unei mai mari descentralizări a producției și distribuției de energie, în măsură să consolideze producția la nivel local și regional, să scurteze distanțele dintre producători și consumatori, să reducă dependența de marii furnizori mondiali de energie, să sporească generarea de bogăție în mod descentralizat și, mai ales, să îmbunătățească securitatea energetică în caz de dezastre; solicită Comisiei Europene ca, ținând seama nu în ultimul rând de Strategia UE 2020, să acorde un sprijin sporit autorităților locale și regionale în cadrul eforturilor considerabile pe care acestea le depun deja în domeniul energiilor regenerabile, în vederea atingerii unui nivel de autosuficiență cât mai ridicat în materie de energie; |
| --- | --- |

14 a)

se pronunță, mai ales în domeniul energiilor regenerabile, în favoarea unei mai mari descentralizări a producției și distribuției de energie, în măsură să consolideze producția la nivel local și regional, să scurteze distanțele dintre producători și consumatori, să reducă dependența de marii furnizori mondiali de energie, să sporească generarea de bogăție în mod descentralizat și, mai ales, să îmbunătățească securitatea energetică în caz de dezastre; solicită Comisiei Europene ca, ținând seama nu în ultimul rând de Strategia UE 2020, să acorde un sprijin sporit autorităților locale și regionale în cadrul eforturilor considerabile pe care acestea le depun deja în domeniul energiilor regenerabile, în vederea atingerii unui nivel de autosuficiență cât mai ridicat în materie de energie;

| 15. | ținând seama de obiectivele de combatere a schimbărilor climatice și de faptul că 30 % din electricitatea produsă în prezent în UE provine din centralele nucleare, consideră că se impune o analiză realistă a viitorului mix energetic al Uniunii; invită așadar Comisia să pledeze pentru forme regenerabile și mai eficiente de energie, menținând ca obiective consolidarea independenței energetice a Europei și reducerea treptată a dependenței de energia nucleară; |
| --- | --- |

15.

ținând seama de obiectivele de combatere a schimbărilor climatice și de faptul că 30 % din electricitatea produsă în prezent în UE provine din centralele nucleare, consideră că se impune o analiză realistă a viitorului mix energetic al Uniunii; invită așadar Comisia să pledeze pentru forme regenerabile și mai eficiente de energie, menținând ca obiective consolidarea independenței energetice a Europei și reducerea treptată a dependenței de energia nucleară;

| 16. | îl mandatează pe președintele CoR să transmită prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Președinției ungare a UE, Comisiei Europene, Parlamentului European, Comitetului Economic și Social European, precum și autorităților competente din Japonia. |
| --- | --- |

16.

îl mandatează pe președintele CoR să transmită prezenta rezoluție președintelui Consiliului European, Președinției ungare a UE, Comisiei Europene, Parlamentului European, Comitetului Economic și Social European, precum și autorităților competente din Japonia.

Bruxelles, 1 aprilie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Consolidarea răspunsului european în caz de dezastre: rolul protecției civile și al asistenței umanitare, COM(2010) 600 final.

1

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 89-a sesiune plenară din 31 martie și 1 aprilie 2011

| 7.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/3

---

Avizul Comitetului Regiunilor referitor la Raportul privind cetățenia UE în 2010

2011/C 166/02

COMITETUL REGIUNILOR

| — | este conștient că, pe lângă faptul că reprezintă un element ce permite diverselor identități naționale să coabiteze în Uniunea Europeană – indiferent de modalitățile de atribuire a cetățeniei naționale – și îi implică pe cetățeni în procesul de integrare comunitară, cetățenia europeană contribuie la consolidarea democrației europene; |
| --- | --- |

—

este conștient că, pe lângă faptul că reprezintă un element ce permite diverselor identități naționale să coabiteze în Uniunea Europeană – indiferent de modalitățile de atribuire a cetățeniei naționale – și îi implică pe cetățeni în procesul de integrare comunitară, cetățenia europeană contribuie la consolidarea democrației europene;

| — | s-a declarat în favoarea oricărei inițiative care ar putea contribui la creșterea participării cetățenilor la procesul democratic al Uniunii, ar putea reprezenta o acțiune de democrație directă și participativă și ar putea contribui substanțial la remedierea deficitului democratic al UE; |
| --- | --- |

—

s-a declarat în favoarea oricărei inițiative care ar putea contribui la creșterea participării cetățenilor la procesul democratic al Uniunii, ar putea reprezenta o acțiune de democrație directă și participativă și ar putea contribui substanțial la remedierea deficitului democratic al UE;

| — | subliniază necesitatea unei conștientizări sporite de către cetățeni a statutului lor de cetățeni ai UE, a drepturilor și obligațiilor lor și a semnificației acestora în viața de zi cu zi; |
| --- | --- |

—

subliniază necesitatea unei conștientizări sporite de către cetățeni a statutului lor de cetățeni ai UE, a drepturilor și obligațiilor lor și a semnificației acestora în viața de zi cu zi;

| — | consideră că dispozițiile generale privind cetățenia Uniunii trebuie considerate din perspectiva principiului conform căruia deciziile trebuie luate în modul cel mai deschis posibil și cât mai aproape de cetățeni; |
| --- | --- |

—

consideră că dispozițiile generale privind cetățenia Uniunii trebuie considerate din perspectiva principiului conform căruia deciziile trebuie luate în modul cel mai deschis posibil și cât mai aproape de cetățeni;

| — | este conștient de faptul că autoritățile locale și regionale sunt cele mai îndrituite să promoveze mai buna înțelegere a ceea ce înseamnă cetățenia europeană și să scoată în evidență beneficiile concrete pe care aceasta le conferă fiecăruia; |
| --- | --- |

—

este conștient de faptul că autoritățile locale și regionale sunt cele mai îndrituite să promoveze mai buna înțelegere a ceea ce înseamnă cetățenia europeană și să scoată în evidență beneficiile concrete pe care aceasta le conferă fiecăruia;

| — | subliniază că autoritățile locale și regionale au lansat de mult timp inițiative încununate de succes, propunându-se ca promotori și facilitatori de cetățenie; |
| --- | --- |

—

subliniază că autoritățile locale și regionale au lansat de mult timp inițiative încununate de succes, propunându-se ca promotori și facilitatori de cetățenie;

| — | subliniază necesitatea adoptării de măsuri care să asigure educația și formarea pentru cetățenie, depășirea diverselor obstacole, a asimetriilor și lacunelor informative, dobândirea unui exercițiu conștient și liber al propriilor drepturi și obligații; |
| --- | --- |

—

subliniază necesitatea adoptării de măsuri care să asigure educația și formarea pentru cetățenie, depășirea diverselor obstacole, a asimetriilor și lacunelor informative, dobândirea unui exercițiu conștient și liber al propriilor drepturi și obligații;

| — | reafirmă responsabilitatea tuturor nivelurilor de guvernare în furnizarea de contribuții la construirea unei „culturi a drepturilor”. |
| --- | --- |

—

reafirmă responsabilitatea tuturor nivelurilor de guvernare în furnizarea de contribuții la construirea unei „culturi a drepturilor”.

| Raportor | dl Roberto PELLA (IT-PPE), membru al consiliului local al comunei Valdengo |
| --- | --- |
| Document de referință | Raport privind cetățenia UE în 2010 - Eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE
  COM(2010) 603 final |

Raportor

dl Roberto PELLA (IT-PPE), membru al consiliului local al comunei Valdengo

Document de referință

Raport privind cetățenia UE în 2010 - Eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE

COM(2010) 603 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Context: cetățenia europeană după adoptarea Tratatului de la Lisabona

| 1. | își exprimă aprecierea pentru „Raportul privind progresele înregistrate în vederea exercitării efective a cetățeniei Uniunii în perioada 2007-2010” (1), care descrie diversele evoluții înregistrate în domeniul cetățeniei Uniunii în perioada menționată și însoțește „Raportul privind cetățenia UE în 2010 – Eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE”; |
| --- | --- |

1.

își exprimă aprecierea pentru „Raportul privind progresele înregistrate în vederea exercitării efective a cetățeniei Uniunii în perioada 2007-2010” (1), care descrie diversele evoluții înregistrate în domeniul cetățeniei Uniunii în perioada menționată și însoțește „Raportul privind cetățenia UE în 2010 – Eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE”;

| 2. | se declară în favoarea abordării adoptate în raport, de identificare a principalelor obstacole cu care cetățenii se confruntă încă în viața de zi cu zi, atunci când trebuie să își exercite drepturile legate de cetățenia Uniunii Europene în diferite contexte de viață, fiind de acord cu obiectivul de identificare a obstacolelor în vederea înlăturării lor, astfel încât cetățenii europeni să poată beneficia pe deplin de drepturile lor, și cu voința Comisiei de a consolida „cetățenia europeană” în mod concret și eficient; |
| --- | --- |

2.

se declară în favoarea abordării adoptate în raport, de identificare a principalelor obstacole cu care cetățenii se confruntă încă în viața de zi cu zi, atunci când trebuie să își exercite drepturile legate de cetățenia Uniunii Europene în diferite contexte de viață, fiind de acord cu obiectivul de identificare a obstacolelor în vederea înlăturării lor, astfel încât cetățenii europeni să poată beneficia pe deplin de drepturile lor, și cu voința Comisiei de a consolida „cetățenia europeană” în mod concret și eficient;

| 3. | își exprimă aprecierea pentru comunicarea însoțitoare a raportului privind cetățenia, intitulată „Către un Act privind piața unică – Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate” (2), ce urmărește eliminarea obstacolelor cu care se confruntă cetățenii europeni atunci când își exercită drepturile conferite în temeiul acquis-ului în domeniul pieței unice, și anume atunci când acționează în calitate de agenți economici (de exemplu ca întreprinzători, consumatori sau lucrători) pe piața unică; |
| --- | --- |

3.

își exprimă aprecierea pentru comunicarea însoțitoare a raportului privind cetățenia, intitulată „Către un Act privind piața unică – Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate” (2), ce urmărește eliminarea obstacolelor cu care se confruntă cetățenii europeni atunci când își exercită drepturile conferite în temeiul acquis-ului în domeniul pieței unice, și anume atunci când acționează în calitate de agenți economici (de exemplu ca întreprinzători, consumatori sau lucrători) pe piața unică;

| 4. | reamintește că introducerea – în Tratatul de la Maastricht – a noțiunii de „cetățenie europeană”, recunoscută tuturor cetățenilor unui stat membru al Uniunii Europene și considerată, odată cu adoptarea Tratatului de la Amsterdam, complementară celei naționale, a reprezentat o etapă fundamentală și cu o puternică încărcătură simbolică în construirea unei identități europene și a unei democrații europene; |
| --- | --- |

4.

reamintește că introducerea – în Tratatul de la Maastricht – a noțiunii de „cetățenie europeană”, recunoscută tuturor cetățenilor unui stat membru al Uniunii Europene și considerată, odată cu adoptarea Tratatului de la Amsterdam, complementară celei naționale, a reprezentat o etapă fundamentală și cu o puternică încărcătură simbolică în construirea unei identități europene și a unei democrații europene;

| 5. | subliniază că noutățile legislative introduse de Tratatul de la Lisabona au însemnat consolidarea cetățeniei europene, considerată adițională (nu doar complementară), și nu substituibilă cetățeniei naționale; |
| --- | --- |

5.

subliniază că noutățile legislative introduse de Tratatul de la Lisabona au însemnat consolidarea cetățeniei europene, considerată adițională (nu doar complementară), și nu substituibilă cetățeniei naționale;

| 6. | este conștient că, pe lângă faptul că reprezintă un element ce permite diverselor identități naționale să coabiteze în Uniunea Europeană – indiferent de modalitățile de atribuire a cetățeniei naționale – și îi implică pe cetățeni în procesul de integrare comunitară, cetățenia europeană contribuie la consolidarea democrației europene, aspect recunoscut în Tratatul privind Uniunea Europeană, care a introdus cetățenia europeană printre principiile democratice, alături de principiul egalității cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

6.

este conștient că, pe lângă faptul că reprezintă un element ce permite diverselor identități naționale să coabiteze în Uniunea Europeană – indiferent de modalitățile de atribuire a cetățeniei naționale – și îi implică pe cetățeni în procesul de integrare comunitară, cetățenia europeană contribuie la consolidarea democrației europene, aspect recunoscut în Tratatul privind Uniunea Europeană, care a introdus cetățenia europeană printre principiile democratice, alături de principiul egalității cetățenilor europeni;

| 7. | subliniază că, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, cetățenii acesteia se bucură de drepturi și le sunt impuse obligațiile prevăzute de tratate, drepturi și obligații la care trebuie adăugate drepturile fundamentale recunoscute de Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, la care Uniunea a dorit să adere prin adoptarea Tratatului de la Lisabona, precum și drepturile și libertățile consfințite de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000, adaptată la 12 decembrie 2007 la Strasbourg și care a dobândit, în urma Tratatului de la Lisabona, aceeași valoare juridică cu cea a tratatelor; |
| --- | --- |

7.

subliniază că, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, cetățenii acesteia se bucură de drepturi și le sunt impuse obligațiile prevăzute de tratate, drepturi și obligații la care trebuie adăugate drepturile fundamentale recunoscute de Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, la care Uniunea a dorit să adere prin adoptarea Tratatului de la Lisabona, precum și drepturile și libertățile consfințite de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000, adaptată la 12 decembrie 2007 la Strasbourg și care a dobândit, în urma Tratatului de la Lisabona, aceeași valoare juridică cu cea a tratatelor;

| 8. | subliniază că drepturile menționate în Raportul privind cetățenia UE sunt, pe de o parte, drepturi exclusive ale cetățenilor Uniunii și, pe de altă parte, drepturi fundamentale, aplicabile și resortisanților țărilor terțe; |
| --- | --- |

8.

subliniază că drepturile menționate în Raportul privind cetățenia UE sunt, pe de o parte, drepturi exclusive ale cetățenilor Uniunii și, pe de altă parte, drepturi fundamentale, aplicabile și resortisanților țărilor terțe;

| 9. | este conștient că cetățenia Uniunii reprezintă astăzi statutul fundamental al individului – subiect politic al procesului de integrare europeană –, permițând fiecăruia să se bucure de același tratament, indiferent de naționalitatea sa; |
| --- | --- |

9.

este conștient că cetățenia Uniunii reprezintă astăzi statutul fundamental al individului – subiect politic al procesului de integrare europeană –, permițând fiecăruia să se bucure de același tratament, indiferent de naționalitatea sa;

| 10. | este conștient că înțelegerea semnificației cetățeniei europene și promovarea acesteia reprezintă un factor esențial și strategic, în special în țările care au devenit membre ale Uniunii în ultimii ani și în cele care solicită să devină membre ale UE; |
| --- | --- |

10.

este conștient că înțelegerea semnificației cetățeniei europene și promovarea acesteia reprezintă un factor esențial și strategic, în special în țările care au devenit membre ale Uniunii în ultimii ani și în cele care solicită să devină membre ale UE;

| 11. | reamintește că Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene solicită statelor membre și țărilor care doresc să devină membre ale Uniunii Europene să respecte și să promoveze valorile care stau la baza Uniunii, și anume respectarea demnității umane, a libertății, democrației, egalității, statului de drept și drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, toate acestea reprezentând valori comune statelor membre, într-o societate caracterizată de pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați; |
| --- | --- |

11.

reamintește că Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene solicită statelor membre și țărilor care doresc să devină membre ale Uniunii Europene să respecte și să promoveze valorile care stau la baza Uniunii, și anume respectarea demnității umane, a libertății, democrației, egalității, statului de drept și drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, toate acestea reprezentând valori comune statelor membre, într-o societate caracterizată de pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați;

| 12. | subliniază că recomandarea Comitetului de miniștri al Consiliului Europei, adresată statelor membre ale acestui for la 16 octombrie 2002, a recunoscut că „educația în spiritul cetățeniei democratice ar trebui să cuprindă toate activitățile didactice formale, ne-formale și informale, inclusiv educația în familie, astfel încât fiecare cetățean să poată acționa de-a lungul întregii sale vieți în mod activ și responsabil, în cadrul propriilor drepturi și responsabilități, cu respectarea drepturilor celorlalți”; |
| --- | --- |

12.

subliniază că recomandarea Comitetului de miniștri al Consiliului Europei, adresată statelor membre ale acestui for la 16 octombrie 2002, a recunoscut că „educația în spiritul cetățeniei democratice ar trebui să cuprindă toate activitățile didactice formale, ne-formale și informale, inclusiv educația în familie, astfel încât fiecare cetățean să poată acționa de-a lungul întregii sale vieți în mod activ și responsabil, în cadrul propriilor drepturi și responsabilități, cu respectarea drepturilor celorlalți”;

| 13. | reamintește că, în comunicarea sa din septembrie 2005 privind programul comun de integrare, Comisia, în contextul schițării cadrului pentru integrarea în Uniunea Europeană a cetățenilor din state terțe, a invitat statele membre să „pună accentul pe educația civică în programele de primire și în celelalte activități destinate cetățenilor abia sosiți din țări terțe, astfel încât imigranții să înțeleagă și să respecte valorile comune naționale și europene, fructificându-le”; |
| --- | --- |

13.

reamintește că, în comunicarea sa din septembrie 2005 privind programul comun de integrare, Comisia, în contextul schițării cadrului pentru integrarea în Uniunea Europeană a cetățenilor din state terțe, a invitat statele membre să „pună accentul pe educația civică în programele de primire și în celelalte activități destinate cetățenilor abia sosiți din țări terțe, astfel încât imigranții să înțeleagă și să respecte valorile comune naționale și europene, fructificându-le”;

| 14. | subliniază că, încă de la lansarea dezbaterii privind viitorul Europei, CoR s-a declarat în favoarea oricărei inițiative care ar putea contribui la creșterea participării cetățenilor la procesul democratic al Uniunii, ar putea reprezenta o acțiune de democrație directă și participativă și ar putea contribui substanțial la remedierea deficitului democratic al UE și salută în special progresele înregistrate în această privință prin Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

14.

subliniază că, încă de la lansarea dezbaterii privind viitorul Europei, CoR s-a declarat în favoarea oricărei inițiative care ar putea contribui la creșterea participării cetățenilor la procesul democratic al Uniunii, ar putea reprezenta o acțiune de democrație directă și participativă și ar putea contribui substanțial la remedierea deficitului democratic al UE și salută în special progresele înregistrate în această privință prin Tratatul de la Lisabona;

| 15. | reamintește că, prin avizul său intitulat „Noi forme de guvernare: Europa, un cadru pentru inițiative cetățenești”, Comitetul Regiunilor invitase UE să-și democratizeze politicile și structurile de decizie și să le facă mai transparente, astfel încât să dea naștere unui cadru ideal pentru participarea și inițiativele cetățenilor la nivel european. În plus, Comitetul solicitase înființarea unor mecanisme care să favorizeze dialogul politic interactiv și implementarea principiului democrației participative; |
| --- | --- |

15.

reamintește că, prin avizul său intitulat „Noi forme de guvernare: Europa, un cadru pentru inițiative cetățenești”, Comitetul Regiunilor invitase UE să-și democratizeze politicile și structurile de decizie și să le facă mai transparente, astfel încât să dea naștere unui cadru ideal pentru participarea și inițiativele cetățenilor la nivel european. În plus, Comitetul solicitase înființarea unor mecanisme care să favorizeze dialogul politic interactiv și implementarea principiului democrației participative;

| 16. | subliniază că în cadrul priorităților politice identificate pentru perioada 2010-2012, s-a reafirmat că întărirea rolului instituțional al CoR presupune recunoașterea caracterului prioritar al aplicării dispozițiilor Tratatului de la Lisabona referitoare la regiuni sau care au, într-un fel sau altul, o componentă teritorială, așa cum este inițiativa cetățenească; salută adoptarea Regulamentului (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind inițiativa cetățenească, în care au fost incluse multe dintre observațiile formulate de Comitetul Regiunilor (CdR 167/2010 fin); |
| --- | --- |

16.

subliniază că în cadrul priorităților politice identificate pentru perioada 2010-2012, s-a reafirmat că întărirea rolului instituțional al CoR presupune recunoașterea caracterului prioritar al aplicării dispozițiilor Tratatului de la Lisabona referitoare la regiuni sau care au, într-un fel sau altul, o componentă teritorială, așa cum este inițiativa cetățenească; salută adoptarea Regulamentului (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind inițiativa cetățenească, în care au fost incluse multe dintre observațiile formulate de Comitetul Regiunilor (CdR 167/2010 fin);

| 17. | subliniază necesitatea depășirii obstacolelor care stau în calea liberei circulații a cetățenilor europeni, aceștia trebuind să poată beneficia pe deplin de drepturile lor în cadrul tratatelor, indiferent de locul în care au ales să se stabilească sau de locul unde au dobândit bunuri și servicii; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea depășirii obstacolelor care stau în calea liberei circulații a cetățenilor europeni, aceștia trebuind să poată beneficia pe deplin de drepturile lor în cadrul tratatelor, indiferent de locul în care au ales să se stabilească sau de locul unde au dobândit bunuri și servicii;

| 18. | evidențiază discrepanța existentă în statele membre între dispozițiile legale aplicabile și realitatea cotidiană cu care se confruntă cetățenii, în special în situațiile transfrontaliere; |
| --- | --- |

18.

evidențiază discrepanța existentă în statele membre între dispozițiile legale aplicabile și realitatea cotidiană cu care se confruntă cetățenii, în special în situațiile transfrontaliere;

| 19. | evidențiază faptul că principalele probleme apar în momentul punerii în aplicare a reglementărilor europene în diversele state membre și al adaptării ordinii juridice naționale la noutățile legislative; |
| --- | --- |

19.

evidențiază faptul că principalele probleme apar în momentul punerii în aplicare a reglementărilor europene în diversele state membre și al adaptării ordinii juridice naționale la noutățile legislative;

| 20. | subliniază necesitatea unei conștientizări sporite de către cetățeni a statutului lor de cetățeni ai UE, a drepturilor lor și a semnificației acestora în viața de zi cu zi; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea unei conștientizări sporite de către cetățeni a statutului lor de cetățeni ai UE, a drepturilor lor și a semnificației acestora în viața de zi cu zi;

| 21. | consideră că trebuie acordată o atenție specială migranților care doresc să dobândească cetățenia unui stat membru, devenind astfel „cetățeni europeni”; |
| --- | --- |

21.

consideră că trebuie acordată o atenție specială migranților care doresc să dobândească cetățenia unui stat membru, devenind astfel „cetățeni europeni”;

Rolul autorităților locale și regionale

| 22. | consideră că dispozițiile generale privind cetățenia Uniunii, introduse în Tratatul privind Uniunea Europeană în titlul cuprinzând dispozițiile privind principiile democratice, trebuie considerate din perspectiva principiului conform căruia deciziile trebuie luate în modul cel mai deschis posibil și cât mai aproape de cetățeni, după modelul democrației de proximitate, a cărei concretizare efectivă presupune în special cointeresarea deplină și efectivă a autorităților locale și regionale, ca „autorități ce se află cel mai aproape de cetățeni”; |
| --- | --- |

22.

consideră că dispozițiile generale privind cetățenia Uniunii, introduse în Tratatul privind Uniunea Europeană în titlul cuprinzând dispozițiile privind principiile democratice, trebuie considerate din perspectiva principiului conform căruia deciziile trebuie luate în modul cel mai deschis posibil și cât mai aproape de cetățeni, după modelul democrației de proximitate, a cărei concretizare efectivă presupune în special cointeresarea deplină și efectivă a autorităților locale și regionale, ca „autorități ce se află cel mai aproape de cetățeni”;

| 23. | observă că raportul Comisiei nu acordă atenția corespunzătoare contribuției pe care autoritățile locale și regionale o pot aduce la exercitarea efectivă și calitativă a cetățeniei europene; |
| --- | --- |

23.

observă că raportul Comisiei nu acordă atenția corespunzătoare contribuției pe care autoritățile locale și regionale o pot aduce la exercitarea efectivă și calitativă a cetățeniei europene;

| 24. | este conștient de faptul că autoritățile locale și regionale sunt cele mai îndrituite, în virtutea proximității lor față de cetățeni, să promoveze mai buna înțelegere a ceea ce înseamnă cetățenia europeană și să scoată în evidență beneficiile concrete pe care aceasta le conferă fiecăruia, inclusiv prin ilustrarea impactului concret al politicilor Uniunii în viața cetățenilor; |
| --- | --- |

24.

este conștient de faptul că autoritățile locale și regionale sunt cele mai îndrituite, în virtutea proximității lor față de cetățeni, să promoveze mai buna înțelegere a ceea ce înseamnă cetățenia europeană și să scoată în evidență beneficiile concrete pe care aceasta le conferă fiecăruia, inclusiv prin ilustrarea impactului concret al politicilor Uniunii în viața cetățenilor;

| 25. | este conștient că autoritățile locale și regionale vor avea un rol esențial de îndeplinit în procesele participative care vor trebui inițiate, în vederea implementării unei reale abordări de jos în sus, permițând cetățenilor să contribuie semnificativ la definirea politicilor UE care le concretizează drepturile; |
| --- | --- |

25.

este conștient că autoritățile locale și regionale vor avea un rol esențial de îndeplinit în procesele participative care vor trebui inițiate, în vederea implementării unei reale abordări de jos în sus, permițând cetățenilor să contribuie semnificativ la definirea politicilor UE care le concretizează drepturile;

| 26. | consideră că autoritățile locale și regionale sunt în măsură să faciliteze acțiunile instituțiilor europene care își propun să aibă ecou în special la nivelul grupurilor ce fac adesea dovada unui grad scăzut de participare, precum tinerii și migranții; |
| --- | --- |

26.

consideră că autoritățile locale și regionale sunt în măsură să faciliteze acțiunile instituțiilor europene care își propun să aibă ecou în special la nivelul grupurilor ce fac adesea dovada unui grad scăzut de participare, precum tinerii și migranții;

| 27. | subliniază că autoritățile locale și regionale sunt cele care dețin responsabilități în gestionarea problemelor legate de circulația și șederea cetățenilor europeni, inclusiv în ceea ce privește primirea; |
| --- | --- |

27.

subliniază că autoritățile locale și regionale sunt cele care dețin responsabilități în gestionarea problemelor legate de circulația și șederea cetățenilor europeni, inclusiv în ceea ce privește primirea;

| 28. | remarcă faptul că, deși denunță obstacolele din calea exercitării drepturilor de cetățenie europeană, raportul nu acordă destulă atenție condițiilor preliminare necesare concretizării oricărei forme de cetățenie și depășirii obstacolelor geografice, culturale, lingvistice, tehnologice sau de informare care împiedică exercitarea conștientă și liberă a exercitării drepturilor și obligațiilor proprii; |
| --- | --- |

28.

remarcă faptul că, deși denunță obstacolele din calea exercitării drepturilor de cetățenie europeană, raportul nu acordă destulă atenție condițiilor preliminare necesare concretizării oricărei forme de cetățenie și depășirii obstacolelor geografice, culturale, lingvistice, tehnologice sau de informare care împiedică exercitarea conștientă și liberă a exercitării drepturilor și obligațiilor proprii;

| 29. | subliniază că raportul privind cetățenia pe 2010 nu acordă atenția necesară instrumentelor de acțiune civică ce reprezintă noile canale de diseminare a democrației și a atitudinii civice; |
| --- | --- |

29.

subliniază că raportul privind cetățenia pe 2010 nu acordă atenția necesară instrumentelor de acțiune civică ce reprezintă noile canale de diseminare a democrației și a atitudinii civice;

| 30. | subliniază că raportul nu ține destul seama de necesitatea întreprinderii unor acțiuni de simplificare administrativă la nivel local și regional, destinate exercitării eficiente a drepturilor ce decurg din cetățenia europeană; |
| --- | --- |

30.

subliniază că raportul nu ține destul seama de necesitatea întreprinderii unor acțiuni de simplificare administrativă la nivel local și regional, destinate exercitării eficiente a drepturilor ce decurg din cetățenia europeană;

| 31. | evidențiază faptul că, în noul context multicultural, cetățenia nu mai trebuie percepută în termeni de simplă protecție a identității și apartenenței, ci ca o etapă de integrare și de incluziune socială; |
| --- | --- |

31.

evidențiază faptul că, în noul context multicultural, cetățenia nu mai trebuie percepută în termeni de simplă protecție a identității și apartenenței, ci ca o etapă de integrare și de incluziune socială;

| 32. | subliniază că autoritățile locale și regionale au lansat de mult timp inițiative încununate de succes, propunându-se ca promotori și facilitatori de cetățenie, inclusiv prin intermediul proceselor de democrație participativă și deliberativă; |
| --- | --- |

32.

subliniază că autoritățile locale și regionale au lansat de mult timp inițiative încununate de succes, propunându-se ca promotori și facilitatori de cetățenie, inclusiv prin intermediul proceselor de democrație participativă și deliberativă;

| 33. | remarcă faptul că, în condițiile în care statisticile arată că cei mai mulți dintre cetățenii UE nu cunosc semnificația drepturilor recunoscute prin cetățenia europeană – mai ales în ceea ce privește libertatea de circulație și de ședere – și nici nu au cunoștință de existența acestora, autoritățile locale și regionale reprezintă, prin faptul că sunt aproape de cetățeni, canalele/instrumentele naturale prin care este sprijinită difuzarea informațiilor destinate cetățenilor Uniunii în acest domeniu; |
| --- | --- |

33.

remarcă faptul că, în condițiile în care statisticile arată că cei mai mulți dintre cetățenii UE nu cunosc semnificația drepturilor recunoscute prin cetățenia europeană – mai ales în ceea ce privește libertatea de circulație și de ședere – și nici nu au cunoștință de existența acestora, autoritățile locale și regionale reprezintă, prin faptul că sunt aproape de cetățeni, canalele/instrumentele naturale prin care este sprijinită difuzarea informațiilor destinate cetățenilor Uniunii în acest domeniu;

| 34. | subliniază că instituțiile politice locale care constituie, prin excelență, expresia corpului electoral european și – ca atare – primele organe autentice ale guvernării europene, reprezintă canalele cele mai potrivite prin care cetățenii UE pot fi informați în legătură cu drepturile lor electorale; |
| --- | --- |

34.

subliniază că instituțiile politice locale care constituie, prin excelență, expresia corpului electoral european și – ca atare – primele organe autentice ale guvernării europene, reprezintă canalele cele mai potrivite prin care cetățenii UE pot fi informați în legătură cu drepturile lor electorale;

| 35. | subliniază că rețelele de orașe și înfrățirile dintre localități pot contribui la promovarea și conștientizarea aspectelor referitoare la cetățenie, în calitate de instrumente de integrare și asociere civică, mai ales în noile state membre; |
| --- | --- |

35.

subliniază că rețelele de orașe și înfrățirile dintre localități pot contribui la promovarea și conștientizarea aspectelor referitoare la cetățenie, în calitate de instrumente de integrare și asociere civică, mai ales în noile state membre;

| 36. | împărtășește dorința Comisiei de a consolida dreptul cetățenilor UE de a beneficia, în țări terțe, de asistența autorităților diplomatice și consulare ale tuturor statelor membre, urmând să propună măsuri legislative în cursul anului 2011 și să-i informeze mai bine pe cetățeni în acest sens; subliniază rolul pe care îl pot îndeplini autoritățile regionale și locale în scopul difuzării pe teren a informațiilor pe această temă și invită Comisia să consulte CoR în momentul elaborării de propuneri în acest domeniu; |
| --- | --- |

36.

împărtășește dorința Comisiei de a consolida dreptul cetățenilor UE de a beneficia, în țări terțe, de asistența autorităților diplomatice și consulare ale tuturor statelor membre, urmând să propună măsuri legislative în cursul anului 2011 și să-i informeze mai bine pe cetățeni în acest sens; subliniază rolul pe care îl pot îndeplini autoritățile regionale și locale în scopul difuzării pe teren a informațiilor pe această temă și invită Comisia să consulte CoR în momentul elaborării de propuneri în acest domeniu;

Obiective prioritare ale autorităților locale și regionale

Condițiile concretizării cetățeniei

| 37. | subliniază necesitatea adoptării de măsuri care să asigure educația și formarea pentru cetățenie, depășirea obstacolelor culturale, lingvistice, și tehnologice, dobândirea unui exercițiu conștient și liber al propriilor drepturi și obligații, depășirea asimetriilor și lacunelor informative; |
| --- | --- |

37.

subliniază necesitatea adoptării de măsuri care să asigure educația și formarea pentru cetățenie, depășirea obstacolelor culturale, lingvistice, și tehnologice, dobândirea unui exercițiu conștient și liber al propriilor drepturi și obligații, depășirea asimetriilor și lacunelor informative;

Cetățenia activă

| 38. | consideră că procesul de consolidare a cetățeniei europene își poate trage seva din intensificarea participării active a cetățenilor la viața comunităților locale și în special a tinerilor, a căror mobilitate în spațiul european este mai mare; |
| --- | --- |

38.

consideră că procesul de consolidare a cetățeniei europene își poate trage seva din intensificarea participării active a cetățenilor la viața comunităților locale și în special a tinerilor, a căror mobilitate în spațiul european este mai mare;

| 39. | recomandă Comisiei Europene să pună accentul și pe aspectele legate de cetățenia europeană în cadrul instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), pentru ca viitorii cetățeni ai Uniunii să fie informați și să-și cunoască drepturile și obligațiile; |
| --- | --- |

39.

recomandă Comisiei Europene să pună accentul și pe aspectele legate de cetățenia europeană în cadrul instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), pentru ca viitorii cetățeni ai Uniunii să fie informați și să-și cunoască drepturile și obligațiile;

| 40. | subliniază importanța voluntariatului pentru promovarea participării și cetățeniei active, precum și importanța sprijinirii acestui tip de acțiune; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța voluntariatului pentru promovarea participării și cetățeniei active, precum și importanța sprijinirii acestui tip de acțiune;

Cetățenia socială

| 41. | consideră necesară consolidarea la nivel european a inițiativelor în favoarea cetățeniei sociale, deoarece accesul la drepturile sociale este legat de criterii și cerințe ce pot apărea drept discriminatorii, încălcând principiul egalității și al tratamentului echitabil prevăzut de dreptul european în relație cu cetățenii altor state membre ale Uniunii Europene care își exercită dreptul la libera circulație, precum și cu cetățenii din țările terțe protejați de legislația Uniunii Europene; |
| --- | --- |

41.

consideră necesară consolidarea la nivel european a inițiativelor în favoarea cetățeniei sociale, deoarece accesul la drepturile sociale este legat de criterii și cerințe ce pot apărea drept discriminatorii, încălcând principiul egalității și al tratamentului echitabil prevăzut de dreptul european în relație cu cetățenii altor state membre ale Uniunii Europene care își exercită dreptul la libera circulație, precum și cu cetățenii din țările terțe protejați de legislația Uniunii Europene;

| 42. | solicită Comisiei ca măsurile pe care are de gând să le adopte pentru facilitarea recursului la servicii medicale transfrontaliere și pentru lansarea unor proiecte-pilot de furnizare a accesului on-line în siguranță la anumite date medicale ale cetățenilor europeni ar trebui să prevadă participarea autorităților locale și regionale, în calitatea lor de autorități aflate cel mai aproape de cetățeni; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei ca măsurile pe care are de gând să le adopte pentru facilitarea recursului la servicii medicale transfrontaliere și pentru lansarea unor proiecte-pilot de furnizare a accesului on-line în siguranță la anumite date medicale ale cetățenilor europeni ar trebui să prevadă participarea autorităților locale și regionale, în calitatea lor de autorități aflate cel mai aproape de cetățeni;

| 43. | ar dori ca autoritățile locale și regionale să fie asociate la acțiunile pe care Comisia intenționează să le întreprindă pentru a îmbunătăți serviciul de furnizare a informațiilor pentru cetățeni, prin conceperea unui nou sistem de schimb electronic de date, în vederea reducerii întârzierilor și a dificultăților întâlnite în schimbul de informații din sectorul prevederilor sociale; |
| --- | --- |

43.

ar dori ca autoritățile locale și regionale să fie asociate la acțiunile pe care Comisia intenționează să le întreprindă pentru a îmbunătăți serviciul de furnizare a informațiilor pentru cetățeni, prin conceperea unui nou sistem de schimb electronic de date, în vederea reducerii întârzierilor și a dificultăților întâlnite în schimbul de informații din sectorul prevederilor sociale;

Cetățenia civilă

| 44. | ar dori ca autoritățile locale și regionale să fie implicate în noile acțiuni prevăzute pentru facilitarea liberei circulații a cetățenilor UE și a membrilor familiilor acestora ce provin din țări terțe, acțiuni ce includ nediscriminarea, promovarea bunelor practici și cunoașterea reglementărilor Uniunii, printr-o mai largă difuzare a informației în rândul cetățenilor UE, în legătură cu drepturile lor de liberă circulație; |
| --- | --- |

44.

ar dori ca autoritățile locale și regionale să fie implicate în noile acțiuni prevăzute pentru facilitarea liberei circulații a cetățenilor UE și a membrilor familiilor acestora ce provin din țări terțe, acțiuni ce includ nediscriminarea, promovarea bunelor practici și cunoașterea reglementărilor Uniunii, printr-o mai largă difuzare a informației în rândul cetățenilor UE, în legătură cu drepturile lor de liberă circulație;

| 45. | recunoaște că diferențele în transpunerea Directivei 2004/38/CE ar putea stânjeni exercitarea efectivă a drepturilor fundamentale ale cetățenilor; |
| --- | --- |

45.

recunoaște că diferențele în transpunerea Directivei 2004/38/CE ar putea stânjeni exercitarea efectivă a drepturilor fundamentale ale cetățenilor;

Cetățenia politică

| 46. | consideră că dreptul cetățenilor la libertate deplină de circulație și la o participare politică activă sunt aspecte esențiale ale cetățeniei Uniunii; |
| --- | --- |

46.

consideră că dreptul cetățenilor la libertate deplină de circulație și la o participare politică activă sunt aspecte esențiale ale cetățeniei Uniunii;

| 47. | susține eforturile ce urmăresc să garanteze cetățenilor din țările terțe care locuiesc legal pe teritoriul Uniunii posibilitatea de a participa la viața localității lor, în funcție de durata șederii. Dreptul resortisanților țărilor terțe de a participa la viața politică este menționat și în Convenția privind participarea străinilor la viața publică la nivel local; |
| --- | --- |

47.

susține eforturile ce urmăresc să garanteze cetățenilor din țările terțe care locuiesc legal pe teritoriul Uniunii posibilitatea de a participa la viața localității lor, în funcție de durata șederii. Dreptul resortisanților țărilor terțe de a participa la viața politică este menționat și în Convenția privind participarea străinilor la viața publică la nivel local;

| 48. | invită Comisia să întreprindă acțiuni specifice în vederea promovării exercitării efective a dreptului recunoscut cetățenilor europeni de a participa la alegerile locale din statul membru în care și-a stabilit reședința, precum și la alegerile europene; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia să întreprindă acțiuni specifice în vederea promovării exercitării efective a dreptului recunoscut cetățenilor europeni de a participa la alegerile locale din statul membru în care și-a stabilit reședința, precum și la alegerile europene;

| 49. | subliniază necesitatea de a asigura în statele membre cetățenilor Uniunii un acces deplin la informații, ca premisă a participării lor politice active; |
| --- | --- |

49.

subliniază necesitatea de a asigura în statele membre cetățenilor Uniunii un acces deplin la informații, ca premisă a participării lor politice active;

Cetățenia administrativă

| 50. | subliniază necesitatea întreprinderii, la nivel local și regional, a unor acțiuni de simplificare administrativă, concretizând astfel drepturile legate de cetățenia europeană, în special libertatea de circulație și înlăturarea tuturor practicilor descurajatorii sau a altor forme de discriminare existente, care fac diferențe între diferiții resortisanți europeni, în special în acordarea dreptului de ședere. De asemenea, autoritățile locale și regionale trebuie să poată oferi soluții corespunzătoare, plecând de la identificarea problemelor cu care se confruntă; |
| --- | --- |

50.

subliniază necesitatea întreprinderii, la nivel local și regional, a unor acțiuni de simplificare administrativă, concretizând astfel drepturile legate de cetățenia europeană, în special libertatea de circulație și înlăturarea tuturor practicilor descurajatorii sau a altor forme de discriminare existente, care fac diferențe între diferiții resortisanți europeni, în special în acordarea dreptului de ședere. De asemenea, autoritățile locale și regionale trebuie să poată oferi soluții corespunzătoare, plecând de la identificarea problemelor cu care se confruntă;

| 51. | subliniază că, pentru a facilita exercitarea libertății de circulație și a libertății de circulație a cetățenilor, trebuie îmbunătățit schimbul de date electronice între administrațiile publice din țările Uniunii, precum și comunicarea dintre acestea și cetățeni; |
| --- | --- |

51.

subliniază că, pentru a facilita exercitarea libertății de circulație și a libertății de circulație a cetățenilor, trebuie îmbunătățit schimbul de date electronice între administrațiile publice din țările Uniunii, precum și comunicarea dintre acestea și cetățeni;

| 52. | evidențiază necesitatea de a se interveni cu instrumente de simplificare administrativă, mai ales în cadrul cooperării transfrontaliere, domeniu în care cetățenii se confruntă cu cele mai mari dificultăți în exercitarea drepturilor lor; |
| --- | --- |

52.

evidențiază necesitatea de a se interveni cu instrumente de simplificare administrativă, mai ales în cadrul cooperării transfrontaliere, domeniu în care cetățenii se confruntă cu cele mai mari dificultăți în exercitarea drepturilor lor;

| 53. | evidențiază oportunitatea sprijinirii diferitelor forme de cooperare teritorială, în vederea implementării de proiecte și intervenții ce vizează concretizarea cetățeniei europene și care ar putea contribui la reducerea obstacolelor și sarcinilor administrative și birocratice, inclusiv prin diseminarea numeroaselor bune practici care privesc serviciile transfrontaliere, de exemplu în materie de sănătate și multilingvism; |
| --- | --- |

53.

evidențiază oportunitatea sprijinirii diferitelor forme de cooperare teritorială, în vederea implementării de proiecte și intervenții ce vizează concretizarea cetățeniei europene și care ar putea contribui la reducerea obstacolelor și sarcinilor administrative și birocratice, inclusiv prin diseminarea numeroaselor bune practici care privesc serviciile transfrontaliere, de exemplu în materie de sănătate și multilingvism;

| 54. | consideră indispensabilă intensificarea și îmbunătățirea cât mai rapidă a cooperării administrative și a schimbului de informații între autoritățile competente sub aspectul bunelor practici, în vederea garantării liberei exercitări a drepturilor și obligațiilor pe care le presupune cetățenia europeană; |
| --- | --- |

54.

consideră indispensabilă intensificarea și îmbunătățirea cât mai rapidă a cooperării administrative și a schimbului de informații între autoritățile competente sub aspectul bunelor practici, în vederea garantării liberei exercitări a drepturilor și obligațiilor pe care le presupune cetățenia europeană;

Cultura cetățeniei

| 55. | reafirmă responsabilitatea tuturor nivelurilor de guvernare în furnizarea de contribuții la construirea unei „culturi a drepturilor”, sensibilizându-i pe cetățeni în legătură cu drepturile și obligațiile lor; |
| --- | --- |

55.

reafirmă responsabilitatea tuturor nivelurilor de guvernare în furnizarea de contribuții la construirea unei „culturi a drepturilor”, sensibilizându-i pe cetățeni în legătură cu drepturile și obligațiile lor;

| 56. | subliniază importanța unei acțiuni comune pentru promovarea drepturilor și obligațiilor cetățenești, un element ce ar trebui să facă parte integrantă din politica de informare și comunicare a Comisiei Europene; |
| --- | --- |

56.

subliniază importanța unei acțiuni comune pentru promovarea drepturilor și obligațiilor cetățenești, un element ce ar trebui să facă parte integrantă din politica de informare și comunicare a Comisiei Europene;

| 57. | se angajează să sprijine autoritățile locale și regionale în 2011, cu ocazia Anului european al voluntariatului, în furnizarea unei contribuții semnificative și prețioase, prin acordarea unui spațiu amplu inițiativelor bazate pe noțiunea de cetățenie activă; |
| --- | --- |

57.

se angajează să sprijine autoritățile locale și regionale în 2011, cu ocazia Anului european al voluntariatului, în furnizarea unei contribuții semnificative și prețioase, prin acordarea unui spațiu amplu inițiativelor bazate pe noțiunea de cetățenie activă;

| 58. | sprijină intenția Comisiei Europene de a desemna anul 2013 drept Anul european al cetățenilor; printre activitățile care ar putea fi organizate pentru ca inițiativa să se bucure de succes ar putea fi avută în vedere includerea temei cetățeniei pe lista subiectelor propuse pentru „Zilele porților deschise” (Open Days); |
| --- | --- |

58.

sprijină intenția Comisiei Europene de a desemna anul 2013 drept Anul european al cetățenilor; printre activitățile care ar putea fi organizate pentru ca inițiativa să se bucure de succes ar putea fi avută în vedere includerea temei cetățeniei pe lista subiectelor propuse pentru „Zilele porților deschise” (Open Days);

| 59. | subliniază că autoritățile locale și regionale reprezintă nivelurile de guvernare la care este posibilă lansarea unor inițiative de formare pentru cetățenia europeană, atât a celor de vârstă școlară, cât și a cetățenilor adulți, și în special a celor care intenționează să dobândească cetățenia unui stat membru; |
| --- | --- |

59.

subliniază că autoritățile locale și regionale reprezintă nivelurile de guvernare la care este posibilă lansarea unor inițiative de formare pentru cetățenia europeană, atât a celor de vârstă școlară, cât și a cetățenilor adulți, și în special a celor care intenționează să dobândească cetățenia unui stat membru;

| 60. | consideră necesară promovarea unor acțiuni de sensibilizare și de formare adresate migranților care intenționează să dobândească cetățenia unui stat membru, devenind astfel și cetățeni europeni; |
| --- | --- |

60.

consideră necesară promovarea unor acțiuni de sensibilizare și de formare adresate migranților care intenționează să dobândească cetățenia unui stat membru, devenind astfel și cetățeni europeni;

| 61. | consideră necesară lansarea unor inițiative de formare pentru cetățenia europeană a funcționarilor din administrațiile publice europene, naționale, regionale și locale; |
| --- | --- |

61.

consideră necesară lansarea unor inițiative de formare pentru cetățenia europeană a funcționarilor din administrațiile publice europene, naționale, regionale și locale;

| 62. | invită Comisia și statele membre să susțină includerea cetățeniei europene în programa școlară și educativă și să promoveze măsuri de formare pentru cetățenie destinate adulților, apelând inclusiv la mass-media și la TIC; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia și statele membre să susțină includerea cetățeniei europene în programa școlară și educativă și să promoveze măsuri de formare pentru cetățenie destinate adulților, apelând inclusiv la mass-media și la TIC;

| 63. | subliniază importanța organizării evenimentului „Capitalele europene ale culturii” în promovarea identității și cetățeniei europene; |
| --- | --- |

63.

subliniază importanța organizării evenimentului „Capitalele europene ale culturii” în promovarea identității și cetățeniei europene;

| 64. | invită Comisia să disemineze acțiuni și proiecte de popularizare și promovare a cetățeniei europene, destinate cetățenilor din statele care au devenit membre ale Uniunii în ultimii ani și din cele care intenționează să devină membre ale UE, în special prin cooperarea cu autoritățile locale și regionale din aceste țări; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să disemineze acțiuni și proiecte de popularizare și promovare a cetățeniei europene, destinate cetățenilor din statele care au devenit membre ale Uniunii în ultimii ani și din cele care intenționează să devină membre ale UE, în special prin cooperarea cu autoritățile locale și regionale din aceste țări;

| 65. | invită Comisia să întreprindă acțiuni de eliminare a obstacolelor – administrative și legislative, de informare, de motivare sau lingvistice – care stau încă în calea mobilității cu finalități educative și să identifice strategiile de depășire a lor, în vederea favorizării mobilității transnaționale a tinerilor, preconizând implicarea instituțiilor publice și a societății civile, a întreprinderilor și a altor părți interesate; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia să întreprindă acțiuni de eliminare a obstacolelor – administrative și legislative, de informare, de motivare sau lingvistice – care stau încă în calea mobilității cu finalități educative și să identifice strategiile de depășire a lor, în vederea favorizării mobilității transnaționale a tinerilor, preconizând implicarea instituțiilor publice și a societății civile, a întreprinderilor și a altor părți interesate;

| 66. | în urma interesului manifestat de Comisia Europeană, va evalua oportunitatea creării unei platforme flexibile și informale care să favorizeze cooperarea dintre Comisia Europeană, Comitetul Regiunilor și asociațiile naționale ale autorităților locale și regionale, în vederea facilitării și sprijinirii dezbaterii privind cetățenia europeană, a identificării problemelor și piedicilor cu care autoritățile locale se confruntă în punerea în aplicare a drepturilor care țin de cetățenia europeană și în vederea încurajării schimbului de experiențe și de bune practici, contribuind astfel la promovarea exercitării active a cetățeniei europene; invită Comisia Europeană să ia în considerare posibilitatea sprijinirii corespunzătoare a acestei activități, în cadrul unui studiu de fezabilitate. |
| --- | --- |

66.

în urma interesului manifestat de Comisia Europeană, va evalua oportunitatea creării unei platforme flexibile și informale care să favorizeze cooperarea dintre Comisia Europeană, Comitetul Regiunilor și asociațiile naționale ale autorităților locale și regionale, în vederea facilitării și sprijinirii dezbaterii privind cetățenia europeană, a identificării problemelor și piedicilor cu care autoritățile locale se confruntă în punerea în aplicare a drepturilor care țin de cetățenia europeană și în vederea încurajării schimbului de experiențe și de bune practici, contribuind astfel la promovarea exercitării active a cetățeniei europene; invită Comisia Europeană să ia în considerare posibilitatea sprijinirii corespunzătoare a acestei activități, în cadrul unui studiu de fezabilitate.

Bruxelles, 31 martie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2010) 602 final.

1

(2)  COM(2010) 608 final.

2

---

| 7.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/9

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind revizuirea bugetului UE

2011/C 166/03

COMITETUL REGIUNILOR

| — | reamintește că UE trebuie să dispună de un buget credibil, peste plafonul de 1 % din VNB al UE, care să permită realizarea marilor obiective europene, în funcție de nevoile locale specifice, și exercitarea noilor competențe emanate din Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

—

reamintește că UE trebuie să dispună de un buget credibil, peste plafonul de 1 % din VNB al UE, care să permită realizarea marilor obiective europene, în funcție de nevoile locale specifice, și exercitarea noilor competențe emanate din Tratatul de la Lisabona;

| — | este întru totul de acord cu importanța Strategiei Europa 2020, dar atrage atenția asupra faptului că locul acordat acesteia nu trebuie totuși să determine neglijarea altor obiective stabilite prin tratate, în special a coeziunii sociale, economice și teritoriale; |
| --- | --- |

—

este întru totul de acord cu importanța Strategiei Europa 2020, dar atrage atenția asupra faptului că locul acordat acesteia nu trebuie totuși să determine neglijarea altor obiective stabilite prin tratate, în special a coeziunii sociale, economice și teritoriale;

| — | salută faptul că propunerea sa de prelungire la 10 ani a cadrului financiar multianual, cu o revizuire intermediară efectivă („5 + 5”), a fost însușită de Comisia Europeană. Revizuirea intermediară trebuie să limiteze volumul finanțării care poate fi alocată diferitelor priorități, pentru a asigura că acest program rămâne un veritabil program pe zece ani, și nu două programe de cinci ani; |
| --- | --- |

—

salută faptul că propunerea sa de prelungire la 10 ani a cadrului financiar multianual, cu o revizuire intermediară efectivă („5 + 5”), a fost însușită de Comisia Europeană. Revizuirea intermediară trebuie să limiteze volumul finanțării care poate fi alocată diferitelor priorități, pentru a asigura că acest program rămâne un veritabil program pe zece ani, și nu două programe de cinci ani;

| — | consideră că trebuie garantată flexibilitatea bugetului pentru a realiza o reorientare strategică intermediară, prin intermediul unei „rezerve de revizuire”, și pentru a face față evenimentelor neprevăzute și extraordinare, printr-o „rezervă de flexibilitate și de interes european”, vizând în același timp maxima eficiență a cheltuielilor europene; |
| --- | --- |

—

consideră că trebuie garantată flexibilitatea bugetului pentru a realiza o reorientare strategică intermediară, prin intermediul unei „rezerve de revizuire”, și pentru a face față evenimentelor neprevăzute și extraordinare, printr-o „rezervă de flexibilitate și de interes european”, vizând în același timp maxima eficiență a cheltuielilor europene;

| — | își exprimă puternicul dezacord față de propunerea ca nerespectarea Pactului de stabilitate și de creștere de către un stat membru să ducă la întreruperea finanțării în cadrul politicii de coeziune și al politicii agricole comune sau al celei în domeniul pescuitului, întrucât autoritățile regionale nu pot fi făcute răspunzătoare de incapacitatea instituțiilor naționale de a îndeplini criteriile macroeconomice sau de a implementa corect legislația UE; |
| --- | --- |

—

își exprimă puternicul dezacord față de propunerea ca nerespectarea Pactului de stabilitate și de creștere de către un stat membru să ducă la întreruperea finanțării în cadrul politicii de coeziune și al politicii agricole comune sau al celei în domeniul pescuitului, întrucât autoritățile regionale nu pot fi făcute răspunzătoare de incapacitatea instituțiilor naționale de a îndeplini criteriile macroeconomice sau de a implementa corect legislația UE;

| — | salută abordarea Comisiei, conform căreia politica de coeziune rămâne și pe viitor necesară la nivelul întregii Uniuni și aprobă propunerea de cadru strategic comun care acoperă fondurile structurale și alte fonduri de dezvoltare teritorială. De aceea, consideră că o posibilă structură a liniilor bugetare ar trebui să permită, printre altele, identificarea, sub aceeași categorie, a tuturor fondurilor care corespund cadrului strategic comun; |
| --- | --- |

—

salută abordarea Comisiei, conform căreia politica de coeziune rămâne și pe viitor necesară la nivelul întregii Uniuni și aprobă propunerea de cadru strategic comun care acoperă fondurile structurale și alte fonduri de dezvoltare teritorială. De aceea, consideră că o posibilă structură a liniilor bugetare ar trebui să permită, printre altele, identificarea, sub aceeași categorie, a tuturor fondurilor care corespund cadrului strategic comun;

| — | consideră că ar trebui să se renunțe la structura actuală a bugetului și propune ca noua structură să permită evidențierea repartizării sarcinilor în cadrul unei abordări de guvernanță pe mai multe niveluri și nu vede niciun motiv ca numărul de rubrici să fie redus la trei rubrici principale; |
| --- | --- |

—

consideră că ar trebui să se renunțe la structura actuală a bugetului și propune ca noua structură să permită evidențierea repartizării sarcinilor în cadrul unei abordări de guvernanță pe mai multe niveluri și nu vede niciun motiv ca numărul de rubrici să fie redus la trei rubrici principale;

| — | consideră că este crucială posibilitatea emiterii de obligațiuni europene pentru proiecte specifice (EU project bonds) și nutrește convingerea că, pe termen lung, sporirea resurselor proprii existente și/sau introducerea unor resurse proprii noi ar trebui să urmărească înlocuirea contribuțiilor naționale la bugetul UE. |
| --- | --- |

—

consideră că este crucială posibilitatea emiterii de obligațiuni europene pentru proiecte specifice (EU project bonds) și nutrește convingerea că, pe termen lung, sporirea resurselor proprii existente și/sau introducerea unor resurse proprii noi ar trebui să urmărească înlocuirea contribuțiilor naționale la bugetul UE.

| Raportori | : | dna Mercedes BRESSO (IT-PSE), membră a Consiliului Regiunii Piemonte
  dl Ramón Luis VALCÁRCEL SISO (ES-PPE), președintele Regiunii Murcia |
| --- | --- | --- |
| Document de referință | : | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și parlamentele naționale – Revizuirea bugetului UE

  COM(2010) 700 final. |

Raportori

:

dna Mercedes BRESSO (IT-PSE), membră a Consiliului Regiunii Piemonte

dl Ramón Luis VALCÁRCEL SISO (ES-PPE), președintele Regiunii Murcia

Document de referință

:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și parlamentele naționale – Revizuirea bugetului UE

COM(2010) 700 final.

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Introducere

| 1. | întâmpină cu satisfacție Comunicarea Comisiei privind revizuirea bugetului UE, întrucât aceasta prezintă o viziune globală asupra reformei, care acoperă cheltuielile și veniturile și vizează producerea unei schimbări reale; |
| --- | --- |

1.

întâmpină cu satisfacție Comunicarea Comisiei privind revizuirea bugetului UE, întrucât aceasta prezintă o viziune globală asupra reformei, care acoperă cheltuielile și veniturile și vizează producerea unei schimbări reale;

| 2. | dorește să continue și să aprofundeze luarea de poziție și propunerile formulate în avizul său precedent, adoptat în aprilie 2008 (1); prin urmare, reamintește că:






  — | UE trebuie să dispună de un buget credibil, peste plafonul de 1 % din VNB al UE, care să permită realizarea marilor obiective europene, în funcție de nevoile locale specifice, și exercitarea noilor competențe emanate din Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- | --- |

2.

dorește să continue și să aprofundeze luarea de poziție și propunerile formulate în avizul său precedent, adoptat în aprilie 2008 (1); prin urmare, reamintește că:

—

UE trebuie să dispună de un buget credibil, peste plafonul de 1 % din VNB al UE, care să permită realizarea marilor obiective europene, în funcție de nevoile locale specifice, și exercitarea noilor competențe emanate din Tratatul de la Lisabona;

| — | bugetul Uniunii trebuie să poată răspunde noilor provocări și să urmărească în același timp obiectivele de integrare și coeziune, dând dovadă de o solidaritate reală în cadrul acestei acțiuni; |
| --- | --- |

—

bugetul Uniunii trebuie să poată răspunde noilor provocări și să urmărească în același timp obiectivele de integrare și coeziune, dând dovadă de o solidaritate reală în cadrul acestei acțiuni;

| — | resursele financiare publice ale statelor membre fiind limitate, trebuie efectuată o reformă a sistemului de resurse ale bugetului UE, trebuie stabilite priorități și este necesară concentrarea pe domeniile în care intervenția UE, singură sau în completarea altor niveluri de guvernanță, aduce cea mai mare valoare adăugată; |
| --- | --- |

—

resursele financiare publice ale statelor membre fiind limitate, trebuie efectuată o reformă a sistemului de resurse ale bugetului UE, trebuie stabilite priorități și este necesară concentrarea pe domeniile în care intervenția UE, singură sau în completarea altor niveluri de guvernanță, aduce cea mai mare valoare adăugată;

| — | reforma bugetului UE trebuie să se bazeze pe exploatarea tuturor posibilităților oferite de guvernanța pe mai multe niveluri, iar autoritățile regionale și locale ar putea avea o contribuție importantă la stabilirea, planificarea, cofinanțarea și aplicarea politicilor europene; |
| --- | --- |

—

reforma bugetului UE trebuie să se bazeze pe exploatarea tuturor posibilităților oferite de guvernanța pe mai multe niveluri, iar autoritățile regionale și locale ar putea avea o contribuție importantă la stabilirea, planificarea, cofinanțarea și aplicarea politicilor europene;

Principii călăuzitoare pentru bugetul UE

| 3. | consideră că anii de experiență în execuția bugetului european, în special a politicii de coeziune, au demonstrat că nivelul regiunilor sau al autorităților locale, fiind cel mai apropiat de cetățean, este cel care identifică și intervine în mod mai direct pentru a răspunde necesităților teritoriilor europene; din acest motiv, Uniunea Europeană subliniază neîncetat importanța procesului de guvernanță pe mai multe niveluri pentru a se asigura o mai bună utilizare a bugetului european, întrucât îl consideră ca fiind un instrument eficient care trebuie aplicat tuturor politicilor europene, în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

3.

consideră că anii de experiență în execuția bugetului european, în special a politicii de coeziune, au demonstrat că nivelul regiunilor sau al autorităților locale, fiind cel mai apropiat de cetățean, este cel care identifică și intervine în mod mai direct pentru a răspunde necesităților teritoriilor europene; din acest motiv, Uniunea Europeană subliniază neîncetat importanța procesului de guvernanță pe mai multe niveluri pentru a se asigura o mai bună utilizare a bugetului european, întrucât îl consideră ca fiind un instrument eficient care trebuie aplicat tuturor politicilor europene, în conformitate cu principiul subsidiarității;

| 4. | deplânge faptul că, în ceea ce privește ansamblul cheltuielilor publice în UE și în ciuda unei contribuții financiare și a unei participări active tot mai mari a autorităților regionale și locale, această guvernanță pe mai multe niveluri nu este o noțiune clară pentru beneficiarii finali; solicită de pe acum Comisiei să informeze clar toate părțile interesate cu privire la starea actuală a finanțelor publice ale Uniunii Europene, precum și să-și însușească o structură bugetară care să fie conformă în mai mare măsură cu guvernanța pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

4.

deplânge faptul că, în ceea ce privește ansamblul cheltuielilor publice în UE și în ciuda unei contribuții financiare și a unei participări active tot mai mari a autorităților regionale și locale, această guvernanță pe mai multe niveluri nu este o noțiune clară pentru beneficiarii finali; solicită de pe acum Comisiei să informeze clar toate părțile interesate cu privire la starea actuală a finanțelor publice ale Uniunii Europene, precum și să-și însușească o structură bugetară care să fie conformă în mai mare măsură cu guvernanța pe mai multe niveluri;

| 5. | împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia „ponderea relativă a cheltuielilor ar trebui să corespundă principalelor priorități de acțiune ale UE”; deduce din acest punct de vedere prioritatea deosebită care trebuie acordată coeziunii economice, sociale și teritoriale, dar și compatibilității bugetului cu clauza socială transversală; |
| --- | --- |

5.

împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia „ponderea relativă a cheltuielilor ar trebui să corespundă principalelor priorități de acțiune ale UE”; deduce din acest punct de vedere prioritatea deosebită care trebuie acordată coeziunii economice, sociale și teritoriale, dar și compatibilității bugetului cu clauza socială transversală;

| 6. | propune ca lansarea rapidă a următoarelor programe să fie facilitată printr-un anumit grad de continuitate în normele de fond ale funcționării lor, precum și printr-o mai bună anticipare, pe cât posibil, a tuturor intervențiilor legislative și de reglementare, în scopuri de simplificare; |
| --- | --- |

6.

propune ca lansarea rapidă a următoarelor programe să fie facilitată printr-un anumit grad de continuitate în normele de fond ale funcționării lor, precum și printr-o mai bună anticipare, pe cât posibil, a tuturor intervențiilor legislative și de reglementare, în scopuri de simplificare;

a)   Valoarea adăugată

| 7. | consideră că este necesar și util să contribuie la dezbaterea privind procedura bugetară anuală interinstituțională și execuția bugetului UE, pentru a menține coerența cu principiul bunei guvernanțe, bazat pe deliberarea la niveluri diferite; această contribuție ar putea reprezenta punctele de vedere ale autorităților locale și regionale privind acele linii bugetare ale UE ale căror principali beneficiari sunt; |
| --- | --- |

7.

consideră că este necesar și util să contribuie la dezbaterea privind procedura bugetară anuală interinstituțională și execuția bugetului UE, pentru a menține coerența cu principiul bunei guvernanțe, bazat pe deliberarea la niveluri diferite; această contribuție ar putea reprezenta punctele de vedere ale autorităților locale și regionale privind acele linii bugetare ale UE ale căror principali beneficiari sunt;

| 8. | consideră că valoarea adăugată privește efectul de pârghie sau efectul multiplicator al execuției bugetului în întreaga Uniune Europeană și, prin urmare, consideră că acest concept nu poate fi înțeles în parametri pur contabili, la care se ține cont numai de finanțele publice. Ar trebui să fie recunoscută și valoarea adăugată a bugetului Uniunii pentru întreprinderile private și pentru consumatori, precum și de valoarea adăugată a cheltuielilor Uniunii în materie de guvernanță. În plus, consideră că evaluarea valorii adăugate a bugetului Uniunii ar trebui efectuată în baza unui nou model al creșterii, în cadrul căruia creșterea să fie măsurată cu ajutorul unui număr de indicatori care vin în completarea PIB-ului, care să redea mai bine situația dezvoltării fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

8.

consideră că valoarea adăugată privește efectul de pârghie sau efectul multiplicator al execuției bugetului în întreaga Uniune Europeană și, prin urmare, consideră că acest concept nu poate fi înțeles în parametri pur contabili, la care se ține cont numai de finanțele publice. Ar trebui să fie recunoscută și valoarea adăugată a bugetului Uniunii pentru întreprinderile private și pentru consumatori, precum și de valoarea adăugată a cheltuielilor Uniunii în materie de guvernanță. În plus, consideră că evaluarea valorii adăugate a bugetului Uniunii ar trebui efectuată în baza unui nou model al creșterii, în cadrul căruia creșterea să fie măsurată cu ajutorul unui număr de indicatori care vin în completarea PIB-ului, care să redea mai bine situația dezvoltării fiecărei regiuni;

| 9. | ia notă de angajamentul Comisiei de a prezenta o analiză actualizată a costurilor pentru „non-Europa”, dar insistă asupra necesității ca aceasta să fie prezentată în timp util, astfel încât ea să poată avea un impact asupra negocierilor privind noul cadru financiar; |
| --- | --- |

9.

ia notă de angajamentul Comisiei de a prezenta o analiză actualizată a costurilor pentru „non-Europa”, dar insistă asupra necesității ca aceasta să fie prezentată în timp util, astfel încât ea să poată avea un impact asupra negocierilor privind noul cadru financiar;

| 10. | reamintește că efectul de pârghie al bugetului UE permite structurarea mobilizării resurselor în favoarea obiectivelor strategice ale UE prevăzute în tratat, cum ar fi politica de coeziune, precum și în favoarea strategiilor europene, cum ar fi Strategia Europa 2020, că acest efect este hotărâtor pentru consolidarea capacității instituționale și că acționează în beneficiul tuturor actorilor privați și al autorităților publice celor mai avansate, dar și al celor mai puțin dezvoltate, în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

10.

reamintește că efectul de pârghie al bugetului UE permite structurarea mobilizării resurselor în favoarea obiectivelor strategice ale UE prevăzute în tratat, cum ar fi politica de coeziune, precum și în favoarea strategiilor europene, cum ar fi Strategia Europa 2020, că acest efect este hotărâtor pentru consolidarea capacității instituționale și că acționează în beneficiul tuturor actorilor privați și al autorităților publice celor mai avansate, dar și al celor mai puțin dezvoltate, în cadrul pieței unice;

| 11. | consideră că vizibilitatea intervențiilor UE, care vizează atât investiții „grele”, cât și investiții intangibile (cercetare, incluziune socială, formare etc.), trebuie urmărită la toate nivelurile, de la cel al autorității de decizie politică până la cel al cetățenilor și al beneficiarilor finali, trecând prin cel al directorilor de programe. Această vizibilitate poate fi atinsă prin diverse modalități flexibile și adaptate contextului, pentru a evita o supraîncărcare administrativă disproporționată, și ar trebui să se inspire din numeroasele bune practici existente, în funcție de posibilitățile fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

11.

consideră că vizibilitatea intervențiilor UE, care vizează atât investiții „grele”, cât și investiții intangibile (cercetare, incluziune socială, formare etc.), trebuie urmărită la toate nivelurile, de la cel al autorității de decizie politică până la cel al cetățenilor și al beneficiarilor finali, trecând prin cel al directorilor de programe. Această vizibilitate poate fi atinsă prin diverse modalități flexibile și adaptate contextului, pentru a evita o supraîncărcare administrativă disproporționată, și ar trebui să se inspire din numeroasele bune practici existente, în funcție de posibilitățile fiecărei regiuni;

| 12. | împărtășește ideea Comisiei potrivit căreia „UE permite realizarea de economii de scară și poate completa lacunele lăsate de dinamica elaborării politicilor naționale, modul cel mai evident fiind abordarea provocărilor transfrontaliere în domenii precum infrastructura, mobilitatea, coeziunea teritorială sau cooperarea în domeniul cercetării”; |
| --- | --- |

12.

împărtășește ideea Comisiei potrivit căreia „UE permite realizarea de economii de scară și poate completa lacunele lăsate de dinamica elaborării politicilor naționale, modul cel mai evident fiind abordarea provocărilor transfrontaliere în domenii precum infrastructura, mobilitatea, coeziunea teritorială sau cooperarea în domeniul cercetării”;

| 13. | insistă asupra necesității de a elabora o strategie dinamică și constantă de comunicare, preluată la nivel teritorial, asupra scopurilor și realizărilor bugetului european, exprimându-și în acest sens disponibilitatea de a institui un plan de acțiune descentralizat; |
| --- | --- |

13.

insistă asupra necesității de a elabora o strategie dinamică și constantă de comunicare, preluată la nivel teritorial, asupra scopurilor și realizărilor bugetului european, exprimându-și în acest sens disponibilitatea de a institui un plan de acțiune descentralizat;

b)   Solidaritatea

| 14. | afirmă că solidaritatea între statele membre, autoritățile locale și regionale și cetățenii europeni reprezintă nu doar un obiectiv politic în concordanță cu valorile europene, ci și un element al eficacității economice a UE în ansamblu și, prin urmare, exercițiul solidarității trebuie să fie considerat mai curând o investiție decât o cheltuială, acesta permițând UE să facă față provocărilor actuale și viitoare; |
| --- | --- |

14.

afirmă că solidaritatea între statele membre, autoritățile locale și regionale și cetățenii europeni reprezintă nu doar un obiectiv politic în concordanță cu valorile europene, ci și un element al eficacității economice a UE în ansamblu și, prin urmare, exercițiul solidarității trebuie să fie considerat mai curând o investiție decât o cheltuială, acesta permițând UE să facă față provocărilor actuale și viitoare;

Un buget pentru viitor: cheltuielile

| 15. | este întru totul de acord cu importanța Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și subliniază, asemeni Comisiei, că succesul acesteia „necesită un parteneriat între UE, nivelurile naționale și cele regionale”, precum și cu autoritățile de la nivel local; atrage atenția asupra faptului că locul acordat Strategiei Europa 2020 nu trebuie totuși să determine neglijarea altor obiective stabilite prin tratate, în special a coeziunii sociale, economice și teritoriale; |
| --- | --- |

15.

este întru totul de acord cu importanța Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și subliniază, asemeni Comisiei, că succesul acesteia „necesită un parteneriat între UE, nivelurile naționale și cele regionale”, precum și cu autoritățile de la nivel local; atrage atenția asupra faptului că locul acordat Strategiei Europa 2020 nu trebuie totuși să determine neglijarea altor obiective stabilite prin tratate, în special a coeziunii sociale, economice și teritoriale;

| 16. | așteaptă propunerea de cadru financiar multianual pentru a se pronunța detaliat asupra cheltuielilor, dar formulează deja următoarele observații de principiu: |
| --- | --- |

16.

așteaptă propunerea de cadru financiar multianual pentru a se pronunța detaliat asupra cheltuielilor, dar formulează deja următoarele observații de principiu:

Cercetarea, inovarea și educația

| 17. | subliniază insuficiența bugetului actual al UE dedicat cercetării, care nu reprezintă decât 4 % din fondurile publice pentru cercetare în Europa; în consecință, consideră indispensabilă asigurarea unei mai bune complementarități a programelor naționale și regionale și a programului-cadru privind cercetarea, în vederea obținerii unor economii de scară și a efectului de masă; |
| --- | --- |

17.

subliniază insuficiența bugetului actual al UE dedicat cercetării, care nu reprezintă decât 4 % din fondurile publice pentru cercetare în Europa; în consecință, consideră indispensabilă asigurarea unei mai bune complementarități a programelor naționale și regionale și a programului-cadru privind cercetarea, în vederea obținerii unor economii de scară și a efectului de masă;

| 18. | nu este de acord cu afirmația Comisiei Europene potrivit căreia „Europa se confruntă cu o serie de provocări sociale fără precedent, care pot fi abordate numai cu ajutorul celor mai importante progrese științifice și tehnologice”, dat fiind că acest raționament subestimează capacitatea organizațiilor politice, a instituțiilor și a cetățenilor de a reforma societățile noastre, fără a se recurge în mod obligatoriu la soluții științifice și tehnologice. Cu toate acestea, Comitetul consideră că inovarea contribuie la abordarea celor mai importante provocări sociale cu care ne confruntăm. Așadar, este pe deplin de acord cu concluziile Consiliului European din 4 februarie 2011, în care se afirmă că experiența și resursele Europei trebuie mobilizate într-un mod coerent, iar sinergiile dintre UE și statele membre trebuie promovate pentru a garanta că inovațiile care prezintă avantaje pentru societate ajung mai rapid pe piață. Subliniază în acest context șansele pe care le-ar oferi revizuirea directivelor aplicabile achizițiilor publice în sensul sporirii gradului de inovare socială și ecologică; |
| --- | --- |

18.

nu este de acord cu afirmația Comisiei Europene potrivit căreia „Europa se confruntă cu o serie de provocări sociale fără precedent, care pot fi abordate numai cu ajutorul celor mai importante progrese științifice și tehnologice”, dat fiind că acest raționament subestimează capacitatea organizațiilor politice, a instituțiilor și a cetățenilor de a reforma societățile noastre, fără a se recurge în mod obligatoriu la soluții științifice și tehnologice. Cu toate acestea, Comitetul consideră că inovarea contribuie la abordarea celor mai importante provocări sociale cu care ne confruntăm. Așadar, este pe deplin de acord cu concluziile Consiliului European din 4 februarie 2011, în care se afirmă că experiența și resursele Europei trebuie mobilizate într-un mod coerent, iar sinergiile dintre UE și statele membre trebuie promovate pentru a garanta că inovațiile care prezintă avantaje pentru societate ajung mai rapid pe piață. Subliniază în acest context șansele pe care le-ar oferi revizuirea directivelor aplicabile achizițiilor publice în sensul sporirii gradului de inovare socială și ecologică;

| 19. | consideră că susținerea inovării este decisivă pentru transformarea economiei europene și crede că inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” trebuie în special să încurajeze statele membre să sprijine modernizarea sistemelor de învățământ și de formare profesională la toate nivelurile, inclusiv la locul de muncă, știut fiind că progresul unei regiuni depinde mai ales de dezvoltarea capitalului său uman; salută, prin urmare, faptul că această inițiativă emblematică formulează o abordare politică principial viabilă, care se bazează în mod justificat pe o definiție amplă a conceptului de inovare, acordă o atenție deosebită marilor provocări cu care se confruntă societatea noastră și ține seama de posibilitățile oferite de noile tehnologii. Comitetul susține totodată propunerea Comisiei de a dezvolta capacitățile de cercetare și inovare în UE și de a concepe strategii de specializare regională inteligente, în special cu ajutorul programelor de asistență tehnică finanțate din FEDER. Subliniază și că aceste strategii trebuie concepute cu consultarea tuturor actorilor interesați și în special a antreprenorilor locali și regionali, astfel încât să se evite impunerea unor modele prescriptive, care nu ar corespunde nici realităților, nici potențialului regional și local sau care ar putea genera o sarcină administrativă și financiară; |
| --- | --- |

19.

consideră că susținerea inovării este decisivă pentru transformarea economiei europene și crede că inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” trebuie în special să încurajeze statele membre să sprijine modernizarea sistemelor de învățământ și de formare profesională la toate nivelurile, inclusiv la locul de muncă, știut fiind că progresul unei regiuni depinde mai ales de dezvoltarea capitalului său uman; salută, prin urmare, faptul că această inițiativă emblematică formulează o abordare politică principial viabilă, care se bazează în mod justificat pe o definiție amplă a conceptului de inovare, acordă o atenție deosebită marilor provocări cu care se confruntă societatea noastră și ține seama de posibilitățile oferite de noile tehnologii. Comitetul susține totodată propunerea Comisiei de a dezvolta capacitățile de cercetare și inovare în UE și de a concepe strategii de specializare regională inteligente, în special cu ajutorul programelor de asistență tehnică finanțate din FEDER. Subliniază și că aceste strategii trebuie concepute cu consultarea tuturor actorilor interesați și în special a antreprenorilor locali și regionali, astfel încât să se evite impunerea unor modele prescriptive, care nu ar corespunde nici realităților, nici potențialului regional și local sau care ar putea genera o sarcină administrativă și financiară;

| 20. | salută faptul că, în comunicarea prezentată, Comisia ține seama de contribuțiile autorităților locale și regionale și ale societății civile în materie de inovare, recunoscând-le rolul de actori importanți. Consideră că acest lucru ar trebui să se reflecte în bugetul UE printr-un program-cadru de cercetare finanțat în mod adecvat. Bugetul UE ar trebui utilizat pentru a spori sinergiile și complementaritatea dintre fondurile europene care sprijină cercetarea și inovarea, pentru a se asigura eficiența cheltuielilor, acordându-se prioritate consolidării capacităților de cercetare în zonele mai sărace ale Europei. De asemenea, este imperios necesar să se examineze acuratețea și disponibilitatea datelor privind participarea regională la PC și la alte programe UE de finanțare a cercetării și inovării, pentru a permite autorităților locale și regionale să-și compare rezultatele la nivelul UE și pentru a permite identificarea precisă a deficiențelor structurale în materie de performanță; |
| --- | --- |

20.

salută faptul că, în comunicarea prezentată, Comisia ține seama de contribuțiile autorităților locale și regionale și ale societății civile în materie de inovare, recunoscând-le rolul de actori importanți. Consideră că acest lucru ar trebui să se reflecte în bugetul UE printr-un program-cadru de cercetare finanțat în mod adecvat. Bugetul UE ar trebui utilizat pentru a spori sinergiile și complementaritatea dintre fondurile europene care sprijină cercetarea și inovarea, pentru a se asigura eficiența cheltuielilor, acordându-se prioritate consolidării capacităților de cercetare în zonele mai sărace ale Europei. De asemenea, este imperios necesar să se examineze acuratețea și disponibilitatea datelor privind participarea regională la PC și la alte programe UE de finanțare a cercetării și inovării, pentru a permite autorităților locale și regionale să-și compare rezultatele la nivelul UE și pentru a permite identificarea precisă a deficiențelor structurale în materie de performanță;

| 21. | consideră că ar trebui exploatate pe deplin noile tehnologii existente, care au beneficiat de finanțarea alocată cercetării și dezvoltării și care sunt gata pentru a fi utilizate; |
| --- | --- |

21.

consideră că ar trebui exploatate pe deplin noile tehnologii existente, care au beneficiat de finanțarea alocată cercetării și dezvoltării și care sunt gata pentru a fi utilizate;

Infrastructurile viitorului

| 22. | consideră că eliminarea blocajelor din cadrul axelor transeuropene strategice ale rețelelor de transport, comunicații și energie reprezintă o valoare adăugată cu o mare utilitate socială, corespunzătoare noii abordări a creșterii de către UE. Este nevoie, din principiu, de dezvoltarea unei infrastructuri de înaltă calitate, care corespunde necesităților, precum și de eliminarea blocajelor critice în vederea asigurării competitivității economice a UE și a unei dezvoltări echilibrate și durabile; |
| --- | --- |

22.

consideră că eliminarea blocajelor din cadrul axelor transeuropene strategice ale rețelelor de transport, comunicații și energie reprezintă o valoare adăugată cu o mare utilitate socială, corespunzătoare noii abordări a creșterii de către UE. Este nevoie, din principiu, de dezvoltarea unei infrastructuri de înaltă calitate, care corespunde necesităților, precum și de eliminarea blocajelor critice în vederea asigurării competitivității economice a UE și a unei dezvoltări echilibrate și durabile;

| 23. | subliniază că finanțarea infrastructurilor viitorului reprezintă o necesitate, din două motive la fel de importante: sporirea mobilității și a coeziunii interne în cadrul UE și creșterea competitivității europene în raport cu țările terțe, după cum subliniază pe bună dreptate Comisia; dorește să se procedeze logic, și anume să se înceapă cu deciziile politice privind proiectele de infrastructuri și să se stabilească ulterior instrumentele și mecanismele financiare aferente; |
| --- | --- |

23.

subliniază că finanțarea infrastructurilor viitorului reprezintă o necesitate, din două motive la fel de importante: sporirea mobilității și a coeziunii interne în cadrul UE și creșterea competitivității europene în raport cu țările terțe, după cum subliniază pe bună dreptate Comisia; dorește să se procedeze logic, și anume să se înceapă cu deciziile politice privind proiectele de infrastructuri și să se stabilească ulterior instrumentele și mecanismele financiare aferente;

| 24. | își reiterează dezaprobarea față de instituirea unui fond unic care, bazându-se în special pe resursele alocate din Fondul de coeziune, ar cumula ansamblul instrumentelor financiare europene destinate infrastructurii de transport. Mișcarea de „translație” a fondurilor nu numai că s-ar putea solda cu o pierdere netă a resurselor alocate politicii din domeniul transporturilor, ci ar putea pune sub semnul întrebării și integrarea proiectelor de transport în strategiile de dezvoltare regionalizate; |
| --- | --- |

24.

își reiterează dezaprobarea față de instituirea unui fond unic care, bazându-se în special pe resursele alocate din Fondul de coeziune, ar cumula ansamblul instrumentelor financiare europene destinate infrastructurii de transport. Mișcarea de „translație” a fondurilor nu numai că s-ar putea solda cu o pierdere netă a resurselor alocate politicii din domeniul transporturilor, ci ar putea pune sub semnul întrebării și integrarea proiectelor de transport în strategiile de dezvoltare regionalizate;

Energia și combaterea schimbărilor climatice

| 25. | nu sprijină opțiunea care constă în instituirea unor fonduri specializate de mari dimensiuni destinate realizării de investiții în domeniul energiei și al combaterii schimbărilor climatice. Își exprimă preferința pentru stabilirea de priorități și pentru o mai profundă integrare a acestor priorități politice în cadrul tuturor domeniilor politice relevante, în care o gestionare care să implice toate nivelurile de guvernanță ar asigura eficiența și vizibilitatea acțiunii europene; cu toate acestea, ar putea fi utilizate obligațiuni europene specifice ale BEI pentru proiecte transnaționale sau transfrontaliere pentru producerea de energie „curată” și eficiență energetică, ca parte a obiectivelor de securitate energetică și de atenuare a efectelor schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

25.

nu sprijină opțiunea care constă în instituirea unor fonduri specializate de mari dimensiuni destinate realizării de investiții în domeniul energiei și al combaterii schimbărilor climatice. Își exprimă preferința pentru stabilirea de priorități și pentru o mai profundă integrare a acestor priorități politice în cadrul tuturor domeniilor politice relevante, în care o gestionare care să implice toate nivelurile de guvernanță ar asigura eficiența și vizibilitatea acțiunii europene; cu toate acestea, ar putea fi utilizate obligațiuni europene specifice ale BEI pentru proiecte transnaționale sau transfrontaliere pentru producerea de energie „curată” și eficiență energetică, ca parte a obiectivelor de securitate energetică și de atenuare a efectelor schimbărilor climatice;

Politica agricolă comună

| 26. | recunoaște valoarea adăugată a uneia dintre puținele politici comune ale UE și întâmpină cu satisfacție perspectiva controlării cheltuielilor aferente politicii agricole comune, în vederea mai bunei orientări către obiectivul coeziunii sociale și teritoriale, inclusiv în ce privește producția, către o creștere ecologică și către o mai bună sinergie cu celelalte politici UE; |
| --- | --- |

26.

recunoaște valoarea adăugată a uneia dintre puținele politici comune ale UE și întâmpină cu satisfacție perspectiva controlării cheltuielilor aferente politicii agricole comune, în vederea mai bunei orientări către obiectivul coeziunii sociale și teritoriale, inclusiv în ce privește producția, către o creștere ecologică și către o mai bună sinergie cu celelalte politici UE;

| 27. | reafirmă importanța PAC pentru menținerea structurii comunităților rurale din Europa, contribuind astfel la atingerea obiectivului mai amplu al coeziunii sociale și teritoriale; subliniază totodată valoarea pe care aceasta o reprezintă pentru societate în general, prin furnizarea de produse alimentare de înaltă calitate, prin gestionarea peisajelor din UE și prin contribuția la eforturile de combatere și de atenuare a impactului schimbărilor climatice. Subliniază faptul că PAC poate aduce o contribuție semnificativă la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

27.

reafirmă importanța PAC pentru menținerea structurii comunităților rurale din Europa, contribuind astfel la atingerea obiectivului mai amplu al coeziunii sociale și teritoriale; subliniază totodată valoarea pe care aceasta o reprezintă pentru societate în general, prin furnizarea de produse alimentare de înaltă calitate, prin gestionarea peisajelor din UE și prin contribuția la eforturile de combatere și de atenuare a impactului schimbărilor climatice. Subliniază faptul că PAC poate aduce o contribuție semnificativă la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 28. | apreciază că, pentru a face față provocărilor viitoare în relația tensionată dintre producția competitivă a unor alimente de înaltă calitate la nivel european și cerințele societății cu privire la mediu, schimbările climatice, gospodărirea apelor și biodiversitate, precum și conservarea spațiilor rurale vitale, PAC necesită utilizarea eficace a ambilor săi piloni; recunoaște necesitatea realizării de reforme suplimentare ale PAC, inclusiv necesitatea de a dispune de un buget cu resurse adecvate destinate celorlalte priorități ale UE; repetă însă că aceste reforme trebuie să fie treptate și să facă tranziția la un sistem mai echitabil de acordare a plăților directe în UE și de repartizare a alocărilor în cadrul celui de-al doilea pilon (dezvoltare rurală) între statele membre; simplificarea și eficiența ar trebui să constituie priorități-cheie pentru următoarea fază a reformei; |
| --- | --- |

28.

apreciază că, pentru a face față provocărilor viitoare în relația tensionată dintre producția competitivă a unor alimente de înaltă calitate la nivel european și cerințele societății cu privire la mediu, schimbările climatice, gospodărirea apelor și biodiversitate, precum și conservarea spațiilor rurale vitale, PAC necesită utilizarea eficace a ambilor săi piloni; recunoaște necesitatea realizării de reforme suplimentare ale PAC, inclusiv necesitatea de a dispune de un buget cu resurse adecvate destinate celorlalte priorități ale UE; repetă însă că aceste reforme trebuie să fie treptate și să facă tranziția la un sistem mai echitabil de acordare a plăților directe în UE și de repartizare a alocărilor în cadrul celui de-al doilea pilon (dezvoltare rurală) între statele membre; simplificarea și eficiența ar trebui să constituie priorități-cheie pentru următoarea fază a reformei;

Politica de coeziune

| 29. | felicită Comisia pentru analiza impactului politicii de coeziune asupra economiei europene și pentru faptul că a demonstrat efectele cumulative majore asupra PIB-urilor naționale; consideră că politica de coeziune este unul dintre cele mai reușite instrumente pentru susținerea solidară a regiunilor mai puțin dezvoltate, contribuind la creșterea și prosperitatea în întreaga Europă, mai ales mulțumită schimburilor comerciale și exporturilor; |
| --- | --- |

29.

felicită Comisia pentru analiza impactului politicii de coeziune asupra economiei europene și pentru faptul că a demonstrat efectele cumulative majore asupra PIB-urilor naționale; consideră că politica de coeziune este unul dintre cele mai reușite instrumente pentru susținerea solidară a regiunilor mai puțin dezvoltate, contribuind la creșterea și prosperitatea în întreaga Europă, mai ales mulțumită schimburilor comerciale și exporturilor;

| 30. | salută abordarea Comisiei, conform căreia politica de coeziune rămâne și pe viitor necesară la nivelul întregii Uniuni, deci și la nivelul tuturor regiunilor, pentru a susține coeziunea economică, socială și teritorială și dezvoltarea armonioasă a Uniunii în ansamblul ei, printr-o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Cu toate acestea, subliniază că trebuie făcute investiții substanțiale în infrastructura regiunilor celor mai puțin dezvoltate în cadrul elaborării viitoarei politici de coeziune. Prin urmare, și pe viitor ar trebui prevăzută o parte considerabilă din bugetul UE pentru accelerarea dezvoltării regiunilor celor mai puțin dezvoltate și înlăturarea obstacolelor din calea dezvoltării; |
| --- | --- |

30.

salută abordarea Comisiei, conform căreia politica de coeziune rămâne și pe viitor necesară la nivelul întregii Uniuni, deci și la nivelul tuturor regiunilor, pentru a susține coeziunea economică, socială și teritorială și dezvoltarea armonioasă a Uniunii în ansamblul ei, printr-o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Cu toate acestea, subliniază că trebuie făcute investiții substanțiale în infrastructura regiunilor celor mai puțin dezvoltate în cadrul elaborării viitoarei politici de coeziune. Prin urmare, și pe viitor ar trebui prevăzută o parte considerabilă din bugetul UE pentru accelerarea dezvoltării regiunilor celor mai puțin dezvoltate și înlăturarea obstacolelor din calea dezvoltării;

| 31. | aprobă propunerea de cadru strategic comun care acoperă fondurile structurale și alte fonduri de dezvoltare teritorială, cum ar fi FEADR și FEP, considerând că aceste propuneri de simplificare ar putea fi extinse în viitor și la alte fonduri; susține conceptul de contracte de parteneriat pentru dezvoltare și investiții, care reprezintă ilustrarea bugetară precisă a pactelor teritoriale pe care Comitetul le promovează pentru programele naționale de reformă; aceste contracte trebuie dezvoltate în parteneriat cu autoritățile locale și regionale, și nu încheiate doar între statele membre și Comisie, așa cum se propune în cel de-al cincilea Raport privind coeziunea, în conformitate cu principiile guvernanței pe mai multe niveluri; susține ideea extinderii guvernanței politicii de coeziune la alte politici, întrucât consideră că este metoda cea mai eficace și mai eficientă, fapt demonstrat de experiență; |
| --- | --- |

31.

aprobă propunerea de cadru strategic comun care acoperă fondurile structurale și alte fonduri de dezvoltare teritorială, cum ar fi FEADR și FEP, considerând că aceste propuneri de simplificare ar putea fi extinse în viitor și la alte fonduri; susține conceptul de contracte de parteneriat pentru dezvoltare și investiții, care reprezintă ilustrarea bugetară precisă a pactelor teritoriale pe care Comitetul le promovează pentru programele naționale de reformă; aceste contracte trebuie dezvoltate în parteneriat cu autoritățile locale și regionale, și nu încheiate doar între statele membre și Comisie, așa cum se propune în cel de-al cincilea Raport privind coeziunea, în conformitate cu principiile guvernanței pe mai multe niveluri; susține ideea extinderii guvernanței politicii de coeziune la alte politici, întrucât consideră că este metoda cea mai eficace și mai eficientă, fapt demonstrat de experiență;

| 32. | își exprimă speranța că dimensiunea teritorială, în special rurală, maritimă și ultraperiferică, va beneficia de atenția cuvenită în cadrul viitoarei politici de coeziune și că se vor stabili legături și sinergii mai puternice între programele de dezvoltare susținute de FEDER, FSE și FEADR; |
| --- | --- |

32.

își exprimă speranța că dimensiunea teritorială, în special rurală, maritimă și ultraperiferică, va beneficia de atenția cuvenită în cadrul viitoarei politici de coeziune și că se vor stabili legături și sinergii mai puternice între programele de dezvoltare susținute de FEDER, FSE și FEADR;

| 33. | consideră că capacitatea instituțională și financiară a sectorului public la nivel național, regional și local este esențială pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și că politica de coeziune trebuie să joace în continuare un rol esențial în consolidarea acesteia. Solicită deopotrivă clarificări privind finanțarea măsurilor propuse în cadrul celor șapte inițiative emblematice, din diferitele programe de finanțare ale UE; |
| --- | --- |

33.

consideră că capacitatea instituțională și financiară a sectorului public la nivel național, regional și local este esențială pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și că politica de coeziune trebuie să joace în continuare un rol esențial în consolidarea acesteia. Solicită deopotrivă clarificări privind finanțarea măsurilor propuse în cadrul celor șapte inițiative emblematice, din diferitele programe de finanțare ale UE;

| 34. | salută intenția de a crește vizibilitatea și de a extinde sfera de aplicare a FSE, precum și de a se acorda mai multă atenție incluziunii sociale; își reafirmă sprijinul pentru menținerea FSE ca parte a politicii de coeziune. Subliniază că vizibilitatea FSE și eficiența intervențiilor va putea fi asigurată doar printr-o abordare integrată a investițiilor în capitalul uman, alături de cele în infrastructură, cercetare, dezvoltare și inovare; |
| --- | --- |

34.

salută intenția de a crește vizibilitatea și de a extinde sfera de aplicare a FSE, precum și de a se acorda mai multă atenție incluziunii sociale; își reafirmă sprijinul pentru menținerea FSE ca parte a politicii de coeziune. Subliniază că vizibilitatea FSE și eficiența intervențiilor va putea fi asigurată doar printr-o abordare integrată a investițiilor în capitalul uman, alături de cele în infrastructură, cercetare, dezvoltare și inovare;

| 35. | salută călduros accentul pe care Comisia îl pune pe sprijinirea întreprinderilor tinere, în special a IMM-urilor, care vor juca un rol vital în creșterea competitivității în Europa; în consecință, solicită o integrare mai vizibilă a politicilor în favoarea IMM-urilor în cadrul bugetului UE, acordând o atenție specială antreprenorilor femei; |
| --- | --- |

35.

salută călduros accentul pe care Comisia îl pune pe sprijinirea întreprinderilor tinere, în special a IMM-urilor, care vor juca un rol vital în creșterea competitivității în Europa; în consecință, solicită o integrare mai vizibilă a politicilor în favoarea IMM-urilor în cadrul bugetului UE, acordând o atenție specială antreprenorilor femei;

| 36. | consideră că trebuie asigurată o mai bună eficiență a cheltuielilor, dar respinge ideea de rezervă de performanță pe baza obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

36.

consideră că trebuie asigurată o mai bună eficiență a cheltuielilor, dar respinge ideea de rezervă de performanță pe baza obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 37. | sugerează, în plus, instituirea unui mecanism specific de alertă precoce pentru toate fondurile structurale, în toate regiunile, bazat pe relația existentă, în care Comisia consiliază autoritățile de management cu privire la rata de absorbție și la posibilitățile de dezangajare în cazul în care rata de absorbție și rezultatele nu satisfac obiectivele stabilite; |
| --- | --- |

37.

sugerează, în plus, instituirea unui mecanism specific de alertă precoce pentru toate fondurile structurale, în toate regiunile, bazat pe relația existentă, în care Comisia consiliază autoritățile de management cu privire la rata de absorbție și la posibilitățile de dezangajare în cazul în care rata de absorbție și rezultatele nu satisfac obiectivele stabilite;

| 38. | în final, este de părere că, pe viitor, sumele identificate anual prin intermediul acestui mecanism de alertă ca fiind supuse riscului de a rămâne neutilizate din cauza dificultăților cu care se confruntă regiunile și autoritățile de management trebuie să se reîntoarcă la bugetul general și să alimenteze „rezerva de flexibilitate și de interes european”, mai ales pentru a descuraja statele membre să recurgă la practica actuală prin care nu pun la dispoziție cotele pentru cofinanțarea proiectelor, pentru a recupera ulterior sumele neutilizate; |
| --- | --- |

38.

în final, este de părere că, pe viitor, sumele identificate anual prin intermediul acestui mecanism de alertă ca fiind supuse riscului de a rămâne neutilizate din cauza dificultăților cu care se confruntă regiunile și autoritățile de management trebuie să se reîntoarcă la bugetul general și să alimenteze „rezerva de flexibilitate și de interes european”, mai ales pentru a descuraja statele membre să recurgă la practica actuală prin care nu pun la dispoziție cotele pentru cofinanțarea proiectelor, pentru a recupera ulterior sumele neutilizate;

| 39. | solicită ca Fondul de ajustare la globalizare să fie integrat în bugetul Uniunii, în special pentru a accelera mobilizarea resurselor, dar și pentru a contribui mai eficient la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, pentru a crea mai multe locuri de muncă și a reduce șomajul, pentru a lupta împotriva excluziunii de pe piața forței de muncă, pentru sporirea calității, productivității și atractivității locurilor de muncă și pentru adâncirea coeziunii sociale, economice și teritoriale; |
| --- | --- |

39.

solicită ca Fondul de ajustare la globalizare să fie integrat în bugetul Uniunii, în special pentru a accelera mobilizarea resurselor, dar și pentru a contribui mai eficient la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, pentru a crea mai multe locuri de muncă și a reduce șomajul, pentru a lupta împotriva excluziunii de pe piața forței de muncă, pentru sporirea calității, productivității și atractivității locurilor de muncă și pentru adâncirea coeziunii sociale, economice și teritoriale;

Un buget eficient

Noi finanțări

| 40. | este de acord cu examinarea posibilităților de sprijin european, altele decât subvențiile, dar cu respectarea deplină a principiului subsidiarității și de la caz la caz, în funcție de natura cheltuielilor și de situația economică a beneficiarilor; instrumentele de inginerie financiară ar trebui privite mai degrabă ca un complement valoros la subvenții, decât ca un substitut al acestora; |
| --- | --- |

40.

este de acord cu examinarea posibilităților de sprijin european, altele decât subvențiile, dar cu respectarea deplină a principiului subsidiarității și de la caz la caz, în funcție de natura cheltuielilor și de situația economică a beneficiarilor; instrumentele de inginerie financiară ar trebui privite mai degrabă ca un complement valoros la subvenții, decât ca un substitut al acestora;

| 41. | cu toate acestea, insistă asupra faptului că instituirea și multiplicarea de noi instrumente financiare trebuie să se realizeze cu prudență; consideră că criza a demonstrat necesitatea unei reglementări la nivel european, în absența căreia echilibrul financiar al bugetelor publice locale și regionale a fost uneori pus în pericol; insistă asupra necesității de a putea răspunde în fața cetățenilor și de a nu ne îndepărta prea mult de economia reală. |
| --- | --- |

41.

cu toate acestea, insistă asupra faptului că instituirea și multiplicarea de noi instrumente financiare trebuie să se realizeze cu prudență; consideră că criza a demonstrat necesitatea unei reglementări la nivel european, în absența căreia echilibrul financiar al bugetelor publice locale și regionale a fost uneori pus în pericol; insistă asupra necesității de a putea răspunde în fața cetățenilor și de a nu ne îndepărta prea mult de economia reală.

| 42. | susține, se asemenea, solicitarea de stabilire a unei relații între mecanismul european de stabilitate financiară (MESF) și bugetul Uniunii Europene, pentru a se asigura că, după 2013, MESF nu va mai fi finanțat doar pe bază interguvernamentală, din fondurile neutilizate, ci va fi integrat, conform principiului solidarității europene, în mecanismele bugetare ale Uniunii, prevăzute în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

42.

susține, se asemenea, solicitarea de stabilire a unei relații între mecanismul european de stabilitate financiară (MESF) și bugetul Uniunii Europene, pentru a se asigura că, după 2013, MESF nu va mai fi finanțat doar pe bază interguvernamentală, din fondurile neutilizate, ci va fi integrat, conform principiului solidarității europene, în mecanismele bugetare ale Uniunii, prevăzute în Tratatul de la Lisabona;

| 43. | atrage atenția asupra necesității de a dota mai bine autoritățile locale și regionale pentru obținerea de rezultate, mai ales atunci când sunt instituite noi mecanisme de finanțare [BEI, PPP, EU-project bonds (obligațiuni europene pentru finanțarea proiectelor)] care necesită un înalt nivel de specializare; |
| --- | --- |

43.

atrage atenția asupra necesității de a dota mai bine autoritățile locale și regionale pentru obținerea de rezultate, mai ales atunci când sunt instituite noi mecanisme de finanțare [BEI, PPP, EU-project bonds (obligațiuni europene pentru finanțarea proiectelor)] care necesită un înalt nivel de specializare;

| 44. | îndeamnă Comisia Europeană să analizeze viabilitatea unor „obligațiuni cetățenești” (fonduri locale pentru dezvoltare locală finanțate de cetățeni), prin care cetățenii să poată investi în dezvoltarea propriilor lor comunități sau regiuni, astfel de investiții fiind utilizate pentru a crea proiecte importante de infrastructură sau în domeniul energetic pe parcursul unei perioade de mai mulți ani; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă Comisia Europeană să analizeze viabilitatea unor „obligațiuni cetățenești” (fonduri locale pentru dezvoltare locală finanțate de cetățeni), prin care cetățenii să poată investi în dezvoltarea propriilor lor comunități sau regiuni, astfel de investiții fiind utilizate pentru a crea proiecte importante de infrastructură sau în domeniul energetic pe parcursul unei perioade de mai mulți ani;

| 45. | încurajează totuși Comisia să dea dovadă de ambiție pentru mobilizarea eficientă a efectului de pârghie pe care îl poate avea angajarea autorităților locale și regionale față de prioritățile politice; subliniază efectul multiplicator al finanțelor publice locale și regionale, inclusiv în ce privește partenerii privați, precum și rolul unificator pe care l-ar putea avea UE; |
| --- | --- |

45.

încurajează totuși Comisia să dea dovadă de ambiție pentru mobilizarea eficientă a efectului de pârghie pe care îl poate avea angajarea autorităților locale și regionale față de prioritățile politice; subliniază efectul multiplicator al finanțelor publice locale și regionale, inclusiv în ce privește partenerii privați, precum și rolul unificator pe care l-ar putea avea UE;

| 46. | consideră că este crucială posibilitatea emiterii de obligațiuni europene pentru proiecte specifice (EU-project bonds) pentru finanțarea unor proiecte sau lucrări de mare amploare, cu consecințe economice pe termen mediu sau lung. Acest mecanism poate spori nu doar vizibilitatea măsurilor luate de UE, ci și – mai ales – eficiența lor și poate avea un efect de pârghie benefic și esențial pentru dinamica pieței interne, contribuind la îmbunătățirea coeziunii teritoriale; el se înscrie în procesul de raționalizare a cheltuielilor UE și de focalizare asupra valorii adăugate europene; |
| --- | --- |

46.

consideră că este crucială posibilitatea emiterii de obligațiuni europene pentru proiecte specifice (EU-project bonds) pentru finanțarea unor proiecte sau lucrări de mare amploare, cu consecințe economice pe termen mediu sau lung. Acest mecanism poate spori nu doar vizibilitatea măsurilor luate de UE, ci și – mai ales – eficiența lor și poate avea un efect de pârghie benefic și esențial pentru dinamica pieței interne, contribuind la îmbunătățirea coeziunii teritoriale; el se înscrie în procesul de raționalizare a cheltuielilor UE și de focalizare asupra valorii adăugate europene;

| 47. | salută consultarea publică lansată de Comisie în legătură cu „obligațiunile Europa 2020 pentru finanțarea proiectelor de infrastructură” și consideră, în acest context, că întărirea coeziunii teritoriale trebuie să fie o prioritate. Cu toate acestea, nu crede că utilizarea EU Project Bonds trebuie să se limiteze doar la proiectele transeuropene pentru infrastructuri tehnice, dat fiind că alte proiecte de infrastructuri de dimensiuni regionale pot avea o valoare adăugată europeană. Consideră de asemenea că legătura dintre EU Project Bonds și ajutoarele europene trebuie clarificată și că trebuie luate măsuri pentru ca autoritățile locale și regionale să poată avea acces la noile instrumente financiare; |
| --- | --- |

47.

salută consultarea publică lansată de Comisie în legătură cu „obligațiunile Europa 2020 pentru finanțarea proiectelor de infrastructură” și consideră, în acest context, că întărirea coeziunii teritoriale trebuie să fie o prioritate. Cu toate acestea, nu crede că utilizarea EU Project Bonds trebuie să se limiteze doar la proiectele transeuropene pentru infrastructuri tehnice, dat fiind că alte proiecte de infrastructuri de dimensiuni regionale pot avea o valoare adăugată europeană. Consideră de asemenea că legătura dintre EU Project Bonds și ajutoarele europene trebuie clarificată și că trebuie luate măsuri pentru ca autoritățile locale și regionale să poată avea acces la noile instrumente financiare;

| 48. | solicită Comisiei Europene să realizeze o analiză mai detaliată a propunerii de a emite obligațiuni europene (Euro-bonds), care, prin unirea unei părți a datoriilor publice, ar permite tuturor țărilor din zona euro să contracteze împrumuturi la rate ale dobânzii apropiate de cea mai bună rată de pe piață, să limiteze speculațiile legate de împrumuturile contractate de către state și să îmbunătățească calitatea coordonării politicilor bugetare; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei Europene să realizeze o analiză mai detaliată a propunerii de a emite obligațiuni europene (Euro-bonds), care, prin unirea unei părți a datoriilor publice, ar permite tuturor țărilor din zona euro să contracteze împrumuturi la rate ale dobânzii apropiate de cea mai bună rată de pe piață, să limiteze speculațiile legate de împrumuturile contractate de către state și să îmbunătățească calitatea coordonării politicilor bugetare;

| 49. | consideră că un buget credibil, ca pârghie pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială, reprezintă unul dintre răspunsurile la criza economică actuală; |
| --- | --- |

49.

consideră că un buget credibil, ca pârghie pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială, reprezintă unul dintre răspunsurile la criza economică actuală;

Structura cheltuielilor

| 50. | consideră că ar trebui să se renunțe la structura actuală a bugetului și propune ca noua structură să fie practică și realistă, transparentă și ușor de înțeles, permițând evidențierea repartizării sarcinilor în cadrul unei abordări de guvernanță pe mai multe niveluri, și să se stabilească distribuirea cheltuielilor în funcție de modul concret în care se vor structura plățile și politicile în realitate; nu vede niciun motiv ca numărul de rubrici să fie redus la trei rubrici mari (cheltuieli interne, externe și administrative). Un număr redus de rubrici indică un grad mai ridicat de agregare a datelor și, în consecință, o pierdere de informații. Rubricile principale ar trebui explicitate prin subcategorii care să ofere informații clare. Această propunere nu ar contribui la creșterea transparenței; |
| --- | --- |

50.

consideră că ar trebui să se renunțe la structura actuală a bugetului și propune ca noua structură să fie practică și realistă, transparentă și ușor de înțeles, permițând evidențierea repartizării sarcinilor în cadrul unei abordări de guvernanță pe mai multe niveluri, și să se stabilească distribuirea cheltuielilor în funcție de modul concret în care se vor structura plățile și politicile în realitate; nu vede niciun motiv ca numărul de rubrici să fie redus la trei rubrici mari (cheltuieli interne, externe și administrative). Un număr redus de rubrici indică un grad mai ridicat de agregare a datelor și, în consecință, o pierdere de informații. Rubricile principale ar trebui explicitate prin subcategorii care să ofere informații clare. Această propunere nu ar contribui la creșterea transparenței;

| 51. | consideră că, deși reprezintă un vector esențial de mobilizare politică, nici cele trei componente ale Strategiei Europa 2020 (inteligență, durabilitate, incluziune), nici cele șapte inițiative emblematice nu pot fi utilizate pentru definirea structurii bugetare. Dat fiind că niciunul dintre cele trei elemente componente nu poate cuprinde de unul singur anumite politici, cum ar fi politica de coeziune sau PAC, structura propusă de Comisie ar determina tocmeli nesfârșite în momentul alocării fondurilor și al implementării; |
| --- | --- |

51.

consideră că, deși reprezintă un vector esențial de mobilizare politică, nici cele trei componente ale Strategiei Europa 2020 (inteligență, durabilitate, incluziune), nici cele șapte inițiative emblematice nu pot fi utilizate pentru definirea structurii bugetare. Dat fiind că niciunul dintre cele trei elemente componente nu poate cuprinde de unul singur anumite politici, cum ar fi politica de coeziune sau PAC, structura propusă de Comisie ar determina tocmeli nesfârșite în momentul alocării fondurilor și al implementării;

| 52. | consideră mai ales că trebuie să existe o referință explicită la politica de coeziune în viitoarea structură a bugetului, ținând seama de asemenea de consolidarea temeiului său juridic în ce privește coeziunea (economică, socială și teritorială) în cadrul Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

52.

consideră mai ales că trebuie să existe o referință explicită la politica de coeziune în viitoarea structură a bugetului, ținând seama de asemenea de consolidarea temeiului său juridic în ce privește coeziunea (economică, socială și teritorială) în cadrul Tratatului de la Lisabona;

| 53. | de aceea, consideră că structura liniilor bugetare ar trebui să permită, în special, identificarea, sub aceeași categorie, a tuturor fondurilor care corespund cadrului strategic comun (și anume FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și FEP). Această structură ar putea arăta astfel:






  1) | politici teritoriale (politica de coeziune, al doilea pilon al PAC, politica comună în domeniul pescuitului, impactul teritorial al schimbărilor climatice și marile investiții de infrastructură, cercetarea și inovarea pentru echilibrul teritorial); |
| --- | --- | --- |

53.

de aceea, consideră că structura liniilor bugetare ar trebui să permită, în special, identificarea, sub aceeași categorie, a tuturor fondurilor care corespund cadrului strategic comun (și anume FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și FEP). Această structură ar putea arăta astfel:

1)

politici teritoriale (politica de coeziune, al doilea pilon al PAC, politica comună în domeniul pescuitului, impactul teritorial al schimbărilor climatice și marile investiții de infrastructură, cercetarea și inovarea pentru echilibrul teritorial);

| 2) | politici pentru un viitor durabil (primul pilon al PAC, schimbări climatice, energie, cercetare); |
| --- | --- |

2)

politici pentru un viitor durabil (primul pilon al PAC, schimbări climatice, energie, cercetare);

| 3) | cetățenie europeană (cultura, tineretul, comunicarea, spațiul de libertate, securitate și justiție); |
| --- | --- |

3)

cetățenie europeană (cultura, tineretul, comunicarea, spațiul de libertate, securitate și justiție);

| 4) | acțiuni externe (printre care politica externă, de vecinătate și de dezvoltare); |
| --- | --- |

4)

acțiuni externe (printre care politica externă, de vecinătate și de dezvoltare);

| 5) | rezervă de flexibilitate și de interes european și rezervă de revizuire; |
| --- | --- |

5)

rezervă de flexibilitate și de interes european și rezervă de revizuire;

| 6) | cheltuieli administrative; |
| --- | --- |

6)

cheltuieli administrative;

Durata cadrului financiar

| 54. | salută faptul că propunerea sa de prelungire la 10 ani a cadrului financiar multianual, cu o revizuire intermediară efectivă („5 + 5”), a fost însușită de Comisia Europeană, întrucât aceasta reprezintă un posibil compromis între stabilitate, flexibilitate și monitorizare parlamentară democratică a cheltuielilor publice europene; revizuirea intermediară trebuie să limiteze volumul finanțării care poate fi alocată diferitelor priorități, pentru a asigura că acest program rămâne un veritabil program pe zece ani, și nu două programe de cinci ani, care ar prezenta mai multe dezavantaje decât actualele programe de șapte ani; |
| --- | --- |

54.

salută faptul că propunerea sa de prelungire la 10 ani a cadrului financiar multianual, cu o revizuire intermediară efectivă („5 + 5”), a fost însușită de Comisia Europeană, întrucât aceasta reprezintă un posibil compromis între stabilitate, flexibilitate și monitorizare parlamentară democratică a cheltuielilor publice europene; revizuirea intermediară trebuie să limiteze volumul finanțării care poate fi alocată diferitelor priorități, pentru a asigura că acest program rămâne un veritabil program pe zece ani, și nu două programe de cinci ani, care ar prezenta mai multe dezavantaje decât actualele programe de șapte ani;

| 55. | subliniază că politicile de investiții și dezvoltare, cum este politica de coeziune, nu se pot preta unei perioade mai scurte de 7 ani. Ca atare, prelungirea la 10 ani oferă perspectivă și suficientă stabilitate, oferind totodată posibilități concrete de flexibilizare la jumătatea drumului, trăsătură ce-i lipsește în prezent bugetului UE; |
| --- | --- |

55.

subliniază că politicile de investiții și dezvoltare, cum este politica de coeziune, nu se pot preta unei perioade mai scurte de 7 ani. Ca atare, prelungirea la 10 ani oferă perspectivă și suficientă stabilitate, oferind totodată posibilități concrete de flexibilizare la jumătatea drumului, trăsătură ce-i lipsește în prezent bugetului UE;

| 56. | ținând seama de noile proceduri și instrumente financiare instituite de Tratatul de la Lisabona, consideră că revizuirea substanțială ar putea avea loc prin funcționarea unui mecanism cu două niveluri:






  — | la primul nivel, mai general, ar putea fi instituită o „rezervă de revizuire” în valoare de 5% din totalul bugetului european pentru ultimii cinci ani acoperiți de program. Alocarea exactă a acestei sume urmează să facă obiectul negocierii intermediare, aceasta putând avea drept rezultat confirmarea deciziilor luate la începutul perioadei, cu aceeași distribuție proporțională între rubrici, capitole, state membre etc., sau o nouă repartizare adaptată evoluției priorităților europene și contextului politic și socioeconomic. În orice caz, această „rezervă de revizuire” ar trebui să se alăture „rezervei de flexibilitate și de interes european”, prevăzută de Comisia Europeană în cadrul noilor mecanisme de flexibilitate; |
| --- | --- | --- |

56.

ținând seama de noile proceduri și instrumente financiare instituite de Tratatul de la Lisabona, consideră că revizuirea substanțială ar putea avea loc prin funcționarea unui mecanism cu două niveluri:

—

la primul nivel, mai general, ar putea fi instituită o „rezervă de revizuire” în valoare de 5% din totalul bugetului european pentru ultimii cinci ani acoperiți de program. Alocarea exactă a acestei sume urmează să facă obiectul negocierii intermediare, aceasta putând avea drept rezultat confirmarea deciziilor luate la începutul perioadei, cu aceeași distribuție proporțională între rubrici, capitole, state membre etc., sau o nouă repartizare adaptată evoluției priorităților europene și contextului politic și socioeconomic. În orice caz, această „rezervă de revizuire” ar trebui să se alăture „rezervei de flexibilitate și de interes european”, prevăzută de Comisia Europeană în cadrul noilor mecanisme de flexibilitate;

| — | la al doilea nivel, în cadrul rubricii dedicate politicii de coeziune și celorlalte politici de dezvoltare teritorială incluse în Cadrul strategic comun, statele membre ar putea fi autorizate să reprogrameze – de comun acord cu regiunile – până la 25 % din sumele înscrise în contractele de parteneriat pentru investiții și dezvoltare. Această programare ar putea fi împărțită între diferitele fonduri în cauză, adică Fondul de coeziune, FEDER, FSE, FEADR și FEP; |
| --- | --- |

—

la al doilea nivel, în cadrul rubricii dedicate politicii de coeziune și celorlalte politici de dezvoltare teritorială incluse în Cadrul strategic comun, statele membre ar putea fi autorizate să reprogrameze – de comun acord cu regiunile – până la 25 % din sumele înscrise în contractele de parteneriat pentru investiții și dezvoltare. Această programare ar putea fi împărțită între diferitele fonduri în cauză, adică Fondul de coeziune, FEDER, FSE, FEADR și FEP;

Reacția la evoluția situației – flexibilitatea și transferurile de credite

| 57. | consideră că trebuie garantată flexibilitatea bugetului, pe de o parte, pentru a realiza o reorientare strategică intermediară, prin intermediul unei „rezerve de revizuire”, și, pe de altă parte, pentru a face față evenimentelor neprevăzute și extraordinare, printr-o „rezervă de flexibilitate și de interes european”, vizând în același timp maxima eficiență a cheltuielilor europene; |
| --- | --- |

57.

consideră că trebuie garantată flexibilitatea bugetului, pe de o parte, pentru a realiza o reorientare strategică intermediară, prin intermediul unei „rezerve de revizuire”, și, pe de altă parte, pentru a face față evenimentelor neprevăzute și extraordinare, printr-o „rezervă de flexibilitate și de interes european”, vizând în același timp maxima eficiență a cheltuielilor europene;

| 58. | salută propunerile Comisiei, dar subliniază că flexibilitatea nu trebuie să fie un pretext pentru subestimarea nevoilor bugetare ale politicilor UE și că procentajul obligatoriu de 5 % propus de Comisie ar trebui să rămână doar cu rol indicativ, dat fiind că marja de flexibilitate depinde prin definiție de indicatori ce variază în funcție de situația politico-economică; |
| --- | --- |

58.

salută propunerile Comisiei, dar subliniază că flexibilitatea nu trebuie să fie un pretext pentru subestimarea nevoilor bugetare ale politicilor UE și că procentajul obligatoriu de 5 % propus de Comisie ar trebui să rămână doar cu rol indicativ, dat fiind că marja de flexibilitate depinde prin definiție de indicatori ce variază în funcție de situația politico-economică;

| 59. | subliniază că „rezerva de flexibilitate și de interes european” nu este în niciun caz menită să recompenseze cele mai bune performanțe de absorbție financiară, ci să sporească capacitatea UE de a reacționa mai repede la noi provocări sau la evenimente neprevăzute, să susțină noile priorități sau să promoveze cooperarea și experimentarea la nivel european. Această rezervă nu ar trebui alocată în prealabil, ci ar trebui să facă obiectul unei decizii explicite a autorității bugetare, putând recompensa excelența anumitor linii bugetare, evaluate din perspectiva efectelor și a rezultatelor; |
| --- | --- |

59.

subliniază că „rezerva de flexibilitate și de interes european” nu este în niciun caz menită să recompenseze cele mai bune performanțe de absorbție financiară, ci să sporească capacitatea UE de a reacționa mai repede la noi provocări sau la evenimente neprevăzute, să susțină noile priorități sau să promoveze cooperarea și experimentarea la nivel european. Această rezervă nu ar trebui alocată în prealabil, ci ar trebui să facă obiectul unei decizii explicite a autorității bugetare, putând recompensa excelența anumitor linii bugetare, evaluate din perspectiva efectelor și a rezultatelor;

| 60. | de asemenea, consideră că, în ce privește resursele neutilizate din bugetul european, flexibilitatea trebuie să permită realocarea acestora după un criteriu obiectiv de excelență în gestionare și, în niciun caz, să nu servească altor scopuri; |
| --- | --- |

60.

de asemenea, consideră că, în ce privește resursele neutilizate din bugetul european, flexibilitatea trebuie să permită realocarea acestora după un criteriu obiectiv de excelență în gestionare și, în niciun caz, să nu servească altor scopuri;

| 61. | consideră că posibilitatea de realocare prevăzută de Comisie, care face posibil transferul între rubrici într-un anumit an, este necesară, întrucât sistemul actual s-a dovedit a fi prea inflexibil. Trebuie analizată posibilitatea simplificării acestor transferuri în interiorul cadrului financiar multianual, cu respectarea deplină a principiului bunei gestiuni financiare și a disciplinei bugetare; |
| --- | --- |

61.

consideră că posibilitatea de realocare prevăzută de Comisie, care face posibil transferul între rubrici într-un anumit an, este necesară, întrucât sistemul actual s-a dovedit a fi prea inflexibil. Trebuie analizată posibilitatea simplificării acestor transferuri în interiorul cadrului financiar multianual, cu respectarea deplină a principiului bunei gestiuni financiare și a disciplinei bugetare;

| 62. | salută propunerea de a putea transfera marjele neutilizate de la un an la altul, pentru a evita ca acestea să fie realocate din oficiu statelor membre, precum și libertatea de a avansa sau devansa cheltuielile în cadrul unui pachet multianual dintr-o rubrică; |
| --- | --- |

62.

salută propunerea de a putea transfera marjele neutilizate de la un an la altul, pentru a evita ca acestea să fie realocate din oficiu statelor membre, precum și libertatea de a avansa sau devansa cheltuielile în cadrul unui pachet multianual dintr-o rubrică;

| 63. | reamintește că flexibilitatea este necesară la toate nivelurile, acordându-se autorităților regionale și locale marjele de manevră pentru realocarea fondurilor și revizuirea priorităților și a cheltuielilor, dacă este cazul; |
| --- | --- |

63.

reamintește că flexibilitatea este necesară la toate nivelurile, acordându-se autorităților regionale și locale marjele de manevră pentru realocarea fondurilor și revizuirea priorităților și a cheltuielilor, dacă este cazul;

Eficiența

| 64. | salută solicitarea Comisiei de sporire a eficienței în gestionarea bugetului UE, dat fiind că o mai mare eficiență în gestionarea cheltuielilor îmbunătățește rezultatele și îndeamnă Comisia să o pună în aplicare fără întârziere; |
| --- | --- |

64.

salută solicitarea Comisiei de sporire a eficienței în gestionarea bugetului UE, dat fiind că o mai mare eficiență în gestionarea cheltuielilor îmbunătățește rezultatele și îndeamnă Comisia să o pună în aplicare fără întârziere;

| 65. | încurajează cu fermitate autoritățile locale și regionale să-și consolideze competențele tehnice și umane, considerând totodată că trebuie redusă complexitatea proiectelor finanțate din fonduri UE, în principal sarcinile administrative și birocrația; în contextul crizei economice, care a dus la reduceri importante ale bugetelor publice, precum și pentru a asigura utilizarea eficientă a bugetului UE, subliniază nevoia asigurării unor niveluri corespunzătoare de finanțare, care să permită autorităților locale și regionale să participe la proiecte de mari dimensiuni finanțate prin fondurile structurale; |
| --- | --- |

65.

încurajează cu fermitate autoritățile locale și regionale să-și consolideze competențele tehnice și umane, considerând totodată că trebuie redusă complexitatea proiectelor finanțate din fonduri UE, în principal sarcinile administrative și birocrația; în contextul crizei economice, care a dus la reduceri importante ale bugetelor publice, precum și pentru a asigura utilizarea eficientă a bugetului UE, subliniază nevoia asigurării unor niveluri corespunzătoare de finanțare, care să permită autorităților locale și regionale să participe la proiecte de mari dimensiuni finanțate prin fondurile structurale;

| 66. | de asemenea, acceptă propunerea de axare a cheltuielilor pe priorități concrete, fiind conștient de faptul că regiunile mai puțin dezvoltate ar trebui să dispună de posibilitatea de a stabili un număr mai mare de priorități; prin urmare, propune să nu se extindă excesiv evantaiul obiectivelor, având în vedere și faptul că extinderile succesive ale UE au adâncit disparitățile în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

66.

de asemenea, acceptă propunerea de axare a cheltuielilor pe priorități concrete, fiind conștient de faptul că regiunile mai puțin dezvoltate ar trebui să dispună de posibilitatea de a stabili un număr mai mare de priorități; prin urmare, propune să nu se extindă excesiv evantaiul obiectivelor, având în vedere și faptul că extinderile succesive ale UE au adâncit disparitățile în cadrul Uniunii;

| 67. | observă că eficiența execuției bugetului european și, prin urmare, a cheltuielilor necesită coordonare, coerență și cooperare, atât între diferitele niveluri ale administrației, cât și între fonduri; de aceea, pare contradictoriu să se revină, așa cum s-a întâmplat, la programarea de tip mono-fond, care implică la rândul său crearea de noi mecanisme de coordonare între fonduri, pentru evitarea suprapunerilor și a duplicărilor; beneficiarii finanțării sunt cei care se confruntă cu dificultăți din pricina lipsei de coordonare, care este indispensabilă pentru îmbunătățirea eficienței gestionării; |
| --- | --- |

67.

observă că eficiența execuției bugetului european și, prin urmare, a cheltuielilor necesită coordonare, coerență și cooperare, atât între diferitele niveluri ale administrației, cât și între fonduri; de aceea, pare contradictoriu să se revină, așa cum s-a întâmplat, la programarea de tip mono-fond, care implică la rândul său crearea de noi mecanisme de coordonare între fonduri, pentru evitarea suprapunerilor și a duplicărilor; beneficiarii finanțării sunt cei care se confruntă cu dificultăți din pricina lipsei de coordonare, care este indispensabilă pentru îmbunătățirea eficienței gestionării;

Bugetul european și guvernanța economică a Uniunii

| 68. | reiterează avertismentul cu privire la posibilitatea condiționării alocării fondurilor structurale către statele membre de respectarea de către acestea a Pactului de stabilitate și de creștere și se arată deosebit de preocupat cu privire la condițiile propuse spre aplicare la nivel local și regional, care încalcă principiile bunei guvernanțe și răspunderii la toate nivelurile; |
| --- | --- |

68.

reiterează avertismentul cu privire la posibilitatea condiționării alocării fondurilor structurale către statele membre de respectarea de către acestea a Pactului de stabilitate și de creștere și se arată deosebit de preocupat cu privire la condițiile propuse spre aplicare la nivel local și regional, care încalcă principiile bunei guvernanțe și răspunderii la toate nivelurile;

| 69. | își exprimă puternicul dezacord față de propunerea ca nerespectarea Pactului de stabilitate și de creștere de către un stat membru să ducă la întreruperea finanțării în cadrul politicii de coeziune și al politicii agricole comune sau al celei în domeniul pescuitului, întrucât autoritățile regionale nu pot fi făcute răspunzătoare de incapacitatea instituțiilor naționale de a îndeplini criteriile macroeconomice sau de a implementa corect legislația UE; o astfel de măsură riscă să afecteze cel mai puternic regiunile cu întârzieri în dezvoltare, care au nevoie de programe cu finanțare multiplă pentru a-și depăși handicapurile structurale; |
| --- | --- |

69.

își exprimă puternicul dezacord față de propunerea ca nerespectarea Pactului de stabilitate și de creștere de către un stat membru să ducă la întreruperea finanțării în cadrul politicii de coeziune și al politicii agricole comune sau al celei în domeniul pescuitului, întrucât autoritățile regionale nu pot fi făcute răspunzătoare de incapacitatea instituțiilor naționale de a îndeplini criteriile macroeconomice sau de a implementa corect legislația UE; o astfel de măsură riscă să afecteze cel mai puternic regiunile cu întârzieri în dezvoltare, care au nevoie de programe cu finanțare multiplă pentru a-și depăși handicapurile structurale;

| 70. | solicită ca, pentru a spori caracterul stimulativ, autoritățile locale și regionale să fie asociate de la bun început în analizarea situației și în căutarea de soluții; |
| --- | --- |

70.

solicită ca, pentru a spori caracterul stimulativ, autoritățile locale și regionale să fie asociate de la bun început în analizarea situației și în căutarea de soluții;

| 71. | își manifestă disponibilitatea de a lucra împreună cu celelalte instituții la punerea în practică a unui autentic sistem de condiționalitate în ce privește vărsarea fondurilor, vizând simplificarea procedurilor de control pur formal; |
| --- | --- |

71.

își manifestă disponibilitatea de a lucra împreună cu celelalte instituții la punerea în practică a unui autentic sistem de condiționalitate în ce privește vărsarea fondurilor, vizând simplificarea procedurilor de control pur formal;

| 72. | solicită o revizuire aprofundată a regulamentului financiar al UE în vederea simplificării atât a punerii în aplicare, cât și a controlului aplicării normelor financiare, pentru a încuraja mai mulți potențiali beneficiari să participe la licitațiile lansate de UE; |
| --- | --- |

72.

solicită o revizuire aprofundată a regulamentului financiar al UE în vederea simplificării atât a punerii în aplicare, cât și a controlului aplicării normelor financiare, pentru a încuraja mai mulți potențiali beneficiari să participe la licitațiile lansate de UE;

Reforma finanțării

| 73. | reafirmă că noul sistem de finanțare a bugetului UE trebuie să se bazeze pe transparență și pe noile resurse proprii și să excludă orice formă de rectificare financiară sau de exceptare; |
| --- | --- |

73.

reafirmă că noul sistem de finanțare a bugetului UE trebuie să se bazeze pe transparență și pe noile resurse proprii și să excludă orice formă de rectificare financiară sau de exceptare;

| 74. | consideră că nu se poate negocia un buget european doar din perspectiva contribuției nete a statelor membre, întrucât acest lucru intră în contradicție cu filozofia creării Uniunii Europene și cu obiectivele Strategiei Europa 2020; o astfel de abordare riscă să genereze solicitări de renaționalizare a politicilor, față de care Comitetul Regiunilor își exprimă opoziția fermă; |
| --- | --- |

74.

consideră că nu se poate negocia un buget european doar din perspectiva contribuției nete a statelor membre, întrucât acest lucru intră în contradicție cu filozofia creării Uniunii Europene și cu obiectivele Strategiei Europa 2020; o astfel de abordare riscă să genereze solicitări de renaționalizare a politicilor, față de care Comitetul Regiunilor își exprimă opoziția fermă;

| 75. | salută ideile prezentate de Comisie pentru crearea unui mecanism de finanțare bazat pe resursele proprii; observă că impactul fiecăreia dintre acestea pe plan teritorial este diferit și că anumite căi preconizate sunt deja gestionate de autoritățile regionale și locale în unele state membre; |
| --- | --- |

75.

salută ideile prezentate de Comisie pentru crearea unui mecanism de finanțare bazat pe resursele proprii; observă că impactul fiecăreia dintre acestea pe plan teritorial este diferit și că anumite căi preconizate sunt deja gestionate de autoritățile regionale și locale în unele state membre;

| 76. | va analiza amănunțit incidența fiecăreia dintre ele în plan teritorial, arătând un interes aparte pentru cele mai strâns legate de tematica creșterii durabile, în măsura în care resursele astfel obținute vor fi îndreptate apoi nemijlocit spre proiecte ce privilegiază – în plan teritorial – eficiența energetică, protecția mediului, prevenirea riscurilor sau intervențiile în caz de calamitate; |
| --- | --- |

76.

va analiza amănunțit incidența fiecăreia dintre ele în plan teritorial, arătând un interes aparte pentru cele mai strâns legate de tematica creșterii durabile, în măsura în care resursele astfel obținute vor fi îndreptate apoi nemijlocit spre proiecte ce privilegiază – în plan teritorial – eficiența energetică, protecția mediului, prevenirea riscurilor sau intervențiile în caz de calamitate;

| 77. | nutrește convingerea că, pe termen lung, sporirea resurselor proprii existente și/sau introducerea unor resurse proprii noi ar trebui să urmărească înlocuirea contribuțiilor naționale la bugetul UE. Subliniază că:






  — | înainte de luarea unei decizii cu privire la introducerea unor resurse proprii noi, trebuie realizată o evaluare detaliată a impactului și a fezabilității acestei măsuri; |
| --- | --- | --- |

77.

nutrește convingerea că, pe termen lung, sporirea resurselor proprii existente și/sau introducerea unor resurse proprii noi ar trebui să urmărească înlocuirea contribuțiilor naționale la bugetul UE. Subliniază că:

—

înainte de luarea unei decizii cu privire la introducerea unor resurse proprii noi, trebuie realizată o evaluare detaliată a impactului și a fezabilității acestei măsuri;

| — | orice nouă sursă de venit trebuie să fie stabilă și să nu fie supusă unor modificări imprevizibile; |
| --- | --- |

—

orice nouă sursă de venit trebuie să fie stabilă și să nu fie supusă unor modificări imprevizibile;

| 78. | insistă asupra faptului că utilizarea acestor resurse financiare trebuie susținută prin formalități administrative flexibile. |
| --- | --- |

78.

insistă asupra faptului că utilizarea acestor resurse financiare trebuie susținută prin formalități administrative flexibile.

Bruxelles, 31 martie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 16/2008 fin.

1

---

| 7.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/18

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale

2011/C 166/04

COMITETUL REGIUNILOR

| — | recunoaște că statele membre și autoritățile locale și regionale sunt cele care dețin competența principală de a lua măsuri pe teren în acest domeniu, deși Comisia le poate susține prin finanțare din partea UE, prin facilitarea schimburilor de bune practici, împărtășirea cunoștințelor și printr-o evaluare corespunzătoare a impactului social al politicilor UE; |
| --- | --- |

—

recunoaște că statele membre și autoritățile locale și regionale sunt cele care dețin competența principală de a lua măsuri pe teren în acest domeniu, deși Comisia le poate susține prin finanțare din partea UE, prin facilitarea schimburilor de bune practici, împărtășirea cunoștințelor și printr-o evaluare corespunzătoare a impactului social al politicilor UE;

| — | salută menționarea sărăciei în rândul copiilor ca prioritate a inițiativei emblematice, însă regretă angajamentul limitat în acest sens și perspectiva restrânsă adoptată cu privire la sărăcia în rândul copiilor; de asemenea, nu vede niciun motiv pentru amânarea adoptării recomandării cu privire la sărăcia în rândul copiilor în 2011; |
| --- | --- |

—

salută menționarea sărăciei în rândul copiilor ca prioritate a inițiativei emblematice, însă regretă angajamentul limitat în acest sens și perspectiva restrânsă adoptată cu privire la sărăcia în rândul copiilor; de asemenea, nu vede niciun motiv pentru amânarea adoptării recomandării cu privire la sărăcia în rândul copiilor în 2011;

| — | solicită Comisiei să susțină în mod ferm continuarea și aprofundarea activității în cadrul metodei deschise de coordonare (MDC) în domeniul social, analizând modul în care părțile interesate de la nivel local și regional pot fi angajate mai mult în acest proces; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să susțină în mod ferm continuarea și aprofundarea activității în cadrul metodei deschise de coordonare (MDC) în domeniul social, analizând modul în care părțile interesate de la nivel local și regional pot fi angajate mai mult în acest proces;

| — | recomandă Comisiei să pregătească linii directoare la nivelul UE, adresate statelor membre, pentru a asigura participarea efectivă a autorităților locale și regionale și a altor părți interesate la pregătirea programelor naționale de reformă; remarcă faptul că „pactele teritoriale” pot reprezenta mecanismul cel mai cuprinzător și mai coerent de implicare a autorităților locale și regionale în acest proces; |
| --- | --- |

—

recomandă Comisiei să pregătească linii directoare la nivelul UE, adresate statelor membre, pentru a asigura participarea efectivă a autorităților locale și regionale și a altor părți interesate la pregătirea programelor naționale de reformă; remarcă faptul că „pactele teritoriale” pot reprezenta mecanismul cel mai cuprinzător și mai coerent de implicare a autorităților locale și regionale în acest proces;

| — | susține extinderea ariei de acoperire a Fondului Social European, de la creșterea capacității de a găsi un loc de muncă și creșterea numărului de locuri de muncă la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, cu condiția ca, în cadrul FSE, să se acorde în continuare prioritate unei politici integrate de ocupare a forței de muncă, ca element esențial al combaterii eficiente a sărăciei; |
| --- | --- |

—

susține extinderea ariei de acoperire a Fondului Social European, de la creșterea capacității de a găsi un loc de muncă și creșterea numărului de locuri de muncă la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, cu condiția ca, în cadrul FSE, să se acorde în continuare prioritate unei politici integrate de ocupare a forței de muncă, ca element esențial al combaterii eficiente a sărăciei;

| — | remarcă sprijinul acordat de majoritatea covârșitoare a respondenților la sondajul Comitetului Regiunilor pentru acordarea unei priorități obligatorii combaterii excluziunii sociale și sărăciei în cadrul viitoarelor programe regionale ale politicii de coeziune a UE. |
| --- | --- |

—

remarcă sprijinul acordat de majoritatea covârșitoare a respondenților la sondajul Comitetului Regiunilor pentru acordarea unei priorități obligatorii combaterii excluziunii sociale și sărăciei în cadrul viitoarelor programe regionale ale politicii de coeziune a UE.

| Raportor | dna Christine CHAPMAN (UK-PSE), Membră a Adunării Naționale din Țara Galilor |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială”
  COM(2010) 758 final |

Raportor

dna Christine CHAPMAN (UK-PSE), Membră a Adunării Naționale din Țara Galilor

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială”

COM(2010) 758 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Vizibilitate și angajament – faptele sunt mai grăitoare decât cuvintele

| 1. | salută angajamentul UE de a sustrage până în 2020 cel puțin 20 de milioane de europeni riscului de sărăcie și excluziune socială și salută Comunicarea Comisiei „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” [COM(2010) 758 final], un cadru de acțiune dinamic pentru susținerea realizării acestui obiectiv; |
| --- | --- |

1.

salută angajamentul UE de a sustrage până în 2020 cel puțin 20 de milioane de europeni riscului de sărăcie și excluziune socială și salută Comunicarea Comisiei „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” [COM(2010) 758 final], un cadru de acțiune dinamic pentru susținerea realizării acestui obiectiv;

| 2. | salută faptul că Strategia Europa 2020 acordă mai multă vizibilitate sărăciei și excluziunii sociale și este de acord că dimensiunea socială ar trebui să se afle în centrul acestei strategii; reamintește că cel puțin 1 din 6 cetățeni europeni este amenințat de sărăcie; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că Strategia Europa 2020 acordă mai multă vizibilitate sărăciei și excluziunii sociale și este de acord că dimensiunea socială ar trebui să se afle în centrul acestei strategii; reamintește că cel puțin 1 din 6 cetățeni europeni este amenințat de sărăcie;

| 3. | remarcă faptul că proba succesului inițiativei emblematice va fi măsura în care aceasta inițiază, încurajează și sprijină – din punct de vedere politic, tehnic și economic – acțiuni care generează o schimbare reală și durabilă în viețile oamenilor; |
| --- | --- |

3.

remarcă faptul că proba succesului inițiativei emblematice va fi măsura în care aceasta inițiază, încurajează și sprijină – din punct de vedere politic, tehnic și economic – acțiuni care generează o schimbare reală și durabilă în viețile oamenilor;

| 4. | recunoaște importanța participării la acest proces a înseși persoanelor care trăiesc în sărăcie și a ONG-urilor care lucrează cu acestea; |
| --- | --- |

4.

recunoaște importanța participării la acest proces a înseși persoanelor care trăiesc în sărăcie și a ONG-urilor care lucrează cu acestea;

| 5. | solicită Comisiei și statelor membre să dea dovadă de o reală voință politică pentru a transpune în realitate angajamentele cu privire la sărăcie asumate la nivelul UE, pornind de la o abordare care să pună în practică atât drepturile cuprinse în Carta drepturilor fundamentale, cât și clauza socială orizontală, în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale, și să profite de această ocazie pentru a construi o societate mai echilibrată, mai corectă și mai echitabilă; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei și statelor membre să dea dovadă de o reală voință politică pentru a transpune în realitate angajamentele cu privire la sărăcie asumate la nivelul UE, pornind de la o abordare care să pună în practică atât drepturile cuprinse în Carta drepturilor fundamentale, cât și clauza socială orizontală, în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale, și să profite de această ocazie pentru a construi o societate mai echilibrată, mai corectă și mai echitabilă;

| 6. | cu toate acestea, constată că sărăcia și excluziunea socială nu pot fi reduse în mod durabil, iar creșterea favorabilă incluziunii nu poate fi obținută fără a se rezolva problema inegalității și a discriminării; constată că accentuarea creșterii economice și creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă înregistrate în perioada 2000-2008 nu au avut efecte semnificative asupra sărăciei, inegalitățile accentuându-se în multe țări; situația s-a înrăutățit ca urmare a crizei sociale și economice actuale; |
| --- | --- |

6.

cu toate acestea, constată că sărăcia și excluziunea socială nu pot fi reduse în mod durabil, iar creșterea favorabilă incluziunii nu poate fi obținută fără a se rezolva problema inegalității și a discriminării; constată că accentuarea creșterii economice și creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă înregistrate în perioada 2000-2008 nu au avut efecte semnificative asupra sărăciei, inegalitățile accentuându-se în multe țări; situația s-a înrăutățit ca urmare a crizei sociale și economice actuale;

| 7. | atrage atenția, în acest context, asupra importanței asigurării cu prioritate a unui cadru și a unui plan în etape pentru punerea în aplicare a Recomandării privind incluziunea activă, precum și a unei directive care să garanteze un venit minim adecvat, cel puțin superior limitei sărăciei; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția, în acest context, asupra importanței asigurării cu prioritate a unui cadru și a unui plan în etape pentru punerea în aplicare a Recomandării privind incluziunea activă, precum și a unei directive care să garanteze un venit minim adecvat, cel puțin superior limitei sărăciei;

| 8. | Comitetul își exprimă profunda îngrijorare cu privire la dezechilibrul dintre angajamentul precedent al Comisiei Europene de a asigura „o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” și recenta Comunicare privind analiza anuală a creșterii, cu accent pe o consolidare fiscală sporită; |
| --- | --- |

8.

Comitetul își exprimă profunda îngrijorare cu privire la dezechilibrul dintre angajamentul precedent al Comisiei Europene de a asigura „o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” și recenta Comunicare privind analiza anuală a creșterii, cu accent pe o consolidare fiscală sporită;

| 9. | subliniază importanța muncii, însă observă totodată faptul că ocuparea forței de muncă, luată individual, nu garantează rezolvarea problemei sărăciei și că este nevoie de măsuri pentru combaterea sărăciei în rândul persoanelor care au un loc de muncă (working poor) și pentru asigurarea accesului la locuri de muncă de calitate și viabile; își exprimă regretul că nu se pune mai mult accentul pe chestiunea fundamentală a asigurării unui venit adecvat, în conformitate cu Recomandarea Consiliului nr. 92/441/CE și cu Recomandarea Comisiei privind incluziunea activă din 2008; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța muncii, însă observă totodată faptul că ocuparea forței de muncă, luată individual, nu garantează rezolvarea problemei sărăciei și că este nevoie de măsuri pentru combaterea sărăciei în rândul persoanelor care au un loc de muncă (working poor) și pentru asigurarea accesului la locuri de muncă de calitate și viabile; își exprimă regretul că nu se pune mai mult accentul pe chestiunea fundamentală a asigurării unui venit adecvat, în conformitate cu Recomandarea Consiliului nr. 92/441/CE și cu Recomandarea Comisiei privind incluziunea activă din 2008;

| 10. | subliniază că trebuie urmărit obiectivul asigurării unui nivel de viață ridicat și a bunăstării pentru toți cetățenii UE, pentru a reduce sărăcia și excluziunea socială cu care se confruntă un număr prea mare de cetățeni ai UE. Trebuie adoptate măsuri pentru reducerea efectelor de prag și trebuie deschise căi mai numeroase și mai ample de a pătrunde pe piața forței de muncă pentru cetățenii care se confruntă cu situații de excluziune socială; |
| --- | --- |

10.

subliniază că trebuie urmărit obiectivul asigurării unui nivel de viață ridicat și a bunăstării pentru toți cetățenii UE, pentru a reduce sărăcia și excluziunea socială cu care se confruntă un număr prea mare de cetățeni ai UE. Trebuie adoptate măsuri pentru reducerea efectelor de prag și trebuie deschise căi mai numeroase și mai ample de a pătrunde pe piața forței de muncă pentru cetățenii care se confruntă cu situații de excluziune socială;

| 11. | recunoaște că statele membre și autoritățile locale și regionale sunt cele care dețin competența principală de a lua măsuri pe teren în acest domeniu, deși Comisia le poate susține prin finanțare din partea UE, prin facilitarea schimburilor de bune practici, împărtășirea cunoștințelor și printr-o evaluare corespunzătoare a impactului social al politicilor UE; în acest context, Comitetul salută angajamentul Comisiei de a realiza evaluări ale impactului social, însă solicită ca aceste evaluări să țină seama de condițiile specifice ale regiunilor; |
| --- | --- |

11.

recunoaște că statele membre și autoritățile locale și regionale sunt cele care dețin competența principală de a lua măsuri pe teren în acest domeniu, deși Comisia le poate susține prin finanțare din partea UE, prin facilitarea schimburilor de bune practici, împărtășirea cunoștințelor și printr-o evaluare corespunzătoare a impactului social al politicilor UE; în acest context, Comitetul salută angajamentul Comisiei de a realiza evaluări ale impactului social, însă solicită ca aceste evaluări să țină seama de condițiile specifice ale regiunilor;

| 12. | reiterează necesitatea de a se introduce o clauză socială orizontală, în contextul articolului 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care să garanteze că legislația referitoare la piața unică ține seama de cerințele legate de promovarea coeziunii sociale, în special a unui grad înalt de ocupare a forței de muncă, de garantarea unui sistem corespunzător de protecție socială, de combaterea excluziunii sociale și a discriminării, de un nivel înalt de educație, formare și protecție a sănătății umane și de o politică adecvată în domeniul locuințelor și care să nu limiteze în niciun fel exercitarea drepturilor fundamentale, astfel cum sunt recunoscute de statele membre și de tratatele UE; |
| --- | --- |

12.

reiterează necesitatea de a se introduce o clauză socială orizontală, în contextul articolului 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care să garanteze că legislația referitoare la piața unică ține seama de cerințele legate de promovarea coeziunii sociale, în special a unui grad înalt de ocupare a forței de muncă, de garantarea unui sistem corespunzător de protecție socială, de combaterea excluziunii sociale și a discriminării, de un nivel înalt de educație, formare și protecție a sănătății umane și de o politică adecvată în domeniul locuințelor și care să nu limiteze în niciun fel exercitarea drepturilor fundamentale, astfel cum sunt recunoscute de statele membre și de tratatele UE;

| 13. | recunoaște eforturile depuse în cursul Anului european de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (2010) pentru a conferi o mai mare vizibilitate acestor chestiuni; dorește ca Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale să fie folosită ca un vehicul care să asigure că moștenirea Anului european își găsește un loc bine definit printre prioritățile politice ale UE pentru deceniul viitor. |
| --- | --- |

13.

recunoaște eforturile depuse în cursul Anului european de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (2010) pentru a conferi o mai mare vizibilitate acestor chestiuni; dorește ca Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale să fie folosită ca un vehicul care să asigure că moștenirea Anului european își găsește un loc bine definit printre prioritățile politice ale UE pentru deceniul viitor.

Dimensiunea multiplă a sărăciei și grupurile foarte vulnerabile

| 14. | salută faptul că în comunicare se recunosc multiplele dimensiuni ale sărăciei și excluziunii sociale, în special trimiterile explicite la sărăcia în rândul copiilor, al tinerilor, al persoanelor în vârstă, al categoriei „săracilor care muncesc” (inclusiv al familiilor monoparentale și al celor cu un singur venit), al femeilor, al persoanelor cu handicap, al migranților, al minorităților etnice și al populației de etnie romă; |
| --- | --- |

14.

salută faptul că în comunicare se recunosc multiplele dimensiuni ale sărăciei și excluziunii sociale, în special trimiterile explicite la sărăcia în rândul copiilor, al tinerilor, al persoanelor în vârstă, al categoriei „săracilor care muncesc” (inclusiv al familiilor monoparentale și al celor cu un singur venit), al femeilor, al persoanelor cu handicap, al migranților, al minorităților etnice și al populației de etnie romă;

| 15. | salută recunoașterea complexității factorilor care contribuie la sărăcie, printre care se numără lipsa accesului la un loc de muncă, nivelurile reduse ale veniturilor și îndatorarea personală, accesul limitat la serviciile de bază, educația, sănătatea fizică și mentală, locuințele, discriminarea, precum și miza transmiterii sărăciei de la o generație la alta și dimensiunea teritorială a acesteia; |
| --- | --- |

15.

salută recunoașterea complexității factorilor care contribuie la sărăcie, printre care se numără lipsa accesului la un loc de muncă, nivelurile reduse ale veniturilor și îndatorarea personală, accesul limitat la serviciile de bază, educația, sănătatea fizică și mentală, locuințele, discriminarea, precum și miza transmiterii sărăciei de la o generație la alta și dimensiunea teritorială a acesteia;

| 16. | salută mențiunea referitoare la importanța combaterii problemei persoanelor fără adăpost și reamintește avizul său recent pe această temă (1); |
| --- | --- |

16.

salută mențiunea referitoare la importanța combaterii problemei persoanelor fără adăpost și reamintește avizul său recent pe această temă (1);

| 17. | reamintește Cartea verde privind pensiile (2) și salută anunțul Comisiei de a prezenta în 2011 o Carte albă care să trateze caracterul viabil și adecvat al pensiilor; |
| --- | --- |

17.

reamintește Cartea verde privind pensiile (2) și salută anunțul Comisiei de a prezenta în 2011 o Carte albă care să trateze caracterul viabil și adecvat al pensiilor;

| 18. | reiterează solicitarea adresată Comisiei de a stabili o agendă ambițioasă pe tema locuințelor sociale în Europa, care i-ar consolida rolul în politicile de incluziune socială în cadrul generației următoare de fonduri structurale și ar confirma faptul că funcțiile de serviciu public ale locuințelor sociale trebuie definite la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

18.

reiterează solicitarea adresată Comisiei de a stabili o agendă ambițioasă pe tema locuințelor sociale în Europa, care i-ar consolida rolul în politicile de incluziune socială în cadrul generației următoare de fonduri structurale și ar confirma faptul că funcțiile de serviciu public ale locuințelor sociale trebuie definite la nivelul statelor membre;

| 19. | este de acord cu faptul că, pentru a reduce și a preveni sărăcia, se impune o abordare cuprinzătoare și integrată, care să țină seama de nevoile diferitelor grupuri și de provocările specifice cu care se confruntă acestea; |
| --- | --- |

19.

este de acord cu faptul că, pentru a reduce și a preveni sărăcia, se impune o abordare cuprinzătoare și integrată, care să țină seama de nevoile diferitelor grupuri și de provocările specifice cu care se confruntă acestea;

| 20. | observă încă o dată rolul important pe care-l pot juca în acest sens persoanele care cunosc situația din proprie experiență și ONG-urile care lucrează cu oameni care trăiesc în sărăcie; recunoaște totodată că este de dorit implicarea tuturor celorlalți actori relevanți, printre care partenerii sociali, prestatorii de servicii din sectorul public și privat, organizațiile societății civile și autoritățile și administrațiile regionale și locale într-o abordare cuprinzătoare și integrată; |
| --- | --- |

20.

observă încă o dată rolul important pe care-l pot juca în acest sens persoanele care cunosc situația din proprie experiență și ONG-urile care lucrează cu oameni care trăiesc în sărăcie; recunoaște totodată că este de dorit implicarea tuturor celorlalți actori relevanți, printre care partenerii sociali, prestatorii de servicii din sectorul public și privat, organizațiile societății civile și autoritățile și administrațiile regionale și locale într-o abordare cuprinzătoare și integrată;

| 21. | subliniază efectele negative asociate cu sărăcia și excluziunea socială, printre care efectele asupra sănătății fizice și mentale, efectele asupra solidarității în cadrul societății, lipsa de încredere, dezangajarea, violența și potențialele tulburări sociale; |
| --- | --- |

21.

subliniază efectele negative asociate cu sărăcia și excluziunea socială, printre care efectele asupra sănătății fizice și mentale, efectele asupra solidarității în cadrul societății, lipsa de încredere, dezangajarea, violența și potențialele tulburări sociale;

| 22. | solicită o recunoaștere mai fermă din partea Comisiei și a statelor membre a faptului că sărăcia reprezintă o responsabilitate și o miză comună pentru societate în ansamblul său, subliniind că acest fenomen nu trebuie privit ca un stigmat sau un eșec al persoanelor care se confruntă întâmplător cu sărăcia sau cu excluziunea socială; |
| --- | --- |

22.

solicită o recunoaștere mai fermă din partea Comisiei și a statelor membre a faptului că sărăcia reprezintă o responsabilitate și o miză comună pentru societate în ansamblul său, subliniind că acest fenomen nu trebuie privit ca un stigmat sau un eșec al persoanelor care se confruntă întâmplător cu sărăcia sau cu excluziunea socială;

| 23. | salută angajamentul de adoptare a unei strategii pentru integrarea socială a romilor la Consiliul European din iunie 2011. |
| --- | --- |

23.

salută angajamentul de adoptare a unei strategii pentru integrarea socială a romilor la Consiliul European din iunie 2011.

Sărăcia în rândul copiilor

| 24. | subliniază cu precădere importanța abordării problemei sărăciei în rândul copiilor, care nu îi face onoare societății UE, și este de acord cu faptul că sărăcia în rândul copiilor este un factor important în soluționarea problemei transmiterii sărăciei de la o generație la alta, necesitând o abordare cuprinzătoare cu privire la prevenire, care să situeze drepturile copiilor în centrul atenției; |
| --- | --- |

24.

subliniază cu precădere importanța abordării problemei sărăciei în rândul copiilor, care nu îi face onoare societății UE, și este de acord cu faptul că sărăcia în rândul copiilor este un factor important în soluționarea problemei transmiterii sărăciei de la o generație la alta, necesitând o abordare cuprinzătoare cu privire la prevenire, care să situeze drepturile copiilor în centrul atenției;

| 25. | își exprimă dezamăgirea că liderii europeni nu au putut ajunge la un acord cu privire la un obiectiv/angajament specific în materie de sărăcie în rândul copiilor ca parte a Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

25.

își exprimă dezamăgirea că liderii europeni nu au putut ajunge la un acord cu privire la un obiectiv/angajament specific în materie de sărăcie în rândul copiilor ca parte a Strategiei Europa 2020;

| 26. | salută menționarea sărăciei în rândul copiilor ca prioritate a inițiativei emblematice, însă regretă angajamentul limitat în acest sens și perspectiva restrânsă adoptată cu privire la sărăcia în rândul copiilor; de asemenea, nu vede niciun motiv pentru amânarea adoptării recomandării cu privire la sărăcia în rândul copiilor în 2011; |
| --- | --- |

26.

salută menționarea sărăciei în rândul copiilor ca prioritate a inițiativei emblematice, însă regretă angajamentul limitat în acest sens și perspectiva restrânsă adoptată cu privire la sărăcia în rândul copiilor; de asemenea, nu vede niciun motiv pentru amânarea adoptării recomandării cu privire la sărăcia în rândul copiilor în 2011;

| 27. | solicită o abordare mai cuprinzătoare a problemei sărăciei în rândul copiilor și constată că la nivelul UE s-au făcut deja progrese în acest domeniu, stabilind „principii comune” care rezultă din declarația semnată de trioul președințiilor UE (Belgia, Ungaria și Polonia) la Conferința privind sărăcia în rândul copiilor, desfășurată în septembrie 2010, și din concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă din 6 decembrie 2010, care solicită ca sărăcia în rândul copiilor să fie considerată o prioritate; |
| --- | --- |

27.

solicită o abordare mai cuprinzătoare a problemei sărăciei în rândul copiilor și constată că la nivelul UE s-au făcut deja progrese în acest domeniu, stabilind „principii comune” care rezultă din declarația semnată de trioul președințiilor UE (Belgia, Ungaria și Polonia) la Conferința privind sărăcia în rândul copiilor, desfășurată în septembrie 2010, și din concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă din 6 decembrie 2010, care solicită ca sărăcia în rândul copiilor să fie considerată o prioritate;

| 28. | remarcă, de asemenea, măsurile care se iau la nivel regional pentru abordarea sărăciei în rândul copiilor de o manieră mai cuprinzătoare și încurajează schimbul de bune practici în vederea obținerii celor mai bune rezultate posibile în această privință; |
| --- | --- |

28.

remarcă, de asemenea, măsurile care se iau la nivel regional pentru abordarea sărăciei în rândul copiilor de o manieră mai cuprinzătoare și încurajează schimbul de bune practici în vederea obținerii celor mai bune rezultate posibile în această privință;

| 29. | solicită să se țină seama în mod explicit, în cadrul evaluării efectelor sociale, de impactul potențial al măsurilor asupra situației deja precare a copiilor care trăiesc în familii expuse riscului sărăciei. |
| --- | --- |

29.

solicită să se țină seama în mod explicit, în cadrul evaluării efectelor sociale, de impactul potențial al măsurilor asupra situației deja precare a copiilor care trăiesc în familii expuse riscului sărăciei.

Criza socială, financiară și economică

| 30. | salută mențiunea referitoare la criza economică și financiară, însă își exprimă dezamăgirea pentru faptul că textul comunicării nu merge dincolo de aceasta; cere să se acorde mai mută atenție costurilor sociale semnificative deja cauzate și solicită Comisiei să realizeze o analiză aprofundată a impactului pe care măsurile de austeritate luate de guverne în întreaga Europă îl au și îl vor avea în anii ce vin asupra sărăciei și excluziunii sociale, inclusiv a efectului pe care le au acestea la nivel local și regional asupra furnizării de servicii fundamentale de interes economic general; |
| --- | --- |

30.

salută mențiunea referitoare la criza economică și financiară, însă își exprimă dezamăgirea pentru faptul că textul comunicării nu merge dincolo de aceasta; cere să se acorde mai mută atenție costurilor sociale semnificative deja cauzate și solicită Comisiei să realizeze o analiză aprofundată a impactului pe care măsurile de austeritate luate de guverne în întreaga Europă îl au și îl vor avea în anii ce vin asupra sărăciei și excluziunii sociale, inclusiv a efectului pe care le au acestea la nivel local și regional asupra furnizării de servicii fundamentale de interes economic general;

| 31. | solicită să se efectueze o evaluare a reformelor, în special sub aspectul amplorii, al costurilor și al impactului inovărilor în materie socială și, totodată, să se dezvolte și să se aplice, în întreaga Europă, noile soluții care și-au dovedit eficacitatea; |
| --- | --- |

31.

solicită să se efectueze o evaluare a reformelor, în special sub aspectul amplorii, al costurilor și al impactului inovărilor în materie socială și, totodată, să se dezvolte și să se aplice, în întreaga Europă, noile soluții care și-au dovedit eficacitatea;

| 32. | reiterează riscul potențial al „pierderii unei generații” de tineri ca urmare a impactului crizei, risc evidențiat de creșterea nivelului șomajului în rândul tinerilor la aproximativ 21 % în 2010; cu toate acestea, reamintește faptul că șomajul în rândul tinerilor este o problemă constantă și greu de soluționat, rata acestuia în perioada 2000-2008 variind între 14,5 % și 18 %; remarcă faptul că aceste cifre ascund diferențe importante la nivelul UE, atât între statele membre, cât și în interiorul acestora, până la nivelul micilor comunități; |
| --- | --- |

32.

reiterează riscul potențial al „pierderii unei generații” de tineri ca urmare a impactului crizei, risc evidențiat de creșterea nivelului șomajului în rândul tinerilor la aproximativ 21 % în 2010; cu toate acestea, reamintește faptul că șomajul în rândul tinerilor este o problemă constantă și greu de soluționat, rata acestuia în perioada 2000-2008 variind între 14,5 % și 18 %; remarcă faptul că aceste cifre ascund diferențe importante la nivelul UE, atât între statele membre, cât și în interiorul acestora, până la nivelul micilor comunități;

| 33. | atrage atenția asupra dificultăților întâmpinate de persoanele afectate de sărăcie în ce privește accesul la serviciile bancare și financiare curente și asupra rolului autorităților locale și regionale în furnizarea de informații, sprijin și consiliere în materie financiară |
| --- | --- |

33.

atrage atenția asupra dificultăților întâmpinate de persoanele afectate de sărăcie în ce privește accesul la serviciile bancare și financiare curente și asupra rolului autorităților locale și regionale în furnizarea de informații, sprijin și consiliere în materie financiară

| 34. | solicită măsuri urgente pentru soluționarea consecințelor gradului înalt de îndatorare; în acest context, salută angajamentul repetat în favoarea microcreditelor acordate prin instrumentul de microfinanțare Progress, însă face apel la precauție în punerea în aplicare a măsurilor destinate stimulării noilor forme de microfinanțare a întreprinderilor, care sunt motivate mai degrabă de dorința de profit a instituțiilor finanțatoare decât de dorința de realizare a unei activități economice durabile din punct de vedere financiar și social. |
| --- | --- |

34.

solicită măsuri urgente pentru soluționarea consecințelor gradului înalt de îndatorare; în acest context, salută angajamentul repetat în favoarea microcreditelor acordate prin instrumentul de microfinanțare Progress, însă face apel la precauție în punerea în aplicare a măsurilor destinate stimulării noilor forme de microfinanțare a întreprinderilor, care sunt motivate mai degrabă de dorința de profit a instituțiilor finanțatoare decât de dorința de realizare a unei activități economice durabile din punct de vedere financiar și social.

Guvernanță și parteneriat

| 35. | salută mențiunile referitoare la implicarea autorităților locale și regionale – prin intermediul Comitetului Regiunilor –, pentru a spori atenția acordată dimensiunii teritoriale a sărăciei și pentru a consolida sinergiile în acordarea finanțărilor UE; își exprimă preocuparea față de absența unei mențiuni referitoare la autoritățile locale și regionale în secțiunea 3.5 privind intensificarea coordonării politice între statele membre, dat fiind faptul că în multe state membre acestea dețin competențe directe în materie de politică socială; |
| --- | --- |

35.

salută mențiunile referitoare la implicarea autorităților locale și regionale – prin intermediul Comitetului Regiunilor –, pentru a spori atenția acordată dimensiunii teritoriale a sărăciei și pentru a consolida sinergiile în acordarea finanțărilor UE; își exprimă preocuparea față de absența unei mențiuni referitoare la autoritățile locale și regionale în secțiunea 3.5 privind intensificarea coordonării politice între statele membre, dat fiind faptul că în multe state membre acestea dețin competențe directe în materie de politică socială;

| 36. | solicită Comisiei să susțină în mod ferm continuarea și aprofundarea activității în cadrul metodei deschise de coordonare (MDC) în domeniul social, analizând modul în care părțile interesate de la nivel local și regional pot fi angajate mai mult în acest proces; subliniază valoarea activității depuse în ceea ce privește creșterea vizibilității unor aspecte precum incluziunea activă și sărăcia în rândul copiilor; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să susțină în mod ferm continuarea și aprofundarea activității în cadrul metodei deschise de coordonare (MDC) în domeniul social, analizând modul în care părțile interesate de la nivel local și regional pot fi angajate mai mult în acest proces; subliniază valoarea activității depuse în ceea ce privește creșterea vizibilității unor aspecte precum incluziunea activă și sărăcia în rândul copiilor;

| 37. | dorește clarificarea statutului planurilor naționale de acțiune pentru incluziune socială și un răspuns la întrebarea dacă acestea vor fi integrate în programele naționale de reformă preconizate în cadrul Strategiei 2020; în caz afirmativ, dorește să se garanteze faptul că această abordare nu va conduce la o concentrare prea strictă asupra obiectivelor „macroeconomice” și că restabilirea planurilor naționale de acțiune pentru incluziune socială va fi reconsiderată de Comisie în cazul în care abordarea bazată pe integrarea acestora nu va funcționa corespunzător; |
| --- | --- |

37.

dorește clarificarea statutului planurilor naționale de acțiune pentru incluziune socială și un răspuns la întrebarea dacă acestea vor fi integrate în programele naționale de reformă preconizate în cadrul Strategiei 2020; în caz afirmativ, dorește să se garanteze faptul că această abordare nu va conduce la o concentrare prea strictă asupra obiectivelor „macroeconomice” și că restabilirea planurilor naționale de acțiune pentru incluziune socială va fi reconsiderată de Comisie în cazul în care abordarea bazată pe integrarea acestora nu va funcționa corespunzător;

| 38. | recomandă Comisiei să pregătească linii directoare la nivelul UE, adresate statelor membre, pentru a asigura participarea efectivă a autorităților locale și regionale și a altor părți interesate la pregătirea programelor naționale de reformă; remarcă faptul că „pactele teritoriale” pot reprezenta mecanismul cel mai cuprinzător și mai coerent de implicare a autorităților locale și regionale în acest proces, după cum se preconizează în cel de-al cincilea Raport privind coeziunea; |
| --- | --- |

38.

recomandă Comisiei să pregătească linii directoare la nivelul UE, adresate statelor membre, pentru a asigura participarea efectivă a autorităților locale și regionale și a altor părți interesate la pregătirea programelor naționale de reformă; remarcă faptul că „pactele teritoriale” pot reprezenta mecanismul cel mai cuprinzător și mai coerent de implicare a autorităților locale și regionale în acest proces, după cum se preconizează în cel de-al cincilea Raport privind coeziunea;

| 39. | își exprimă îngrijorarea cu privire la amânarea pentru anul 2012 a adoptării Comunicării privind incluziunea activă și solicită Comisiei să devanseze publicarea acesteia pentru 2011, însoțită de o evaluare a punerii în aplicare a politicii de incluziune activă; |
| --- | --- |

39.

își exprimă îngrijorarea cu privire la amânarea pentru anul 2012 a adoptării Comunicării privind incluziunea activă și solicită Comisiei să devanseze publicarea acesteia pentru 2011, însoțită de o evaluare a punerii în aplicare a politicii de incluziune activă;

| 40. | salută mențiunea cu privire la participarea persoanelor care se confruntă cu sărăcia ca obiectiv esențial al politicilor de incluziune și ar aprecia un angajament mai explicit în cadrul inițiativei emblematice cu privire la modalitățile pe care le are în vedere Comisia pentru a realiza acest lucru, inclusiv identificarea în cadrul comunicării a principalelor grupuri-țintă; de exemplu, se întreabă dacă se intenționează ca aceasta să se realizeze prin intermediul comitetului de coordonare la nivel înalt care va fi înființat în vederea impulsionării măsurilor de inovare în materie socială. |
| --- | --- |

40.

salută mențiunea cu privire la participarea persoanelor care se confruntă cu sărăcia ca obiectiv esențial al politicilor de incluziune și ar aprecia un angajament mai explicit în cadrul inițiativei emblematice cu privire la modalitățile pe care le are în vedere Comisia pentru a realiza acest lucru, inclusiv identificarea în cadrul comunicării a principalelor grupuri-țintă; de exemplu, se întreabă dacă se intenționează ca aceasta să se realizeze prin intermediul comitetului de coordonare la nivel înalt care va fi înființat în vederea impulsionării măsurilor de inovare în materie socială.

Coeziunea teritorială și viitoarele finanțări europene

| 41. | salută mențiunea referitoare la coeziunea teritorială în titlul comunicării și subliniază faptul că platforma propusă și fondurile structurale ale UE nu sunt doar vehicule de realizare a obiectivelor Strategiei Europa 2020, acestea îndeplinind funcții mai ample în cadrul obiectivului de coeziune socială și teritorială cuprins în tratatele UE; |
| --- | --- |

41.

salută mențiunea referitoare la coeziunea teritorială în titlul comunicării și subliniază faptul că platforma propusă și fondurile structurale ale UE nu sunt doar vehicule de realizare a obiectivelor Strategiei Europa 2020, acestea îndeplinind funcții mai ample în cadrul obiectivului de coeziune socială și teritorială cuprins în tratatele UE;

| 42. | este de acord cu faptul că trebuie explorate posibilitățile de a asigura o utilizare mai bună și mai eficientă a acestor fonduri structurale în sprijinul obiectivelor Strategiei Europa 2020 și susține extinderea ariei de acoperire a Fondului Social European, de la creșterea capacității de a găsi un loc de muncă și creșterea numărului de locuri de muncă la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, cu condiția ca, în cadrul FSE, să se acorde în continuare prioritate unei politici integrate de ocupare a forței de muncă, ca element esențial al combaterii eficiente a sărăciei; ar trebui să se creeze și difuzeze în special inovările în materie socială, astfel încât să se poată dezvolta noi soluții ca răspuns la problemele și provocările existente, și să se poată colecta și utiliza ca indicatori pentru statele membre și autoritățile locale și regionale soluțiile care și-au dovedit eficacitatea; remarcă faptul că atingerea unei rate de ocupare a forței de muncă de 75 % nu este suficientă în sine pentru reducerea sărăciei și a excluziunii sociale și că ar trebui să se acorde o atenție mai mare problematicii lucrătorilor săraci (working poor) și sporirii calității și viabilității locurilor de muncă în întreaga Europă, inclusiv măsurilor destinate asigurării unor venituri adecvate, incluzând beneficiile sociale; |
| --- | --- |

42.

este de acord cu faptul că trebuie explorate posibilitățile de a asigura o utilizare mai bună și mai eficientă a acestor fonduri structurale în sprijinul obiectivelor Strategiei Europa 2020 și susține extinderea ariei de acoperire a Fondului Social European, de la creșterea capacității de a găsi un loc de muncă și creșterea numărului de locuri de muncă la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, cu condiția ca, în cadrul FSE, să se acorde în continuare prioritate unei politici integrate de ocupare a forței de muncă, ca element esențial al combaterii eficiente a sărăciei; ar trebui să se creeze și difuzeze în special inovările în materie socială, astfel încât să se poată dezvolta noi soluții ca răspuns la problemele și provocările existente, și să se poată colecta și utiliza ca indicatori pentru statele membre și autoritățile locale și regionale soluțiile care și-au dovedit eficacitatea; remarcă faptul că atingerea unei rate de ocupare a forței de muncă de 75 % nu este suficientă în sine pentru reducerea sărăciei și a excluziunii sociale și că ar trebui să se acorde o atenție mai mare problematicii lucrătorilor săraci (working poor) și sporirii calității și viabilității locurilor de muncă în întreaga Europă, inclusiv măsurilor destinate asigurării unor venituri adecvate, incluzând beneficiile sociale;

| 43. | subliniază severitatea măsurilor de austeritate luate în cele mai multe state membre și subliniază impactul lor imediat asupra persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie și excluziune socială; remarcă sprijinul acordat de majoritatea covârșitoare a respondenților la sondajul Comitetului Regiunilor pentru acordarea unei priorități obligatorii combaterii excluziunii sociale și sărăciei în cadrul viitoarelor programe regionale ale politicii de coeziune a UE; în consecință, Comitetul solicită Comisiei să țină seama de aceste aspecte în propunerile legislative din 2011 și subliniază în același timp importanța necesității de a se asigura o anumită flexibilitate la nivel local și regional, pentru a găsi cele mai potrivite metode de punere în aplicare pe teren a măsurilor de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

43.

subliniază severitatea măsurilor de austeritate luate în cele mai multe state membre și subliniază impactul lor imediat asupra persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie și excluziune socială; remarcă sprijinul acordat de majoritatea covârșitoare a respondenților la sondajul Comitetului Regiunilor pentru acordarea unei priorități obligatorii combaterii excluziunii sociale și sărăciei în cadrul viitoarelor programe regionale ale politicii de coeziune a UE; în consecință, Comitetul solicită Comisiei să țină seama de aceste aspecte în propunerile legislative din 2011 și subliniază în același timp importanța necesității de a se asigura o anumită flexibilitate la nivel local și regional, pentru a găsi cele mai potrivite metode de punere în aplicare pe teren a măsurilor de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale;

| 44. | susține eforturile de intensificare a coordonării/sinergiilor dintre diferitele fonduri structurale ale UE, în vederea asigurării unor abordări comune a multiplelor dimensiuni ale sărăciei și excluziunii sociale, inclusiv a dimensiunii teritoriale a acesteia; |
| --- | --- |

44.

susține eforturile de intensificare a coordonării/sinergiilor dintre diferitele fonduri structurale ale UE, în vederea asigurării unor abordări comune a multiplelor dimensiuni ale sărăciei și excluziunii sociale, inclusiv a dimensiunii teritoriale a acesteia;

| 45. | este pregătit să asiste Comisia Europeană în monitorizarea punerii în aplicare a Strategiei Europa 2020 la nivelul autorităților locale și regionale, prin intermediul Platformei sale de monitorizare a Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

45.

este pregătit să asiste Comisia Europeană în monitorizarea punerii în aplicare a Strategiei Europa 2020 la nivelul autorităților locale și regionale, prin intermediul Platformei sale de monitorizare a Strategiei Europa 2020.

Economia socială, inovarea și experimentarea în materie socială

| 46. | salută contribuția pe care economia socială, voluntariatul și responsabilitatea socială a întreprinderilor o pot aduce sub aspectul unei valori adăugate în furnizarea serviciilor publice universale existente; |
| --- | --- |

46.

salută contribuția pe care economia socială, voluntariatul și responsabilitatea socială a întreprinderilor o pot aduce sub aspectul unei valori adăugate în furnizarea serviciilor publice universale existente;

| 47. | recunoaște valoarea adăugată a participării active a tuturor actorilor relevanți, inclusiv a persoanelor confruntate cu sărăcia și cu excluziunea socială, a ONG-urilor care lucrează cu persoane care trăiesc în sărăcie, a partenerilor sociali, a prestatorilor de servicii și, desigur, a autorităților de la nivel local, regional, național și de la nivelul UE; |
| --- | --- |

47.

recunoaște valoarea adăugată a participării active a tuturor actorilor relevanți, inclusiv a persoanelor confruntate cu sărăcia și cu excluziunea socială, a ONG-urilor care lucrează cu persoane care trăiesc în sărăcie, a partenerilor sociali, a prestatorilor de servicii și, desigur, a autorităților de la nivel local, regional, național și de la nivelul UE;

| 48. | este de acord cu principiile directoare adoptate de Centrul european pentru voluntariat (CEV) cu privire la Anul european al voluntariatului (2011), subliniind în special faptul că voluntariatul, ca activitate neremunerată și liberă, nu trebuie să fie un substitut al activității remunerate și nu ar trebui utilizat ca o alternativă ieftină la mâna de lucru salariată sau drept serviciu guvernamental/public, în contextul unor măsuri de reducere a cheltuielilor bugetare; |
| --- | --- |

48.

este de acord cu principiile directoare adoptate de Centrul european pentru voluntariat (CEV) cu privire la Anul european al voluntariatului (2011), subliniind în special faptul că voluntariatul, ca activitate neremunerată și liberă, nu trebuie să fie un substitut al activității remunerate și nu ar trebui utilizat ca o alternativă ieftină la mâna de lucru salariată sau drept serviciu guvernamental/public, în contextul unor măsuri de reducere a cheltuielilor bugetare;

| 49. | salută inițiativele menite să încurajeze întreprinderile să angajeze persoane provenind din grupuri defavorizate și acordarea unei atenții mai mari aspectelor sociale în cadrul achizițiilor publice; |
| --- | --- |

49.

salută inițiativele menite să încurajeze întreprinderile să angajeze persoane provenind din grupuri defavorizate și acordarea unei atenții mai mari aspectelor sociale în cadrul achizițiilor publice;

| 50. | recunoaște, în acest context, importanța sprijinirii economiei sociale și a locurilor de muncă sociale ca metodă de a aborda problema unor condiții mai bune de muncă și a unei ocupări mai durabile a forței de muncă; |
| --- | --- |

50.

recunoaște, în acest context, importanța sprijinirii economiei sociale și a locurilor de muncă sociale ca metodă de a aborda problema unor condiții mai bune de muncă și a unei ocupări mai durabile a forței de muncă;

| 51. | reiterează importanța măsurilor care simplifică accesul ONG-urilor și al asociațiilor mici la finanțările UE, inclusiv a facilitării accesului la ajutoarele nerambursabile generale destinate organizațiilor mici; |
| --- | --- |

51.

reiterează importanța măsurilor care simplifică accesul ONG-urilor și al asociațiilor mici la finanțările UE, inclusiv a facilitării accesului la ajutoarele nerambursabile generale destinate organizațiilor mici;

| 52. | este de acord că inovarea socială bazată pe date concrete poate fi crucială pentru conceperea unor soluții noi sau pentru a răspunde noilor provocări, însă subliniază că o astfel de abordare ar trebui să recunoască bunele practici existente în Europa; în același timp, Comitetul caută să sprijine și să încurajeze transferul de bune practici, învățarea reciprocă și evaluările inter pares realizate de către ONG-uri/organizații comunitare, cu accent deosebit pe măsurile la scară redusă și pe activitatea pe teren a acestor organizații; astfel de acțiuni ar trebui puse în aplicare cu atenție, astfel încât să se evite riscul stigmatizării persoanelor care se confruntă cu sărăcia și, din acest motiv, folosim cu precauție termenul „experimentare socială”. |
| --- | --- |

52.

este de acord că inovarea socială bazată pe date concrete poate fi crucială pentru conceperea unor soluții noi sau pentru a răspunde noilor provocări, însă subliniază că o astfel de abordare ar trebui să recunoască bunele practici existente în Europa; în același timp, Comitetul caută să sprijine și să încurajeze transferul de bune practici, învățarea reciprocă și evaluările inter pares realizate de către ONG-uri/organizații comunitare, cu accent deosebit pe măsurile la scară redusă și pe activitatea pe teren a acestor organizații; astfel de acțiuni ar trebui puse în aplicare cu atenție, astfel încât să se evite riscul stigmatizării persoanelor care se confruntă cu sărăcia și, din acest motiv, folosim cu precauție termenul „experimentare socială”.

Bruxelles, 31 martie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 18/2010, adoptat în octombrie 2010.

1

(2)  ECOS-V-008 CdR 319/2010 final, adoptat la 28 ianuarie 2011.

2

---

| 7.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/23

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind Strategia pentru regiunea Dunării

2011/C 166/05

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută în mod explicit Strategia europeană pentru regiunea Dunării [COM(2010) 715 final] (Strategia pentru regiunea Dunării), care integrează câteva dintre recomandările formulate de Comitetul Regiunilor în avizul său anterior, din 7 octombrie 2009. Strategiei îi revine așadar un rol fundamental în cooperarea regională și locală în regiunea Dunării; |
| --- | --- |

—

salută în mod explicit Strategia europeană pentru regiunea Dunării [COM(2010) 715 final] (Strategia pentru regiunea Dunării), care integrează câteva dintre recomandările formulate de Comitetul Regiunilor în avizul său anterior, din 7 octombrie 2009. Strategiei îi revine așadar un rol fundamental în cooperarea regională și locală în regiunea Dunării;

| — | subliniază faptul că implicarea coerentă și constantă a tuturor cercurilor interesate din regiunea Dunării este și rămâne de o importanță fundamentală pentru punerea în aplicare și succesul obiectivelor strategiei; |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că implicarea coerentă și constantă a tuturor cercurilor interesate din regiunea Dunării este și rămâne de o importanță fundamentală pentru punerea în aplicare și succesul obiectivelor strategiei;

| — | salută numirea unor coordonatori naționali respectiv regionali, ale căror sarcini sunt insuficient definite în Comunicarea Comisiei. Dezvoltarea macroregiunilor se află la începuturile sale; în aceste condiții, Comitetul Regiunilor propune, pe de o parte, întâlnirea periodică a coordonatorilor în vederea schimbului de experiență și, pe de altă parte, înlesnirea unui schimb de experiență între Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice și Strategia pentru regiunea Dunării; |
| --- | --- |

—

salută numirea unor coordonatori naționali respectiv regionali, ale căror sarcini sunt insuficient definite în Comunicarea Comisiei. Dezvoltarea macroregiunilor se află la începuturile sale; în aceste condiții, Comitetul Regiunilor propune, pe de o parte, întâlnirea periodică a coordonatorilor în vederea schimbului de experiență și, pe de altă parte, înlesnirea unui schimb de experiență între Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice și Strategia pentru regiunea Dunării;

| — | invită Comisia să ia măsuri ca, în perspectiva strategiilor macroregionale, procedurile de selectare să ofere condiții adecvate, astfel încât sistemele de finanțare și subvențiile să fie utilizate efectiv în cadrul strategiei; |
| --- | --- |

—

invită Comisia să ia măsuri ca, în perspectiva strategiilor macroregionale, procedurile de selectare să ofere condiții adecvate, astfel încât sistemele de finanțare și subvențiile să fie utilizate efectiv în cadrul strategiei;

| — | sugerează să se examineze posibilitatea ca, datorită importanței geografice, istorice și culturale deosebite pe care o are spațiul dunărean, zona de cooperare a Europei de Sud-Est să fie adaptată în mod corespunzător în cadrul programului de cooperare teritorială europeană, linia de acțiune B, pentru a ține astfel cont de noua macroregiune. Astfel, politica de coeziune europeană ar lua în considerare noua macroregiune a Dunării și ar permite cooperarea în interiorul unei zone de cooperare unitare. |
| --- | --- |

—

sugerează să se examineze posibilitatea ca, datorită importanței geografice, istorice și culturale deosebite pe care o are spațiul dunărean, zona de cooperare a Europei de Sud-Est să fie adaptată în mod corespunzător în cadrul programului de cooperare teritorială europeană, linia de acțiune B, pentru a ține astfel cont de noua macroregiune. Astfel, politica de coeziune europeană ar lua în considerare noua macroregiune a Dunării și ar permite cooperarea în interiorul unei zone de cooperare unitare.

| Raportor | Wolfgang REINHART (DE-PPE), ministru pentru afaceri federale și europene al landului Baden-Württemberg |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării
  COM(2010) 715 final |

Raportor

Wolfgang REINHART (DE-PPE), ministru pentru afaceri federale și europene al landului Baden-Württemberg

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării

COM(2010) 715 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | salută în mod explicit Strategia europeană pentru regiunea Dunării [COM(2010) 715 final] (Strategia pentru regiunea Dunării) care integrează câteva dintre recomandările formulate de Comitetul Regiunilor în avizul său anterior, din 7 octombrie 2009. Strategiei îi revine așadar un rol fundamental în cooperarea regională și locală în regiunea Dunării, rol recunoscut și de Parlamentul European prin rezoluția sa din 17 februarie 2011; |
| --- | --- |

1.

salută în mod explicit Strategia europeană pentru regiunea Dunării [COM(2010) 715 final] (Strategia pentru regiunea Dunării) care integrează câteva dintre recomandările formulate de Comitetul Regiunilor în avizul său anterior, din 7 octombrie 2009. Strategiei îi revine așadar un rol fundamental în cooperarea regională și locală în regiunea Dunării, rol recunoscut și de Parlamentul European prin rezoluția sa din 17 februarie 2011;

| 2. | constată că macroregiunile urmăresc, de asemenea, obiectivul de a spori eficiența instrumentelor de cooperare transfrontalieră, transnațională și interregională între statele membre, regiuni și localități în domenii funcționale și de a ameliora în continuare, în conformitate cu principiul guvernanței pe mai multe niveluri, colaborarea nivelurilor european, național, regional și local, pentru a permite în același timp o mai eficientă punere în aplicare a obiectivelor politice ale UE. Perspectiva pe care o oferă Strategia pentru regiunea Dunării constă, printre altele, în soluțiile transfrontaliere, transnaționale și interregionale, constituind un instrument valoros pentru politica de integrare europeană; |
| --- | --- |

2.

constată că macroregiunile urmăresc, de asemenea, obiectivul de a spori eficiența instrumentelor de cooperare transfrontalieră, transnațională și interregională între statele membre, regiuni și localități în domenii funcționale și de a ameliora în continuare, în conformitate cu principiul guvernanței pe mai multe niveluri, colaborarea nivelurilor european, național, regional și local, pentru a permite în același timp o mai eficientă punere în aplicare a obiectivelor politice ale UE. Perspectiva pe care o oferă Strategia pentru regiunea Dunării constă, printre altele, în soluțiile transfrontaliere, transnaționale și interregionale, constituind un instrument valoros pentru politica de integrare europeană;

| 3. | consideră că dimensiunea teritorială a strategiei va contribui la materializarea obiectivului coeziunii teritoriale pe care Tratatul de la Lisabona l-a introdus printre obiectivele UE. Prin urmare, invită Comisia să lanseze, sub forma unei Cărți verzi, o analiză mai aprofundată a rolului și efectelor macroregiunilor în politica regională a UE după 2013. În acest sens, reamintește că Comitetul Regiunilor a înaintat deja Comisiei Europene această solicitare prin rezoluția sa privind programul legislativ și de lucru al Comisiei pe 2010; |
| --- | --- |

3.

consideră că dimensiunea teritorială a strategiei va contribui la materializarea obiectivului coeziunii teritoriale pe care Tratatul de la Lisabona l-a introdus printre obiectivele UE. Prin urmare, invită Comisia să lanseze, sub forma unei Cărți verzi, o analiză mai aprofundată a rolului și efectelor macroregiunilor în politica regională a UE după 2013. În acest sens, reamintește că Comitetul Regiunilor a înaintat deja Comisiei Europene această solicitare prin rezoluția sa privind programul legislativ și de lucru al Comisiei pe 2010;

| 4. | reamintește poziția Comisiei Europene, conform căreia în elaborarea de strategii macroregionale trebuie să se țină seama în prezent de „principiul celor trei nu”: fără norme noi, fără instituții noi și fără mijloace suplimentare. Reamintește că acest principiu ar trebui însoțit și de „trei da”: aplicarea și monitorizarea de comun acord a normelor existente în macroregiune; crearea unei platforme, unei rețele sau unui cluster teritorial al autorităților locale și regionale și al statelor membre, cu participarea actorilor implicați și sub autoritatea instituțiilor Uniunii; utilizarea, pe baza unei decizii comune, a resurselor financiare existente ale Uniunii pentru elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor macroregionale; |
| --- | --- |

4.

reamintește poziția Comisiei Europene, conform căreia în elaborarea de strategii macroregionale trebuie să se țină seama în prezent de „principiul celor trei nu”: fără norme noi, fără instituții noi și fără mijloace suplimentare. Reamintește că acest principiu ar trebui însoțit și de „trei da”: aplicarea și monitorizarea de comun acord a normelor existente în macroregiune; crearea unei platforme, unei rețele sau unui cluster teritorial al autorităților locale și regionale și al statelor membre, cu participarea actorilor implicați și sub autoritatea instituțiilor Uniunii; utilizarea, pe baza unei decizii comune, a resurselor financiare existente ale Uniunii pentru elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor macroregionale;

| 5. | subliniază faptul că strategia europeană pentru regiunea Dunării este perfect compatibilă cu dezvoltarea euroregiunilor axate pe cooperarea între regiunile cu frontieră comună sau dezvoltarea de structuri europene în cadrul proiectelor transfrontaliere, transnaționale și interregionale care îmbracă forma juridică a unei grupări europene de cooperare teritorială (GECT); |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că strategia europeană pentru regiunea Dunării este perfect compatibilă cu dezvoltarea euroregiunilor axate pe cooperarea între regiunile cu frontieră comună sau dezvoltarea de structuri europene în cadrul proiectelor transfrontaliere, transnaționale și interregionale care îmbracă forma juridică a unei grupări europene de cooperare teritorială (GECT);

| 6. | reamintește că, așa cum subliniază Comunicarea Comisiei Europene (COM), fluviul care străbate cele mai multe țări din lume este în mare măsură un spațiu al Uniunii Europene (UE) și că „există noi oportunități și potențial nou de avut în vedere” în această regiune. Strategia pentru regiunea Dunării este cea de-a doua strategie macroregională de acest tip care a fost elaborată de către Comisie în doar un an și jumătate. Acest fapt dovedește că există o cerere crescută de cooperare în interiorul UE. Strategia pentru noua macroregiune a Dunării este un exemplu în acest sens; |
| --- | --- |

6.

reamintește că, așa cum subliniază Comunicarea Comisiei Europene (COM), fluviul care străbate cele mai multe țări din lume este în mare măsură un spațiu al Uniunii Europene (UE) și că „există noi oportunități și potențial nou de avut în vedere” în această regiune. Strategia pentru regiunea Dunării este cea de-a doua strategie macroregională de acest tip care a fost elaborată de către Comisie în doar un an și jumătate. Acest fapt dovedește că există o cerere crescută de cooperare în interiorul UE. Strategia pentru noua macroregiune a Dunării este un exemplu în acest sens;

| 7. | subliniază că, în contextul rolului deosebit al cooperării teritoriale europene care constituie unul din cei trei piloni ai politicii europene de coeziune, macroregiunile reprezintă cadrul constructiv care face posibilă gândirea interconectată și luarea de măsuri cu orientare precisă, astfel încât structurile de coordonare și finanțare existente în cadrul UE să fie utilizate într-un mod mai eficient, în sensul obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

7.

subliniază că, în contextul rolului deosebit al cooperării teritoriale europene care constituie unul din cei trei piloni ai politicii europene de coeziune, macroregiunile reprezintă cadrul constructiv care face posibilă gândirea interconectată și luarea de măsuri cu orientare precisă, astfel încât structurile de coordonare și finanțare existente în cadrul UE să fie utilizate într-un mod mai eficient, în sensul obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 8. | constată că procesul extins de consultare reprezintă o condiție esențială pentru acceptarea Strategiei pentru regiunea Dunării și reflectă necesitățile sporite ale tuturor actorilor naționali, regionali și locali care se identifică cu macroregiunea ca spațiu unitar din punct de vedere funcțional, natural, cultural, social și economic; |
| --- | --- |

8.

constată că procesul extins de consultare reprezintă o condiție esențială pentru acceptarea Strategiei pentru regiunea Dunării și reflectă necesitățile sporite ale tuturor actorilor naționali, regionali și locali care se identifică cu macroregiunea ca spațiu unitar din punct de vedere funcțional, natural, cultural, social și economic;

| 9. | subliniază faptul că implicarea coerentă și constantă a tuturor părților interesate, a instituțiilor de resort, a rețelelor supraregionale, regionale și locale, a autorităților regionale și locale din regiunea Dunării, precum și a organizațiilor responsabile pentru dezvoltarea regională, a societății civile, a organizațiilor neguvernamentale și a tuturor statelor membre și țări terțe din spațiul dunărean este și rămâne de o importanță fundamentală pentru punerea în aplicare și succesul obiectivelor strategiei; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că implicarea coerentă și constantă a tuturor părților interesate, a instituțiilor de resort, a rețelelor supraregionale, regionale și locale, a autorităților regionale și locale din regiunea Dunării, precum și a organizațiilor responsabile pentru dezvoltarea regională, a societății civile, a organizațiilor neguvernamentale și a tuturor statelor membre și țări terțe din spațiul dunărean este și rămâne de o importanță fundamentală pentru punerea în aplicare și succesul obiectivelor strategiei;

| 10. | subliniază importanța deosebită și răspunderea regiunii Dunării, din care fac parte state membre ale UE, state candidate la UE, state potențial candidate și state care participă la politica europeană de vecinătate. Macroregiunea cuprinde în total 14 state: statele membre Germania (cu landurile Baden-Württemberg și Bavaria), Austria, Republica Slovacă, Republica Cehă, Slovenia, Ungaria, România și Bulgaria, și statele nemembre Croația, Serbia, Bosnia-Herțegovina, Muntenegru, Ucraina și Republica Moldova. Ea oferă o oportunitate majoră pentru a pregăti calea spre creștere economică, bunăstare și securitate. Așa cum menționează și Comisia, strategia poate contribui ca regiunea Dunării să devină „una din cele mai atractive din Europa”. Spațiul dunărean este patria a 115 milioane de locuitori și cuprinde o cincime din suprafața Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța deosebită și răspunderea regiunii Dunării, din care fac parte state membre ale UE, state candidate la UE, state potențial candidate și state care participă la politica europeană de vecinătate. Macroregiunea cuprinde în total 14 state: statele membre Germania (cu landurile Baden-Württemberg și Bavaria), Austria, Republica Slovacă, Republica Cehă, Slovenia, Ungaria, România și Bulgaria, și statele nemembre Croația, Serbia, Bosnia-Herțegovina, Muntenegru, Ucraina și Republica Moldova. Ea oferă o oportunitate majoră pentru a pregăti calea spre creștere economică, bunăstare și securitate. Așa cum menționează și Comisia, strategia poate contribui ca regiunea Dunării să devină „una din cele mai atractive din Europa”. Spațiul dunărean este patria a 115 milioane de locuitori și cuprinde o cincime din suprafața Uniunii Europene;

| 11. | subliniază faptul că, în urma inițiativei statelor și regiunilor implicate, a fost formulată necesitatea unei strategii comune și s-a format convingerea comună că multiplele sarcini și provocări nu pot fi asumate decât împreună. Comitetul Regiunilor amintește că, prin gradul ridicat de identificare cu spațiul Dunării, strategia reprezintă un instrument deosebit de eficace pentru asigurarea durabilă a păcii, contribuind astfel nu numai la stabilitatea și securitatea regiunilor implicate, ci și a Uniunii Europene în ansamblul ei; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că, în urma inițiativei statelor și regiunilor implicate, a fost formulată necesitatea unei strategii comune și s-a format convingerea comună că multiplele sarcini și provocări nu pot fi asumate decât împreună. Comitetul Regiunilor amintește că, prin gradul ridicat de identificare cu spațiul Dunării, strategia reprezintă un instrument deosebit de eficace pentru asigurarea durabilă a păcii, contribuind astfel nu numai la stabilitatea și securitatea regiunilor implicate, ci și a Uniunii Europene în ansamblul ei;

| 12. | constată că Strategia pentru regiunea Dunării contribuie la promovarea democrației și statului de drept, la descentralizare și consolidarea autonomiei regionale și locale în această regiune, în mod deosebit în acele state care nu sunt membre ale Uniunii Europene. Odată cu căderea Cortinei de Fier, spațiul dunărean a devenit o punte de legătură între est și vest. El contribuie la depășirea frontierelor interne și externe ale Europei și la dezvoltarea în continuare a diversității și dinamicii naturale, culturale, sociale, economice și științifice a acestei regiuni; |
| --- | --- |

12.

constată că Strategia pentru regiunea Dunării contribuie la promovarea democrației și statului de drept, la descentralizare și consolidarea autonomiei regionale și locale în această regiune, în mod deosebit în acele state care nu sunt membre ale Uniunii Europene. Odată cu căderea Cortinei de Fier, spațiul dunărean a devenit o punte de legătură între est și vest. El contribuie la depășirea frontierelor interne și externe ale Europei și la dezvoltarea în continuare a diversității și dinamicii naturale, culturale, sociale, economice și științifice a acestei regiuni;

| 13. | acordă o importanță deosebită cooperării la toate nivelurile implicate – național, regional sau local – pentru a garanta respectarea principiilor subsidiarității, proximității și parteneriatului, și subliniază valoarea adăugată pe care cooperarea regională și locală din regiunea Dunării o aduce cu sine pentru apropierea în continuare a țărilor candidate și potențial candidate de Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

13.

acordă o importanță deosebită cooperării la toate nivelurile implicate – național, regional sau local – pentru a garanta respectarea principiilor subsidiarității, proximității și parteneriatului, și subliniază valoarea adăugată pe care cooperarea regională și locală din regiunea Dunării o aduce cu sine pentru apropierea în continuare a țărilor candidate și potențial candidate de Uniunea Europeană;

Strategia și conținuturile strategiei UE

Macroregiunea Dunării: provocări și sarcini

| 14. | salută constatarea Comisiei, conform căreia „Dunărea poate deschide UE către vecinii apropiați, către regiunea Mării Negre, Caucazul de Sud și către Asia Centrală”. Strategiile macroregionale îndeplinesc o funcție de model pentru cooperarea între statele membre în interiorul Uniunii precum și între UE și țări terțe. Ele demonstrează în același timp și modul în care abordările integrate și multisectoriale pot fi combinate cu un sistem de guvernanță pe mai multe niveluri și puse în practică; |
| --- | --- |

14.

salută constatarea Comisiei, conform căreia „Dunărea poate deschide UE către vecinii apropiați, către regiunea Mării Negre, Caucazul de Sud și către Asia Centrală”. Strategiile macroregionale îndeplinesc o funcție de model pentru cooperarea între statele membre în interiorul Uniunii precum și între UE și țări terțe. Ele demonstrează în același timp și modul în care abordările integrate și multisectoriale pot fi combinate cu un sistem de guvernanță pe mai multe niveluri și puse în practică;

| 15. | aprobă constatarea Comisiei, conform căreia dezvoltarea socio-economică, competitivitatea, managementul de mediu și creșterea eficientă din punctul de vedere al resurselor pot fi ameliorate, iar mobilitatea și securitatea - sporite în continuare; |
| --- | --- |

15.

aprobă constatarea Comisiei, conform căreia dezvoltarea socio-economică, competitivitatea, managementul de mediu și creșterea eficientă din punctul de vedere al resurselor pot fi ameliorate, iar mobilitatea și securitatea - sporite în continuare;

| 16. | constată că structura Strategiei pentru regiunea Dunării a fost elaborată pe baza experiențelor dobândite din Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice. Pentru punerea concretă în aplicare a strategiei a fost elaborat un plan de acțiune cu implicarea tuturor actorilor la nivel național, regional și local și a părților interesate. Acest plan definește patru sectoare principale cuprinzând unsprezece domenii prioritare. Planul de acțiune conține 124 de exemple de proiecte separate; |
| --- | --- |

16.

constată că structura Strategiei pentru regiunea Dunării a fost elaborată pe baza experiențelor dobândite din Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice. Pentru punerea concretă în aplicare a strategiei a fost elaborat un plan de acțiune cu implicarea tuturor actorilor la nivel național, regional și local și a părților interesate. Acest plan definește patru sectoare principale cuprinzând unsprezece domenii prioritare. Planul de acțiune conține 124 de exemple de proiecte separate;

| 17. | salută în primul rând faptul că Strategia pentru regiunea Dunării propune exemple de obiective concrete și măsurabile, menite să furnizeze rezultate concrete pentru cetățeni; |
| --- | --- |

17.

salută în primul rând faptul că Strategia pentru regiunea Dunării propune exemple de obiective concrete și măsurabile, menite să furnizeze rezultate concrete pentru cetățeni;

| 18. | consideră că strategiile macroregionale nu trebuie să vizeze toate politicile, ci să se concentreze în primul rând pe provocările comune dintr-o macroregiune, identificate în comun în cadrul unei abordări în parteneriat. Salută așadar concentrarea colaborării pe patru piloni: interconectarea regiunii Dunării (mobilitate, energii durabile, promovarea culturii și turismului), protejarea mediului (calitatea apelor, gestionarea riscurilor de mediu, conservarea biodiversității), creșterea prosperității în regiunea Dunării (dezvoltarea societății bazate pe cunoaștere prin cercetare, educație și tehnologii ale informației, sprijinirea competitivității întreprinderilor, inclusiv dezvoltarea grupurilor, investiția în calificări), precum și consolidarea regiunii Dunării (ameliorarea capacității instituționale și a cooperării, conlucrarea în vederea promovării securității și lupta împotriva criminalității organizate și a infracțiunilor grave); |
| --- | --- |

18.

consideră că strategiile macroregionale nu trebuie să vizeze toate politicile, ci să se concentreze în primul rând pe provocările comune dintr-o macroregiune, identificate în comun în cadrul unei abordări în parteneriat. Salută așadar concentrarea colaborării pe patru piloni: interconectarea regiunii Dunării (mobilitate, energii durabile, promovarea culturii și turismului), protejarea mediului (calitatea apelor, gestionarea riscurilor de mediu, conservarea biodiversității), creșterea prosperității în regiunea Dunării (dezvoltarea societății bazate pe cunoaștere prin cercetare, educație și tehnologii ale informației, sprijinirea competitivității întreprinderilor, inclusiv dezvoltarea grupurilor, investiția în calificări), precum și consolidarea regiunii Dunării (ameliorarea capacității instituționale și a cooperării, conlucrarea în vederea promovării securității și lupta împotriva criminalității organizate și a infracțiunilor grave);

| 19. | atrage atenția asupra faptului că implicarea nivelului național, regional și local este esențial pentru realizarea obiectivelor definite. Acolo unde mai este nevoie, se recomandă luarea unor măsuri adecvate pentru a permite actorilor de la nivel local și regional să creeze structuri corespunzătoare în vederea realizării obiectivelor. Procesele de consolidare a capacităților și de bună guvernanță sunt elemente centrale ale punerii în aplicare a strategiei în spațiul dunărean. În acest sens, Consiliul orașelor și regiunilor Dunării poate fi un partener activ pentru dezvoltarea unor proiecte comune; |
| --- | --- |

19.

atrage atenția asupra faptului că implicarea nivelului național, regional și local este esențial pentru realizarea obiectivelor definite. Acolo unde mai este nevoie, se recomandă luarea unor măsuri adecvate pentru a permite actorilor de la nivel local și regional să creeze structuri corespunzătoare în vederea realizării obiectivelor. Procesele de consolidare a capacităților și de bună guvernanță sunt elemente centrale ale punerii în aplicare a strategiei în spațiul dunărean. În acest sens, Consiliul orașelor și regiunilor Dunării poate fi un partener activ pentru dezvoltarea unor proiecte comune;

| 20. | consideră că planul de acțiune reprezintă un document de referință important și salută constatarea Comisiei, conform căreia acesta constituie un cadru indicativ, care se orientează în funcție de gradul de avansare a proiectelor și care poate fi dezvoltat într-un mod dinamic; |
| --- | --- |

20.

consideră că planul de acțiune reprezintă un document de referință important și salută constatarea Comisiei, conform căreia acesta constituie un cadru indicativ, care se orientează în funcție de gradul de avansare a proiectelor și care poate fi dezvoltat într-un mod dinamic;

| 21. | constată că interconectarea mai intensivă a rețelelor, inițiativelor și organizațiilor existente, cum ar fi Comisia Internațională pentru Protecția Fluviului Dunărea (ICPDR), Comisia Dunării, Consiliul de cooperare regională, procesul de cooperare dunăreană, Consiliul orașelor și regiunilor Dunării, consorțiul de lucru al țărilor dunărene și comisia de turism pentru regiunea Dunării, poate crea o valoare adăugată considerabilă; |
| --- | --- |

21.

constată că interconectarea mai intensivă a rețelelor, inițiativelor și organizațiilor existente, cum ar fi Comisia Internațională pentru Protecția Fluviului Dunărea (ICPDR), Comisia Dunării, Consiliul de cooperare regională, procesul de cooperare dunăreană, Consiliul orașelor și regiunilor Dunării, consorțiul de lucru al țărilor dunărene și comisia de turism pentru regiunea Dunării, poate crea o valoare adăugată considerabilă;

Participarea tinerei generații

| 22. | insistă asupra faptului că participarea tinerei generații reprezintă una din pietrele de temelie pentru garantarea durabilă a păcii și stabilității în Europa; |
| --- | --- |

22.

insistă asupra faptului că participarea tinerei generații reprezintă una din pietrele de temelie pentru garantarea durabilă a păcii și stabilității în Europa;

| 23. | constată că planul de acțiune lasă loc pentru desfășurarea de proiecte cu și pentru tineri. În opinia Comitetului Regiunilor, ar trebui să i se acorde o mai mare importanță rolului care îi revine tinerei generații. Este esențial ca, prin intermediul unui proces continuu de schimburi și de comunicare reciprocă, tinerii europeni să-și însușească valorile comunitare și să fie sensibilizați în direcția proceselor democratice și a valorilor precum înțelegerea, toleranța și respectul pentru minorități și pentru diversitatea culturală și etnică a regiunilor Europei. Nu trebuie subestimată valoarea de neprețuit a schimbului de elevi, a programelor de întâlniri, a atelierelor, rețelelor și posibilităților de cooperare pentru tânăra generație; |
| --- | --- |

23.

constată că planul de acțiune lasă loc pentru desfășurarea de proiecte cu și pentru tineri. În opinia Comitetului Regiunilor, ar trebui să i se acorde o mai mare importanță rolului care îi revine tinerei generații. Este esențial ca, prin intermediul unui proces continuu de schimburi și de comunicare reciprocă, tinerii europeni să-și însușească valorile comunitare și să fie sensibilizați în direcția proceselor democratice și a valorilor precum înțelegerea, toleranța și respectul pentru minorități și pentru diversitatea culturală și etnică a regiunilor Europei. Nu trebuie subestimată valoarea de neprețuit a schimbului de elevi, a programelor de întâlniri, a atelierelor, rețelelor și posibilităților de cooperare pentru tânăra generație;

| 24. | sugerează ca la elaborarea în continuare a planului de acțiune, acest aspect să beneficieze de o mai mare atenție și în cadrul programelor de mobilitate existente. Rețeaua „Young Citizen Danube Network“ (YCDN), fondată la Novi Sad, poate servi drept exemplu pentru modul în care se poate forma o „identitate dunăreană” și astfel și o identitate europeană în rândul tinerilor. O altă posibilitate ar fi crearea unei „fundații dunărene pentru tineret”, care să ofere un cadru durabil pentru întâlnirile, schimburile, educația și colaborarea între reprezentanții tinerei generații; |
| --- | --- |

24.

sugerează ca la elaborarea în continuare a planului de acțiune, acest aspect să beneficieze de o mai mare atenție și în cadrul programelor de mobilitate existente. Rețeaua „Young Citizen Danube Network“ (YCDN), fondată la Novi Sad, poate servi drept exemplu pentru modul în care se poate forma o „identitate dunăreană” și astfel și o identitate europeană în rândul tinerilor. O altă posibilitate ar fi crearea unei „fundații dunărene pentru tineret”, care să ofere un cadru durabil pentru întâlnirile, schimburile, educația și colaborarea între reprezentanții tinerei generații;

Transporturi

| 25. | recunoaște importanța realizării obiectivelor în domeniul transporturilor, în mod special în cel al navigației fluviale, precum și importanța infrastructurii rutiere, feroviare și de transporturi aeriene și se declară de acord cu estimarea Comisiei, conform căreia trebuie continuată realizarea proiectelor TEN-V și a coridoarelor feroviare de transport de marfă în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 913/2010; trebuie subliniat în mod deosebit rolul progresist al Strategiei pentru regiunea Dunării, având în vedere atât importanța interconectării acestor coridoare, respectiv conectării lor la regiunile limitrofe, cât și importanța diferitelor moduri de transport; |
| --- | --- |

25.

recunoaște importanța realizării obiectivelor în domeniul transporturilor, în mod special în cel al navigației fluviale, precum și importanța infrastructurii rutiere, feroviare și de transporturi aeriene și se declară de acord cu estimarea Comisiei, conform căreia trebuie continuată realizarea proiectelor TEN-V și a coridoarelor feroviare de transport de marfă în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 913/2010; trebuie subliniat în mod deosebit rolul progresist al Strategiei pentru regiunea Dunării, având în vedere atât importanța interconectării acestor coridoare, respectiv conectării lor la regiunile limitrofe, cât și importanța diferitelor moduri de transport;

| 26. | constată că potențialul Dunării trebuie mai bine exploatat. Obiectivele majore din cadrul primului pilon al strategiei, cel referitor la interconectarea regiunii Dunării prin îmbunătățirea mobilității, sunt următoarele: creșterea volumului de marfă transportat pe Dunăre, crearea unor legături nord-sud, dezvoltarea unor terminale eficiente în porturile de pe Dunăre și exploatarea modernă, multimodală și interoperabilă a acestora. Totodată, Comitetul este de acord cu Comisia în privința necesității de a se aplica o abordare integrată, în vederea stabilirii unui echilibru între dezvoltare și durabilitatea mediului; |
| --- | --- |

26.

constată că potențialul Dunării trebuie mai bine exploatat. Obiectivele majore din cadrul primului pilon al strategiei, cel referitor la interconectarea regiunii Dunării prin îmbunătățirea mobilității, sunt următoarele: creșterea volumului de marfă transportat pe Dunăre, crearea unor legături nord-sud, dezvoltarea unor terminale eficiente în porturile de pe Dunăre și exploatarea modernă, multimodală și interoperabilă a acestora. Totodată, Comitetul este de acord cu Comisia în privința necesității de a se aplica o abordare integrată, în vederea stabilirii unui echilibru între dezvoltare și durabilitatea mediului;

| 27. | menționează Convenția de la Belgrad, care reglementează navigația pe Dunăre; |
| --- | --- |

27.

menționează Convenția de la Belgrad, care reglementează navigația pe Dunăre;

Mediu

| 28. | confirmă importanța excepțională care revine protecției mediului, în special asigurării calității apei în conformitate cu Directiva-cadru privind apa. Comitetul Regiunilor se declară de acord cu estimarea conform căreia este nevoie de o „gestionare durabilă a resurselor de apă”. Planul de gestionare a bazinului hidrografic pentru Dunăre reprezintă o referință importantă în acest sens. Trebuie acordată prioritate măsurilor de menținere a capacității de retenție a revărsărilor în bazinul Dunării și de împiedicare a inundațiilor repetate. Dacă se ia în considerare și faptul că Dunărea (care cuprinde mai multe zone de protecție specială, precum și zone specifice de conservare care țin de rețeaua Natura 2000) și Delta Dunării (care din 1991 face parte din patrimoniul mondial al UNESCO) prezintă un ecosistem unic și fragil, care adăpostește specii rare și amenințate de poluare, pierderea biodiversității și a ecosistemelor trebuie limitată, iar biodiversitatea conservată, și trebuie vegheat ca finanțările UE să fie utilizate pentru proiecte ce respectă legislația Uniunii Europene în materie de mediu. Aceste eforturi trebuie să se reflecte și în obiectivele și în programele concrete de sprijin ale PAC (politica agricolă comună) și ale mecanismelor naționale de sprijinire a agriculturii; |
| --- | --- |

28.

confirmă importanța excepțională care revine protecției mediului, în special asigurării calității apei în conformitate cu Directiva-cadru privind apa. Comitetul Regiunilor se declară de acord cu estimarea conform căreia este nevoie de o „gestionare durabilă a resurselor de apă”. Planul de gestionare a bazinului hidrografic pentru Dunăre reprezintă o referință importantă în acest sens. Trebuie acordată prioritate măsurilor de menținere a capacității de retenție a revărsărilor în bazinul Dunării și de împiedicare a inundațiilor repetate. Dacă se ia în considerare și faptul că Dunărea (care cuprinde mai multe zone de protecție specială, precum și zone specifice de conservare care țin de rețeaua Natura 2000) și Delta Dunării (care din 1991 face parte din patrimoniul mondial al UNESCO) prezintă un ecosistem unic și fragil, care adăpostește specii rare și amenințate de poluare, pierderea biodiversității și a ecosistemelor trebuie limitată, iar biodiversitatea conservată, și trebuie vegheat ca finanțările UE să fie utilizate pentru proiecte ce respectă legislația Uniunii Europene în materie de mediu. Aceste eforturi trebuie să se reflecte și în obiectivele și în programele concrete de sprijin ale PAC (politica agricolă comună) și ale mecanismelor naționale de sprijinire a agriculturii;

| 29. | subliniază că asigurarea unei bune calități a apei în conformitate cu Directiva-cadru privind apa, reducerea nivelului de substanțe nutritive din apa fluviului, completarea și adoptarea Planului de management al Deltei Dunării până în 2013, implementarea planurilor de gestionare a riscurilor de inundații pe scară largă, elaborarea de planuri efective de management pentru toate siturile Natura 2000, asigurarea în Dunăre a unor efective viabile de specii de sturioni și alți pești indigeni, precum și reducerea eroziunilor solului reprezintă priorități de prim rang. În realizarea acestor sarcini, un rol important îi revine atât Comisiei Internaționale pentru Protecția Fluviului Dunărea, cât și instrumentelor de care dispune Comisia, cum ar fi sistemul de monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES) și instrumentele politicii agricole comune. Structurile existente în acest domeniu, cunoștințele dobândite și instrumentele disponibile trebuie utilizate mai eficient în sensul strategiei, mai ales în ceea ce privește combaterea riscurilor, cum ar fi riscurile de inundații și de catastrofe ecologice; |
| --- | --- |

29.

subliniază că asigurarea unei bune calități a apei în conformitate cu Directiva-cadru privind apa, reducerea nivelului de substanțe nutritive din apa fluviului, completarea și adoptarea Planului de management al Deltei Dunării până în 2013, implementarea planurilor de gestionare a riscurilor de inundații pe scară largă, elaborarea de planuri efective de management pentru toate siturile Natura 2000, asigurarea în Dunăre a unor efective viabile de specii de sturioni și alți pești indigeni, precum și reducerea eroziunilor solului reprezintă priorități de prim rang. În realizarea acestor sarcini, un rol important îi revine atât Comisiei Internaționale pentru Protecția Fluviului Dunărea, cât și instrumentelor de care dispune Comisia, cum ar fi sistemul de monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES) și instrumentele politicii agricole comune. Structurile existente în acest domeniu, cunoștințele dobândite și instrumentele disponibile trebuie utilizate mai eficient în sensul strategiei, mai ales în ceea ce privește combaterea riscurilor, cum ar fi riscurile de inundații și de catastrofe ecologice;

| 30. | subliniază necesitatea unei cooperări regionale consolidate în vederea reducerii riscurilor și a efectelor potențiale ale dezastrelor naturale – cum ar fi inundațiile, seceta, incendiile forestiere, furtunile, eroziunea, înghețul și deficitul de apă –, precum și ale accidentelor industriale, printr-o mai bună gestionare a dezastrelor, care să includă prevenirea, gradul de pregătire și reacția; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea unei cooperări regionale consolidate în vederea reducerii riscurilor și a efectelor potențiale ale dezastrelor naturale – cum ar fi inundațiile, seceta, incendiile forestiere, furtunile, eroziunea, înghețul și deficitul de apă –, precum și ale accidentelor industriale, printr-o mai bună gestionare a dezastrelor, care să includă prevenirea, gradul de pregătire și reacția;

| 31. | constată că, în perspectiva unei dezvoltări durabile a regiunii Dunării, transporturile și protecția mediului trebuie să respecte principiile fundamentale definite în cadrul documentului „Declarație comună privind principiile de bază referitoare la dezvoltarea navigației și protecția mediului în bazinul hidrografic al fluviului Dunărea”, adoptată de Comisia Internațională pentru Protecția Fluviului Dunărea (ICPDR) și Comisia Internațională pentru Bazinul Hidrografic Sava; |
| --- | --- |

31.

constată că, în perspectiva unei dezvoltări durabile a regiunii Dunării, transporturile și protecția mediului trebuie să respecte principiile fundamentale definite în cadrul documentului „Declarație comună privind principiile de bază referitoare la dezvoltarea navigației și protecția mediului în bazinul hidrografic al fluviului Dunărea”, adoptată de Comisia Internațională pentru Protecția Fluviului Dunărea (ICPDR) și Comisia Internațională pentru Bazinul Hidrografic Sava;

| 32. | insistă asupra importanței promovării unui turism durabil în regiune și atrage atenția asupra potențialului pe care l-ar prezenta o pistă pentru bicicliști pe aproape întreaga lungime a fluviului; |
| --- | --- |

32.

insistă asupra importanței promovării unui turism durabil în regiune și atrage atenția asupra potențialului pe care l-ar prezenta o pistă pentru bicicliști pe aproape întreaga lungime a fluviului;

Energie

| 33. | constată că investițiile în infrastructura energetică, promovarea resurselor durabile de energie și mai buna coordonare a politicii de mediu reprezintă pe bună dreptate o prioritate a Strategiei pentru regiunea Dunării. Modernizarea rețelelor de energie, punerea în aplicare a Programului energetic european, precum și consolidarea rețelei TEN-E ar putea aduce îmbunătățiri substanțiale pentru întreaga regiune. Importantă este și realizarea obiectivelor naționale în materie de climă și energie fixate până în 2020; |
| --- | --- |

33.

constată că investițiile în infrastructura energetică, promovarea resurselor durabile de energie și mai buna coordonare a politicii de mediu reprezintă pe bună dreptate o prioritate a Strategiei pentru regiunea Dunării. Modernizarea rețelelor de energie, punerea în aplicare a Programului energetic european, precum și consolidarea rețelei TEN-E ar putea aduce îmbunătățiri substanțiale pentru întreaga regiune. Importantă este și realizarea obiectivelor naționale în materie de climă și energie fixate până în 2020;

Economie

| 34. | subliniază importanța deosebită a creșterii prosperității în regiunea Dunării, a sprijinirii competitivității întreprinderilor și dezvoltării grupurilor, a consolidării puterii economice, relansării și ameliorării pieței forței de muncă precum și a îmbunătățirii șanselor pentru comunitățile marginalizate. De asemenea, Comitetul Regiunilor atrage atenția asupra funcției regiunilor metropolitane ca centre de productivitate, inovare și ale schimburilor; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța deosebită a creșterii prosperității în regiunea Dunării, a sprijinirii competitivității întreprinderilor și dezvoltării grupurilor, a consolidării puterii economice, relansării și ameliorării pieței forței de muncă precum și a îmbunătățirii șanselor pentru comunitățile marginalizate. De asemenea, Comitetul Regiunilor atrage atenția asupra funcției regiunilor metropolitane ca centre de productivitate, inovare și ale schimburilor;

| 35. | subliniază constatarea Comisiei referitoare la macroregiunea Dunării, conform căreia „o treime din cetățenii UE amenințați de riscul sărăciei, mulți aparținând unor grupuri marginalizate, trăiesc în această zonă. Comunitățile de romi, care în proporție de 80% locuiesc în regiune, suferă în special de pe urma excluziunii sociale și economice, a segregării spațiale și a condițiilor de trai inferioare mediei. Eforturile de a scăpa de aceste dificultăți au efect la nivel UE, dar cauzele trebuie abordate în primul rând în regiune”. Consideră că această constatare impune o aplicare specifică în regiune a inițiativei emblematice privind platforma de combatere a sărăciei; |
| --- | --- |

35.

subliniază constatarea Comisiei referitoare la macroregiunea Dunării, conform căreia „o treime din cetățenii UE amenințați de riscul sărăciei, mulți aparținând unor grupuri marginalizate, trăiesc în această zonă. Comunitățile de romi, care în proporție de 80% locuiesc în regiune, suferă în special de pe urma excluziunii sociale și economice, a segregării spațiale și a condițiilor de trai inferioare mediei. Eforturile de a scăpa de aceste dificultăți au efect la nivel UE, dar cauzele trebuie abordate în primul rând în regiune”. Consideră că această constatare impune o aplicare specifică în regiune a inițiativei emblematice privind platforma de combatere a sărăciei;

| 36. | remarcă faptul că regiunile și orașele joacă un rol important în asigurarea de contacte și monitorizarea proiectelor la nivelul întreprinderilor mici și mijlocii. Comitetul Regiunilor atrage atenția și asupra faptului că – în urma experienței acumulate în cadrul Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice – sectorul privat ar trebui implicat mai mult; |
| --- | --- |

36.

remarcă faptul că regiunile și orașele joacă un rol important în asigurarea de contacte și monitorizarea proiectelor la nivelul întreprinderilor mici și mijlocii. Comitetul Regiunilor atrage atenția și asupra faptului că – în urma experienței acumulate în cadrul Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice – sectorul privat ar trebui implicat mai mult;

| 37. | subliniază că sporirea prosperității și competitivității ar trebui să fie acompaniată de o ameliorare și protejare durabilă a resurselor naturale; |
| --- | --- |

37.

subliniază că sporirea prosperității și competitivității ar trebui să fie acompaniată de o ameliorare și protejare durabilă a resurselor naturale;

| 38. | insistă asupra necesității de a crea un climat general favorabil spiritului antreprenorial pentru a încuraja o economie de piață competitivă și a optimiza astfel șansele de dezvoltare ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) în regiunea Dunării; |
| --- | --- |

38.

insistă asupra necesității de a crea un climat general favorabil spiritului antreprenorial pentru a încuraja o economie de piață competitivă și a optimiza astfel șansele de dezvoltare ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) în regiunea Dunării;

| 39. | constată că IMM-urile reprezintă, nu în ultimul rând ca urmare a dimensiunii limitate a piețelor naționale, un element esențial pentru o regiune a Dunării prosperă. În acest context, agricultura, artizanatul, industria și serviciile ar trebui deopotrivă luate în considerare. O formare profesională în conformitate cu cerințele, de exemplu dobândirea calificării de lucrător specializat, precum și știința și cercetarea reprezintă elemente importante pentru competitivitate sub semnul inovării pentru regiunea Dunării. Un sistem amplu de transfer de tehnologie ar trebui să permită punerea rapidă în practică a rezultatelor cercetării; |
| --- | --- |

39.

constată că IMM-urile reprezintă, nu în ultimul rând ca urmare a dimensiunii limitate a piețelor naționale, un element esențial pentru o regiune a Dunării prosperă. În acest context, agricultura, artizanatul, industria și serviciile ar trebui deopotrivă luate în considerare. O formare profesională în conformitate cu cerințele, de exemplu dobândirea calificării de lucrător specializat, precum și știința și cercetarea reprezintă elemente importante pentru competitivitate sub semnul inovării pentru regiunea Dunării. Un sistem amplu de transfer de tehnologie ar trebui să permită punerea rapidă în practică a rezultatelor cercetării;

| 40. | subliniază în acest context rolul dezvoltării și punerii la dispoziție a unui infrastructuri digitale omogene, precum și al promovării utilizării acesteia în întreg spațiul dunărean, pentru a reduce în acest fel decalajul tehnic, uneori considerabil, între state în ceea ce privește punerea la dispoziție și utilizarea acestor infrastructuri; |
| --- | --- |

40.

subliniază în acest context rolul dezvoltării și punerii la dispoziție a unui infrastructuri digitale omogene, precum și al promovării utilizării acesteia în întreg spațiul dunărean, pentru a reduce în acest fel decalajul tehnic, uneori considerabil, între state în ceea ce privește punerea la dispoziție și utilizarea acestor infrastructuri;

Educație și cercetare

| 41. | constată că ameliorarea șanselor de formare și calificare în regiune contribuie în mod considerabil la creșterea atractivității acesteia ca centru economic și științific. Cu privire la calificarea tinerilor, introducerea unor măsuri și oferte în domeniul formării duale s-ar putea dovedi utilă; |
| --- | --- |

41.

constată că ameliorarea șanselor de formare și calificare în regiune contribuie în mod considerabil la creșterea atractivității acesteia ca centru economic și științific. Cu privire la calificarea tinerilor, introducerea unor măsuri și oferte în domeniul formării duale s-ar putea dovedi utilă;

| 42. | subliniază că trebuie favorizată mai ales susținerea cu obiective precise și promovarea infrastructurilor de cercetare, precum și a legăturilor multilaterale între universitățile din regiunea Dunării. Din acest punct de vedere le revine unor rol deosebit instituțiilor coordonatoare de rețele, cum ar fi Universitatea Andrássy din Budapesta și Academia europeană a Dunării (Europäische Donauakademie), întrucât activitatea lor de cercetare este dedicată spațiului dunărean; |
| --- | --- |

42.

subliniază că trebuie favorizată mai ales susținerea cu obiective precise și promovarea infrastructurilor de cercetare, precum și a legăturilor multilaterale între universitățile din regiunea Dunării. Din acest punct de vedere le revine unor rol deosebit instituțiilor coordonatoare de rețele, cum ar fi Universitatea Andrássy din Budapesta și Academia europeană a Dunării (Europäische Donauakademie), întrucât activitatea lor de cercetare este dedicată spațiului dunărean;

Cultură și societate civilă

| 43. | subliniază că diversitatea naturală, culturală și etnică unică a regiunii Dunării ar trebui conservată în cadrul proiectelor din domeniul culturii și făcută accesibilă și palpabilă prin intermediul unor concepte turistice durabile; |
| --- | --- |

43.

subliniază că diversitatea naturală, culturală și etnică unică a regiunii Dunării ar trebui conservată în cadrul proiectelor din domeniul culturii și făcută accesibilă și palpabilă prin intermediul unor concepte turistice durabile;

| 44. | scoate în evidență rolul autorităților regionale și locale, al asociațiilor acestora, precum și al societății civile pentru promovarea dialogului intercultural. Având în vedere experiența lor în ceea ce privește populația eterogenă, regiunile și localitățile sunt deosebit de potrivite pentru a contribui la dialogul intercultural și interconfesional; |
| --- | --- |

44.

scoate în evidență rolul autorităților regionale și locale, al asociațiilor acestora, precum și al societății civile pentru promovarea dialogului intercultural. Având în vedere experiența lor în ceea ce privește populația eterogenă, regiunile și localitățile sunt deosebit de potrivite pentru a contribui la dialogul intercultural și interconfesional;

| 45. | menționează în acest context și rolul societății civile și al parteneriatelor între orașe și alte structuri locale. Toate acestea contribuie nu numai la dialogul intercultural și la combaterea ideilor preconcepute, ci pot forma chiar cadrul colaborării economice și sociale, contribuind astfel la dezvoltarea durabilă și la punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei Europa 2020. De asemenea, și colaborarea între profesioniștii și instituțiile din domeniul culturii din orașele și regiunile spațiului dunărean pot contribui la înființarea unei rețele cu un potențial creativ ridicat; |
| --- | --- |

45.

menționează în acest context și rolul societății civile și al parteneriatelor între orașe și alte structuri locale. Toate acestea contribuie nu numai la dialogul intercultural și la combaterea ideilor preconcepute, ci pot forma chiar cadrul colaborării economice și sociale, contribuind astfel la dezvoltarea durabilă și la punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei Europa 2020. De asemenea, și colaborarea între profesioniștii și instituțiile din domeniul culturii din orașele și regiunile spațiului dunărean pot contribui la înființarea unei rețele cu un potențial creativ ridicat;

| 46. | atrage atenția că trebuie extinse și întreținute rețelele și structurile sociale, trebuie promovat angajamentul civic, învățarea de-a lungul vieții și cea intergenerațională; |
| --- | --- |

46.

atrage atenția că trebuie extinse și întreținute rețelele și structurile sociale, trebuie promovat angajamentul civic, învățarea de-a lungul vieții și cea intergenerațională;

Bună guvernanță și securitate

| 47. | subliniază prioritatea obiectivelor din cadrul pilonului „Consolidarea regiunii Dunării”, în mod special prin consolidarea statului de drept ca o condiție necesară de ameliorare a structurilor și capacităților pentru procesele decizionale ale sectorului privat și celui public și pentru combaterea traficului de ființe umane, a contrabandei de mărfuri, corupției, criminalității organizate și infracțiunilor grave, precum și a piețelor ilicite transfrontaliere; |
| --- | --- |

47.

subliniază prioritatea obiectivelor din cadrul pilonului „Consolidarea regiunii Dunării”, în mod special prin consolidarea statului de drept ca o condiție necesară de ameliorare a structurilor și capacităților pentru procesele decizionale ale sectorului privat și celui public și pentru combaterea traficului de ființe umane, a contrabandei de mărfuri, corupției, criminalității organizate și infracțiunilor grave, precum și a piețelor ilicite transfrontaliere;

| 48. | constată că schimbul de experiență cu privire la bune practici administrative reprezintă un element important pentru cooperarea între nivelurile naționale, regionale și locale și pentru diferitele sectoare ale serviciilor publice, în vederea instituirii unei bune guvernanțe capabile să depășească granițele naționale sau administrative. |
| --- | --- |

48.

constată că schimbul de experiență cu privire la bune practici administrative reprezintă un element important pentru cooperarea între nivelurile naționale, regionale și locale și pentru diferitele sectoare ale serviciilor publice, în vederea instituirii unei bune guvernanțe capabile să depășească granițele naționale sau administrative.

Strategia UE și punerea ei în aplicare

Coordonare

| 49. | salută faptul că Comisia continuă coordonarea politică cu statele membre. Ca și în cazul Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice, însă luându-se în considerare particularitățile spațiului dunărean, s-a prevăzut ca activitatea Comisiei în cadrul Strategiei pentru regiunea Dunării să fie susținută de un grup la nivel înalt compus din reprezentanți ai tuturor statelor membre; reprezentanții statelor nemembre vor fi invitați să participe la ședințe. Comunicarea nu face referiri la intervalul de timp prevăzut pentru evaluarea orientării politice și actualizarea planului de acțiune. Aceste aspecte ar trebui concretizate; |
| --- | --- |

49.

salută faptul că Comisia continuă coordonarea politică cu statele membre. Ca și în cazul Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice, însă luându-se în considerare particularitățile spațiului dunărean, s-a prevăzut ca activitatea Comisiei în cadrul Strategiei pentru regiunea Dunării să fie susținută de un grup la nivel înalt compus din reprezentanți ai tuturor statelor membre; reprezentanții statelor nemembre vor fi invitați să participe la ședințe. Comunicarea nu face referiri la intervalul de timp prevăzut pentru evaluarea orientării politice și actualizarea planului de acțiune. Aceste aspecte ar trebui concretizate;

| 50. | salută numirea unor coordonatori naționali respectiv regionali, ale căror sarcini sunt însă insuficient definite în Comunicarea Comisiei. Dezvoltarea macroregiunilor se află la începuturile sale; în aceste condiții, Comitetul Regiunilor propune, pe de o parte, întâlnirea regulată a coordonatorilor în vederea schimbului de experiență și, pe de altă parte, înlesnirea unui schimb de experiență între Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice și Strategia pentru regiunea Dunării. Comitetul Regiunilor propune ca, în urma experienței dobândite în cadrul Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice, să fie verificată posibilitatea acordării de asistență tehnică pentru sarcinile de coordonare; |
| --- | --- |

50.

salută numirea unor coordonatori naționali respectiv regionali, ale căror sarcini sunt însă insuficient definite în Comunicarea Comisiei. Dezvoltarea macroregiunilor se află la începuturile sale; în aceste condiții, Comitetul Regiunilor propune, pe de o parte, întâlnirea regulată a coordonatorilor în vederea schimbului de experiență și, pe de altă parte, înlesnirea unui schimb de experiență între Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice și Strategia pentru regiunea Dunării. Comitetul Regiunilor propune ca, în urma experienței dobândite în cadrul Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice, să fie verificată posibilitatea acordării de asistență tehnică pentru sarcinile de coordonare;

| 51. | constată în acest context că forumurile periodice, destinate tuturor actorilor naționali, regionali și locali, precum și cercurilor interesate și societății civile, reprezintă instrumente adecvate pentru evaluarea proiectelor, analizarea critică a orientărilor politice și creșterea gradului de acceptare a strategiei în rândul cetățenilor; |
| --- | --- |

51.

constată în acest context că forumurile periodice, destinate tuturor actorilor naționali, regionali și locali, precum și cercurilor interesate și societății civile, reprezintă instrumente adecvate pentru evaluarea proiectelor, analizarea critică a orientărilor politice și creșterea gradului de acceptare a strategiei în rândul cetățenilor;

| 52. | propune ca la coordonarea obiectivelor să se țină cont de rezultatele studiilor cu privire la regiunea Dunării, efectuate de Observatorul în Rețea al Amenajării Teritoriului European (ORATE). |
| --- | --- |

52.

propune ca la coordonarea obiectivelor să se țină cont de rezultatele studiilor cu privire la regiunea Dunării, efectuate de Observatorul în Rețea al Amenajării Teritoriului European (ORATE).

Raportare

| 53. | consideră drept importantă monitorizarea progreselor obținute în punerea în aplicare a planului de acțiune. Rapoartele anuale din cadrul programelor existente și raportarea strategică la nivelul statelor membre constituie baza în acest sens, de care coordonatorii ar trebui să se servească. Pentru perioada de programare în curs, obligația de a prezenta rapoarte pentru programele UE ar trebui să se concentreze asupra datelor existente; |
| --- | --- |

53.

consideră drept importantă monitorizarea progreselor obținute în punerea în aplicare a planului de acțiune. Rapoartele anuale din cadrul programelor existente și raportarea strategică la nivelul statelor membre constituie baza în acest sens, de care coordonatorii ar trebui să se servească. Pentru perioada de programare în curs, obligația de a prezenta rapoarte pentru programele UE ar trebui să se concentreze asupra datelor existente;

Punere în aplicare

| 54. | constată că la succesul proiectelor contribuie actori la nivel național, regional și local. Totuși, prin lipsa de susținere pentru crearea de structuri, apar probleme legate de punerea în aplicare a strategiei din punct de vedere administrativ. Comunicarea face referire la proiecte concrete „care sunt detaliate și necesită un conducător de proiect, un calendar și finanțare”. Comitetul Regiunilor propune ca după un an să fie efectuată o evaluare a strategiei de punere în aplicare, pentru a optimiza astfel procesele decizionale. |
| --- | --- |

54.

constată că la succesul proiectelor contribuie actori la nivel național, regional și local. Totuși, prin lipsa de susținere pentru crearea de structuri, apar probleme legate de punerea în aplicare a strategiei din punct de vedere administrativ. Comunicarea face referire la proiecte concrete „care sunt detaliate și necesită un conducător de proiect, un calendar și finanțare”. Comitetul Regiunilor propune ca după un an să fie efectuată o evaluare a strategiei de punere în aplicare, pentru a optimiza astfel procesele decizionale.

Finanțare și subvenții

| 55. | constată că în comunicare sunt cuprinse numai afirmații generale referitoare la finanțarea Strategiei pentru regiunea Dunării, și ia la cunoștință poziția Comisiei conform căreia respectivele macroregiuni să nu beneficieze de tratament preferențial din punct de vedere bugetar sau juridic. Pentru perioada de programare în curs, strategia urmează să fie pusă în aplicare prin mobilizarea sau adaptarea fondurilor existente, în conformitate cu cadrul general; |
| --- | --- |

55.

constată că în comunicare sunt cuprinse numai afirmații generale referitoare la finanțarea Strategiei pentru regiunea Dunării, și ia la cunoștință poziția Comisiei conform căreia respectivele macroregiuni să nu beneficieze de tratament preferențial din punct de vedere bugetar sau juridic. Pentru perioada de programare în curs, strategia urmează să fie pusă în aplicare prin mobilizarea sau adaptarea fondurilor existente, în conformitate cu cadrul general;

| 56. | invită Comisia să ia măsuri ca, în perspectiva strategiilor macroregionale, procedurile de selectare să ofere condiții adecvate, astfel încât sistemele de finanțare și subvențiile să fie utilizate efectiv în cadrul strategiei; |
| --- | --- |

56.

invită Comisia să ia măsuri ca, în perspectiva strategiilor macroregionale, procedurile de selectare să ofere condiții adecvate, astfel încât sistemele de finanțare și subvențiile să fie utilizate efectiv în cadrul strategiei;

| 57. | invită Comisia să ia măsuri prin care programele de sprijin, precum cele dedicate tinerilor sau infrastructurii TIC, să poată fi aplicate și strategiilor macroregionale; |
| --- | --- |

57.

invită Comisia să ia măsuri prin care programele de sprijin, precum cele dedicate tinerilor sau infrastructurii TIC, să poată fi aplicate și strategiilor macroregionale;

| 58. | propune să se analizeze dacă pot fi oferite măsuri de formare specifice pentru solicitanții de finanțare la nivel național, regional și local, în mod special începând din 2014, pentru a consolida competențele necesare în materie de solicitare de fonduri și pentru a contribui astfel la mai buna utilizare a subvențiilor și instrumentelor de sprijin existente; |
| --- | --- |

58.

propune să se analizeze dacă pot fi oferite măsuri de formare specifice pentru solicitanții de finanțare la nivel național, regional și local, în mod special începând din 2014, pentru a consolida competențele necesare în materie de solicitare de fonduri și pentru a contribui astfel la mai buna utilizare a subvențiilor și instrumentelor de sprijin existente;

| 59. | constată că realizarea obiectivelor depinde și de aplicarea de către statele membre, de către autoritățile regionale și organizațiile responsabile pentru dezvoltare regională, a programelor de mediu susținute de Comisie, cum ar fi programul LIFE+ (reabilitarea râurilor și luncilor) și programul „Energie inteligentă pentru Europa” (EIE); |
| --- | --- |

59.

constată că realizarea obiectivelor depinde și de aplicarea de către statele membre, de către autoritățile regionale și organizațiile responsabile pentru dezvoltare regională, a programelor de mediu susținute de Comisie, cum ar fi programul LIFE+ (reabilitarea râurilor și luncilor) și programul „Energie inteligentă pentru Europa” (EIE);

| 60. | atribuie un rol important sprijinirii proiectelor transfrontaliere și transnaționale, inclusiv ale ONG-urilor, actorilor economici și locali, precum și ale autorităților locale și regionale. Fondurile structurale și programele dedicate politicii de coeziune reprezintă instrumente importante, care ar trebui utilizate în mod adecvat și eficient pentru realizarea proiectelor; |
| --- | --- |

60.

atribuie un rol important sprijinirii proiectelor transfrontaliere și transnaționale, inclusiv ale ONG-urilor, actorilor economici și locali, precum și ale autorităților locale și regionale. Fondurile structurale și programele dedicate politicii de coeziune reprezintă instrumente importante, care ar trebui utilizate în mod adecvat și eficient pentru realizarea proiectelor;

| 61. | sugerează să se examineze posibilitatea ca, datorită importanței geografice, istorice și culturale deosebite pe care o are spațiul dunărean, zona de cooperare a Europei de Sud-Est să fie adaptată în mod corespunzător în cadrul programului de cooperare teritorială europeană, linia de acțiune B, pentru a ține astfel cont de noua macroregiune. Astfel, politica de coeziune europeană ar lua în considerare noua macroregiune a Dunării și ar permite cooperarea în interiorul unei zone de cooperare unitare. Acest lucru ar permite ca:






  a. | potențialul regiunii să fie exploatat mai eficient, mai ales în domeniile politice strategice privind infrastructura, căile navigabile, energia, inovarea, protecția mediului și protecția împotriva inundațiilor și economia durabilă, |
| --- | --- | --- |

61.

sugerează să se examineze posibilitatea ca, datorită importanței geografice, istorice și culturale deosebite pe care o are spațiul dunărean, zona de cooperare a Europei de Sud-Est să fie adaptată în mod corespunzător în cadrul programului de cooperare teritorială europeană, linia de acțiune B, pentru a ține astfel cont de noua macroregiune. Astfel, politica de coeziune europeană ar lua în considerare noua macroregiune a Dunării și ar permite cooperarea în interiorul unei zone de cooperare unitare. Acest lucru ar permite ca:

a.

potențialul regiunii să fie exploatat mai eficient, mai ales în domeniile politice strategice privind infrastructura, căile navigabile, energia, inovarea, protecția mediului și protecția împotriva inundațiilor și economia durabilă,

| b. | potențialul comun economic și științific să fie exploatat în mod specific, durabil și eficient, |
| --- | --- |

b.

potențialul comun economic și științific să fie exploatat în mod specific, durabil și eficient,

| c. | transferul de inovare între regiunile spațiului dunărean să fie garantat, |
| --- | --- |

c.

transferul de inovare între regiunile spațiului dunărean să fie garantat,

| d. | sinergiile să fie consolidate, atât în cadrul cooperării între nivelurile național, regional și local, cât și în cadrul cooperării intra-sectoriale între domeniile politice, sporind astfel buna funcționare și eficacitatea acestei regiuni și a UE în ansamblu. |
| --- | --- |

d.

sinergiile să fie consolidate, atât în cadrul cooperării între nivelurile național, regional și local, cât și în cadrul cooperării intra-sectoriale între domeniile politice, sporind astfel buna funcționare și eficacitatea acestei regiuni și a UE în ansamblu.

| e. | în dimensiunea sa naturală, culturală și istorică spațiul Dunării să fie considerat o regiune unitară în interiorul Europei. |
| --- | --- |

e.

în dimensiunea sa naturală, culturală și istorică spațiul Dunării să fie considerat o regiune unitară în interiorul Europei.

| 62. | constată în acest context că prezența unei zone de cooperare ar favoriza dezvoltarea dinamică a regiunii Dunării. Instrumentul de asistență pentru preaderare (IAP) și instrumentul european de vecinătate și parteneriat (IEVP) reprezintă măsuri flexibile de integrare a țărilor candidate, potențialelor țări candidate și țărilor terțe în această zonă de cooperare. |
| --- | --- |

62.

constată în acest context că prezența unei zone de cooperare ar favoriza dezvoltarea dinamică a regiunii Dunării. Instrumentul de asistență pentru preaderare (IAP) și instrumentul european de vecinătate și parteneriat (IEVP) reprezintă măsuri flexibile de integrare a țărilor candidate, potențialelor țări candidate și țărilor terțe în această zonă de cooperare.

Bruxelles, 31 martie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 7.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/30

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind orientările politice din domeniul siguranței rutiere pentru perioada 2011-2020

2011/C 166/06

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută noile orientări politice privind siguranța rutieră prezentate de Comisia Europeană și susține cele șapte obiective și acțiunile corespunzătoare prezentate; solicită Comisiei să lămurească cu cifre precise ce contribuție specifică se așteaptă să aducă fiecare dintre cele șapte obiective la reducerea totală propusă cu 50% a numărului de decese în trafic până în anul 2020; |
| --- | --- |

—

salută noile orientări politice privind siguranța rutieră prezentate de Comisia Europeană și susține cele șapte obiective și acțiunile corespunzătoare prezentate; solicită Comisiei să lămurească cu cifre precise ce contribuție specifică se așteaptă să aducă fiecare dintre cele șapte obiective la reducerea totală propusă cu 50% a numărului de decese în trafic până în anul 2020;

| — | susține ideea armonizării diferitelor definiții a „vătămării corporale grave”, în vederea unei mai bune monitorizări și evaluări a eficienței politicii pentru siguranța rutieră; consideră că pe baza unei definiții comune a vătămărilor corporale grave și mai puțin grave, trebuie apoi formulat un obiectiv comun pentru reducerea numărului de vătămări corporale grave; |
| --- | --- |

—

susține ideea armonizării diferitelor definiții a „vătămării corporale grave”, în vederea unei mai bune monitorizări și evaluări a eficienței politicii pentru siguranța rutieră; consideră că pe baza unei definiții comune a vătămărilor corporale grave și mai puțin grave, trebuie apoi formulat un obiectiv comun pentru reducerea numărului de vătămări corporale grave;

| — | invită toate statele membre să pună în aplicare integral Directiva privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere și sprijină punctul de vedere al Comisiei, conform căruia trebuie luate măsuri care să garanteze aplicarea principiilor acestei directive în cazul tuturor șoselelor finanțate cu fonduri UE, cu condiția respectării principiului proporționalității, astfel încât proiecte de mai mică anvergură să nu fie supuse unor costuri administrative inutile sau unor exigențe tehnice excesive; |
| --- | --- |

—

invită toate statele membre să pună în aplicare integral Directiva privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere și sprijină punctul de vedere al Comisiei, conform căruia trebuie luate măsuri care să garanteze aplicarea principiilor acestei directive în cazul tuturor șoselelor finanțate cu fonduri UE, cu condiția respectării principiului proporționalității, astfel încât proiecte de mai mică anvergură să nu fie supuse unor costuri administrative inutile sau unor exigențe tehnice excesive;

| — | recomandă ca, în limita competențelor sale, Comisia să elaboreze inițiative care să ducă la o armonizare a regulilor de circulație, a semnalizării și a marcajelor rutiere între statele membre. CoR sugerează Comisiei să inițieze o dezbatere publică privind subiectul acestui aviz, prin publicarea unei Cărți verzi. |
| --- | --- |

—

recomandă ca, în limita competențelor sale, Comisia să elaboreze inițiative care să ducă la o armonizare a regulilor de circulație, a semnalizării și a marcajelor rutiere între statele membre. CoR sugerează Comisiei să inițieze o dezbatere publică privind subiectul acestui aviz, prin publicarea unei Cărți verzi.

| Raportor | dl Johan SAUWENS (BE-PPE), primarul orașului Bilzen |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020”
  COM (2010) 389 final |

Raportor

dl Johan SAUWENS (BE-PPE), primarul orașului Bilzen

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020”

COM (2010) 389 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

Introducere

| 1. | În viitoarea carte albă privind politica din domeniul transporturilor pentru perioada 2010-2020, Comisia Europeană va acorda un loc important siguranței rutiere. Orientările europene în materie de siguranță rutieră până în 2020 au ca obiectiv elaborarea unui cadru general de îndrumare și stabilirea unor obiective ambițioase care să poată ghida strategiile naționale și locale; |
| --- | --- |

1.

În viitoarea carte albă privind politica din domeniul transporturilor pentru perioada 2010-2020, Comisia Europeană va acorda un loc important siguranței rutiere. Orientările europene în materie de siguranță rutieră până în 2020 au ca obiectiv elaborarea unui cadru general de îndrumare și stabilirea unor obiective ambițioase care să poată ghida strategiile naționale și locale;

| 2. | În vederea elaborării acestui aviz, partenerii din cadrul Rețelei de monitorizare a subsidiarității (Subsidiarity Monitoring Network – SMN) au organizat o consultare în acest sens, desfășurată în intervalul 25 octombrie – 10 decembrie 2010; |
| --- | --- |

2.

În vederea elaborării acestui aviz, partenerii din cadrul Rețelei de monitorizare a subsidiarității (Subsidiarity Monitoring Network – SMN) au organizat o consultare în acest sens, desfășurată în intervalul 25 octombrie – 10 decembrie 2010;

Planul de acțiune prezentat și câteva observații introductive

—   Siguranța rutieră și autoritățile locale și regionale

| 3. | Siguranța rutieră are o mare importanță pentru societate. În Uniunea Europeană se înregistrează în fiecare an peste 30 000 de decese și aproximativ 1 500 000 de vătămări în trafic, costurile plătite de societate fiind estimate la aproximativ 130 de miliarde de euro, pe lângă suferințele umane uriașe cauzate de acest fenomen; |
| --- | --- |

3.

Siguranța rutieră are o mare importanță pentru societate. În Uniunea Europeană se înregistrează în fiecare an peste 30 000 de decese și aproximativ 1 500 000 de vătămări în trafic, costurile plătite de societate fiind estimate la aproximativ 130 de miliarde de euro, pe lângă suferințele umane uriașe cauzate de acest fenomen;

| 4. | Cele mai multe accidente rutiere au loc pe șosele și străzi și doar 5% pe autostrăzi. În majoritatea statelor membre, răspunderea pentru administrarea unei bune părți din rețeaua stradală cade sub incidența autorităților locale și regionale, acestea fiind astfel în multe cazuri responsabile pentru aplicarea codului rutier, prin poliția locală sau regională. De asemenea, autoritățile locale și regionale asigură în multe cazuri organizarea transportului în comun, reglementarea traficului local, inițierea de campanii de prevenție și acordarea primului ajutor în caz de accidente; |
| --- | --- |

4.

Cele mai multe accidente rutiere au loc pe șosele și străzi și doar 5% pe autostrăzi. În majoritatea statelor membre, răspunderea pentru administrarea unei bune părți din rețeaua stradală cade sub incidența autorităților locale și regionale, acestea fiind astfel în multe cazuri responsabile pentru aplicarea codului rutier, prin poliția locală sau regională. De asemenea, autoritățile locale și regionale asigură în multe cazuri organizarea transportului în comun, reglementarea traficului local, inițierea de campanii de prevenție și acordarea primului ajutor în caz de accidente;

| 5. | În consecință, este logic ca autoritățile locale și regionale să fie implicate și să-și aducă contribuția la inițiativele naționale și europene elaborate în acest sens, dar și ca acestea să dezvolte o strategie proprie cu privire la siguranța rutieră, orientată spre soluționarea problemelor locale și adaptată condițiilor locale, dacă ele consideră că acest lucru este de dorit; |
| --- | --- |

5.

În consecință, este logic ca autoritățile locale și regionale să fie implicate și să-și aducă contribuția la inițiativele naționale și europene elaborate în acest sens, dar și ca acestea să dezvolte o strategie proprie cu privire la siguranța rutieră, orientată spre soluționarea problemelor locale și adaptată condițiilor locale, dacă ele consideră că acest lucru este de dorit;

| 6. | Comisia recunoaște rolul autorităților locale și regionale în crearea și implementarea politicilor privind siguranța rutieră și arată că, în conformitate cu principiul subsidiarității, acțiunile descrise trebuie să aibă loc la nivelul de guvernare cel mai potrivit și cu ajutorul celor mai bune instrumente. Necesitatea unei abordări integrate este subliniată, pe bună dreptate, în comunicarea Comisiei: „Siguranța rutieră este strâns legată de politicile din domenii precum energie, mediu, ocuparea forței de muncă, educație, tineret, sănătate publică, cercetare, inovare și tehnologie, justiție, asigurări, comerț și afaceri externe și altele.” |
| --- | --- |

6.

Comisia recunoaște rolul autorităților locale și regionale în crearea și implementarea politicilor privind siguranța rutieră și arată că, în conformitate cu principiul subsidiarității, acțiunile descrise trebuie să aibă loc la nivelul de guvernare cel mai potrivit și cu ajutorul celor mai bune instrumente. Necesitatea unei abordări integrate este subliniată, pe bună dreptate, în comunicarea Comisiei: „Siguranța rutieră este strâns legată de politicile din domenii precum energie, mediu, ocuparea forței de muncă, educație, tineret, sănătate publică, cercetare, inovare și tehnologie, justiție, asigurări, comerț și afaceri externe și altele.”

—   Obiectivul Comisiei Europene

| 7. | Conform cifrelor Comisiei, numărul de decese în trafic a fost de 54 302 în anul 2001. Obiectivul ultimului plan de acțiune privind siguranța rutieră a fost reducerea cu 50% a acestei cifre, cu un maxim de 27 000 de decese în anul 2010. În anul 2009 s-au înregistrat 34 500 de decese în traficul rutier european, ceea ce corespunde unei reduceri cu 36%. Pentru anul 2010, Comisia se așteaptă la atingerea unei cifre cu 41% mai scăzute față de anul de referință 2001. În ciuda faptului că obiectivul nu a fost atins, rezultatul poate fi considerat încurajator; |
| --- | --- |

7.

Conform cifrelor Comisiei, numărul de decese în trafic a fost de 54 302 în anul 2001. Obiectivul ultimului plan de acțiune privind siguranța rutieră a fost reducerea cu 50% a acestei cifre, cu un maxim de 27 000 de decese în anul 2010. În anul 2009 s-au înregistrat 34 500 de decese în traficul rutier european, ceea ce corespunde unei reduceri cu 36%. Pentru anul 2010, Comisia se așteaptă la atingerea unei cifre cu 41% mai scăzute față de anul de referință 2001. În ciuda faptului că obiectivul nu a fost atins, rezultatul poate fi considerat încurajator;

| 8. | Pentru perioada 2010-2020, Comisia dorește să se ajungă din nou la o înjumătățire a numărului total de decese în trafic în Uniunea Europeană. Având în vedere reducerea numărului de victime în deceniul trecut, precum și dorința de a îmbunătăți și pe viitor siguranța rutieră în Uniunea Europeană, acest obiectiv poate fi numit rezonabil, dar ambițios. |
| --- | --- |

8.

Pentru perioada 2010-2020, Comisia dorește să se ajungă din nou la o înjumătățire a numărului total de decese în trafic în Uniunea Europeană. Având în vedere reducerea numărului de victime în deceniul trecut, precum și dorința de a îmbunătăți și pe viitor siguranța rutieră în Uniunea Europeană, acest obiectiv poate fi numit rezonabil, dar ambițios.

—   Obiective strategice

| 9. | Comisia formulează șapte obiective strategice:






  a) | îmbunătățirea educației și formării utilizatorilor drumului public, |
| --- | --- | --- |

9.

Comisia formulează șapte obiective strategice:

a)

îmbunătățirea educației și formării utilizatorilor drumului public,

| b) | înăsprirea controlului în privința respectării regulilor de circulație, |
| --- | --- |

b)

înăsprirea controlului în privința respectării regulilor de circulație,

| c) | infrastructură rutieră mai sigură, |
| --- | --- |

c)

infrastructură rutieră mai sigură,

| d) | mijloace de transport mai sigure, |
| --- | --- |

d)

mijloace de transport mai sigure,

| e) | promovarea utilizării tehnologiilor moderne pentru îmbunătățirea siguranței rutiere, |
| --- | --- |

e)

promovarea utilizării tehnologiilor moderne pentru îmbunătățirea siguranței rutiere,

| f) | îmbunătățirea serviciilor de intervenție în caz de urgență și a serviciilor de recuperare, |
| --- | --- |

f)

îmbunătățirea serviciilor de intervenție în caz de urgență și a serviciilor de recuperare,

| g) | protecția utilizatorilor vulnerabili ai drumului public. |
| --- | --- |

g)

protecția utilizatorilor vulnerabili ai drumului public.

| 10. | În consecință, ne putem exprima în favoarea acestor obiective. În forma lor actuală, orientările politice propuse nu conțin elemente care să pună la îndoială respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității. Obiectivele conținute în acțiunile prezentate nu pot fi însă realizate numai de către statele membre. Datorită volumului acestora, acestea pot fi realizate mai bine la nivel european, în condițiile în care legislația europeană specifică, acțiunile transfrontaliere și cooperarea la nivel UE pot asigura o politică coerentă și eficientă la nivel național, regional și local. De asemenea, acțiunile propuse reprezintă o valoare adăugată clară față de acele acțiuni care s-ar desfășura exclusiv la nivel național, regional sau local. În ultimul rând, forma de acțiune propusă reprezintă cel mai simplu mod de realizare a obiectivelor prevăzute, acordând un spațiu cât mai amplu luării de decizii la nivel național. |
| --- | --- |

10.

În consecință, ne putem exprima în favoarea acestor obiective. În forma lor actuală, orientările politice propuse nu conțin elemente care să pună la îndoială respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității. Obiectivele conținute în acțiunile prezentate nu pot fi însă realizate numai de către statele membre. Datorită volumului acestora, acestea pot fi realizate mai bine la nivel european, în condițiile în care legislația europeană specifică, acțiunile transfrontaliere și cooperarea la nivel UE pot asigura o politică coerentă și eficientă la nivel național, regional și local. De asemenea, acțiunile propuse reprezintă o valoare adăugată clară față de acele acțiuni care s-ar desfășura exclusiv la nivel național, regional sau local. În ultimul rând, forma de acțiune propusă reprezintă cel mai simplu mod de realizare a obiectivelor prevăzute, acordând un spațiu cât mai amplu luării de decizii la nivel național.

| 11. | Având în vedere că autoritățile locale și regionale joacă un rol important în elaborarea și realizarea politicii privind siguranța rutieră, Comisia ar trebui să lămurească cu cifre precise ce contribuție specifică se așteaptă să aducă fiecare dintre cele șapte obiective formulate la reducerea totală propusă de 50%. În acest mod se poate clarifica într-o oarecare măsură ce eforturi din partea autorităților locale și regionale sunt eventual preconizate; |
| --- | --- |

11.

Având în vedere că autoritățile locale și regionale joacă un rol important în elaborarea și realizarea politicii privind siguranța rutieră, Comisia ar trebui să lămurească cu cifre precise ce contribuție specifică se așteaptă să aducă fiecare dintre cele șapte obiective formulate la reducerea totală propusă de 50%. În acest mod se poate clarifica într-o oarecare măsură ce eforturi din partea autorităților locale și regionale sunt eventual preconizate;

—   Punerea în aplicare a orientărilor politice privind siguranța rutieră pentru perioada 2011-2020

| 12. | În cadrul punerii în aplicare a orientărilor sale politice, Comisia formulează două principii:






  • | îmbunătățirea nivelului de implicare al tuturor părților implicate printr-o mai bună guvernanță |
| --- | --- | --- |

12.

În cadrul punerii în aplicare a orientărilor sale politice, Comisia formulează două principii:

•

îmbunătățirea nivelului de implicare al tuturor părților implicate printr-o mai bună guvernanță

| • | elaborarea (în continuare) a unor instrumente comune pentru monitorizarea și evaluarea eficienței politicii pentru siguranța rutieră; |
| --- | --- |

•

elaborarea (în continuare) a unor instrumente comune pentru monitorizarea și evaluarea eficienței politicii pentru siguranța rutieră;

| 13. | CoR înțelege că intenția Comisiei este să îmbunătățească monitorizarea prin colectarea și analiza de date și se declară de acord cu această intenție. În acest context este de observat că actuala bază de date (CARE) folosește exclusiv datele de sinteză furnizate la nivelul statelor membre. Lipsește dimensiunea regională, deși în statele membre aceste informații sunt, în principiu, destul de simplu de obținut. Pentru regiunile europene ar fi deosebit de interesant să se poată compara cu rezultatele regiunilor învecinate sau comparabile din alte țări, așa cum o fac în prezent statele membre. Includerea acestui tip de informație în baza de date CARE ar putea, de aceea, constitui o valoare adăugată substanțială, precum și un stimulent pozitiv pentru autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

13.

CoR înțelege că intenția Comisiei este să îmbunătățească monitorizarea prin colectarea și analiza de date și se declară de acord cu această intenție. În acest context este de observat că actuala bază de date (CARE) folosește exclusiv datele de sinteză furnizate la nivelul statelor membre. Lipsește dimensiunea regională, deși în statele membre aceste informații sunt, în principiu, destul de simplu de obținut. Pentru regiunile europene ar fi deosebit de interesant să se poată compara cu rezultatele regiunilor învecinate sau comparabile din alte țări, așa cum o fac în prezent statele membre. Includerea acestui tip de informație în baza de date CARE ar putea, de aceea, constitui o valoare adăugată substanțială, precum și un stimulent pozitiv pentru autoritățile locale și regionale;

—   Armonizarea regulilor de circulație, a semnalizării rutiere, a marcajelor și normelor de realizare a infrastructurii

| 14. | CoR constată că, în practică, statele membre aplică norme foarte diferite în ceea ce privește regulile de circulație, semnalizarea rutieră și normele de realizare a infrastructurii. În același timp, traficul transfrontalier între statele membre continuă să crească, atât în ceea privește transportul de mărfuri, cât și circulația persoanelor în interes economic sau recreativ. CoR este de părere că atât siguranța rutieră, cât și libera circulație în interiorul Uniunii ar putea profita dacă drumurile și șoselele din diferitele state membre ar fi concepute și echipate în conformitate cu aceleași reguli și principii, astfel încât utilizatorul să perceapă aceste drumuri și șosele în mod unitar, chiar și după trecerea frontierei în alt stat membru. În acest sens trebuie să se facă uz de cele mai bune practici existente, cu o flexibilitate suficientă pentru integrarea și adaptarea la situația locală; |
| --- | --- |

14.

CoR constată că, în practică, statele membre aplică norme foarte diferite în ceea ce privește regulile de circulație, semnalizarea rutieră și normele de realizare a infrastructurii. În același timp, traficul transfrontalier între statele membre continuă să crească, atât în ceea privește transportul de mărfuri, cât și circulația persoanelor în interes economic sau recreativ. CoR este de părere că atât siguranța rutieră, cât și libera circulație în interiorul Uniunii ar putea profita dacă drumurile și șoselele din diferitele state membre ar fi concepute și echipate în conformitate cu aceleași reguli și principii, astfel încât utilizatorul să perceapă aceste drumuri și șosele în mod unitar, chiar și după trecerea frontierei în alt stat membru. În acest sens trebuie să se facă uz de cele mai bune practici existente, cu o flexibilitate suficientă pentru integrarea și adaptarea la situația locală;

Recomandări politice

COMITETUL REGIUNILOR

| 15. | subliniază importanța care trebuie acordată temei siguranței rutiere și subscrie principiilor utilizate de către Comisie în ceea ce privește formularea orientărilor politice pentru perioada 2011-2020:






  • | eforturi pentru atingerea unor standarde de siguranță rutieră mai ridicate în întreaga Europă; |
| --- | --- | --- |

15.

subliniază importanța care trebuie acordată temei siguranței rutiere și subscrie principiilor utilizate de către Comisie în ceea ce privește formularea orientărilor politice pentru perioada 2011-2020:

•

eforturi pentru atingerea unor standarde de siguranță rutieră mai ridicate în întreaga Europă;

| • | promovarea unei abordări integrate a siguranței rutiere; |
| --- | --- |

•

promovarea unei abordări integrate a siguranței rutiere;

| • | responsabilitate comună, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

•

responsabilitate comună, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității;

| 16. | salută rezultatele pozitive obținute în cadrul ultimului Program de acțiune pentru siguranța rutieră, așa cum reies ele din evaluarea ex-post a acestuia, dar atrage în același timp atenția că numărul de peste 30 000 de decese în urma accidentelor de circulație în Uniunea Europeană continuă să fie inacceptabil de ridicat. |
| --- | --- |

16.

salută rezultatele pozitive obținute în cadrul ultimului Program de acțiune pentru siguranța rutieră, așa cum reies ele din evaluarea ex-post a acestuia, dar atrage în același timp atenția că numărul de peste 30 000 de decese în urma accidentelor de circulație în Uniunea Europeană continuă să fie inacceptabil de ridicat.

| 17. | constată că pentru perioada 2011-2020, Comisia pleacă de la premisa că va avea loc o reducere a numărului de decese în trafic cu 50%. Consideră că acest obiectiv este rezonabil și ambițios în același timp, ținând cont de faptul că, în perioada 2001-2009, numărul de decese în statele membre s-a redus în medie cu 36%. |
| --- | --- |

17.

constată că pentru perioada 2011-2020, Comisia pleacă de la premisa că va avea loc o reducere a numărului de decese în trafic cu 50%. Consideră că acest obiectiv este rezonabil și ambițios în același timp, ținând cont de faptul că, în perioada 2001-2009, numărul de decese în statele membre s-a redus în medie cu 36%.

| 18. | salută noile orientări politice privind siguranța rutieră prezentate de Comisie și susține cele șapte obiective și acțiunile corespunzătoare prezentate; |
| --- | --- |

18.

salută noile orientări politice privind siguranța rutieră prezentate de Comisie și susține cele șapte obiective și acțiunile corespunzătoare prezentate;

| 19. | solicită Comisiei să lămurească cu cifre precise ce contribuție specifică se așteaptă să aducă fiecare dintre cele șapte obiective la reducerea totală propusă cu 50% a numărului de decese în trafic până în anul 2020; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să lămurească cu cifre precise ce contribuție specifică se așteaptă să aducă fiecare dintre cele șapte obiective la reducerea totală propusă cu 50% a numărului de decese în trafic până în anul 2020;

| 20. | susține ideea armonizării diferitelor definiții a „vătămării corporale grave”, în vederea unei mai bune monitorizări și evaluări a eficienței politicii pentru siguranța rutieră; |
| --- | --- |

20.

susține ideea armonizării diferitelor definiții a „vătămării corporale grave”, în vederea unei mai bune monitorizări și evaluări a eficienței politicii pentru siguranța rutieră;

| 21. | consideră că pe baza unei definiții comune a vătămărilor corporale grave și mai puțin grave, trebuie apoi formulat un obiectiv comun pentru reducerea numărului de vătămări corporale grave, în mod analog cu obiectivul reducerii numărului de decese în trafic; |
| --- | --- |

21.

consideră că pe baza unei definiții comune a vătămărilor corporale grave și mai puțin grave, trebuie apoi formulat un obiectiv comun pentru reducerea numărului de vătămări corporale grave, în mod analog cu obiectivul reducerii numărului de decese în trafic;

| 22. | subliniază importanța unui acord privind Directiva de facilitare a aplicării transfrontaliere a normelor în domeniul siguranței rutiere. Amenzile de circulație sau sancțiunile de alt tip își pierd forța de convingere dacă nu pot fi încasate în regim transfrontalier; acest fapt duce în același timp la un tratament discriminatoriu, în condițiile în care amenda pentru încălcarea unei reguli de circulație ar depinde de naționalitatea contravenientului; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța unui acord privind Directiva de facilitare a aplicării transfrontaliere a normelor în domeniul siguranței rutiere. Amenzile de circulație sau sancțiunile de alt tip își pierd forța de convingere dacă nu pot fi încasate în regim transfrontalier; acest fapt duce în același timp la un tratament discriminatoriu, în condițiile în care amenda pentru încălcarea unei reguli de circulație ar depinde de naționalitatea contravenientului;

| 23. | De asemenea, invită toate statele membre să pună în aplicare integral Directiva privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere și sprijină punctul de vedere al Comisiei, conform căruia trebuie luate măsuri care să garanteze aplicarea principiilor acestei directive în cazul tuturor șoselelor finanțate cu fonduri UE, cu condiția respectării principiului proporționalității, astfel încât proiecte de mai mică anvergură să nu fie supuse unor costuri administrative inutile sau unor exigențe tehnice excesive; |
| --- | --- |

23.

De asemenea, invită toate statele membre să pună în aplicare integral Directiva privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere și sprijină punctul de vedere al Comisiei, conform căruia trebuie luate măsuri care să garanteze aplicarea principiilor acestei directive în cazul tuturor șoselelor finanțate cu fonduri UE, cu condiția respectării principiului proporționalității, astfel încât proiecte de mai mică anvergură să nu fie supuse unor costuri administrative inutile sau unor exigențe tehnice excesive;

| 24. | Într-un sens mai larg și în conformitate cu principiile subsidiarității și guvernanței pe mai multe niveluri, consideră că autoritățile locale și regionale ar trebui, pe de o parte, să-și formuleze propria lor politică de siguranță rutieră, valabilă în propria lor sferă de competență, participând, pe de altă parte, la mecanismele europene sau naționale de administrare a inițiativelor pentru siguranța rutieră; |
| --- | --- |

24.

Într-un sens mai larg și în conformitate cu principiile subsidiarității și guvernanței pe mai multe niveluri, consideră că autoritățile locale și regionale ar trebui, pe de o parte, să-și formuleze propria lor politică de siguranță rutieră, valabilă în propria lor sferă de competență, participând, pe de altă parte, la mecanismele europene sau naționale de administrare a inițiativelor pentru siguranța rutieră;

| 25. | consideră că scopul trebuie să fie ca obiectivele conținute în orientările politice 2011-2020 să fie integrate în toate politicile referitoare la transport și în toate proiectele de transport la nivel UE, național, regional și local; |
| --- | --- |

25.

consideră că scopul trebuie să fie ca obiectivele conținute în orientările politice 2011-2020 să fie integrate în toate politicile referitoare la transport și în toate proiectele de transport la nivel UE, național, regional și local;

| 26. | încurajează Comisia Europeană și statele membre să depună eforturi în vederea îmbunătățirii colectării și analizării datelor cu privire la accidentele rutiere. O mai bună cunoaștere a accidentelor rutiere este esențială pentru a aduce îmbunătățiri în dezvoltarea politicilor și în evaluarea progreselor, nu în ultimul rând pe plan regional și local. Modalitatea de colectare și raportare a datelor de către statele membre trebuie armonizată în continuare, în conformitate cu recomandările proiectului de cercetare UE SafetyNet; |
| --- | --- |

26.

încurajează Comisia Europeană și statele membre să depună eforturi în vederea îmbunătățirii colectării și analizării datelor cu privire la accidentele rutiere. O mai bună cunoaștere a accidentelor rutiere este esențială pentru a aduce îmbunătățiri în dezvoltarea politicilor și în evaluarea progreselor, nu în ultimul rând pe plan regional și local. Modalitatea de colectare și raportare a datelor de către statele membre trebuie armonizată în continuare, în conformitate cu recomandările proiectului de cercetare UE SafetyNet;

| 27. | recomandă Comisiei Europene și statelor membre să completeze sistemele existente de înregistrare a accidentelor de către serviciile de poliție cu informații despre gravitatea accidentării victimelor, disponibile la serviciile de prim ajutor și spitale; |
| --- | --- |

27.

recomandă Comisiei Europene și statelor membre să completeze sistemele existente de înregistrare a accidentelor de către serviciile de poliție cu informații despre gravitatea accidentării victimelor, disponibile la serviciile de prim ajutor și spitale;

| 28. | îndeamnă Comisia Europeană să pună la dispoziție mai multe date la nivel regional și local, între altele prin intermediul bazei de date CARE, astfel încât administrațiile locale și regionale să se poată compara cu prestațiile regiunilor comparabile din străinătate; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă Comisia Europeană să pună la dispoziție mai multe date la nivel regional și local, între altele prin intermediul bazei de date CARE, astfel încât administrațiile locale și regionale să se poată compara cu prestațiile regiunilor comparabile din străinătate;

| 29. | dat fiind că, în multe țări, accidentele rutiere reprezintă principala cauză a accidentelor de muncă, propune Comisiei Europene, în cadrul planului de acțiune către angajatorii din sectorul public și din cel privat, să lanseze un apel în favoarea unei politici care să sprijine siguranța în traficul rutier, ca parte integrantă a unei culturi a siguranței. Se recomandă acordarea unei atenții sporite chestiunilor referitoare la siguranța rutieră în cadrul planurilor de mobilitate deja existente sau viitoare ale angajatorilor din domeniul public și privat; |
| --- | --- |

29.

dat fiind că, în multe țări, accidentele rutiere reprezintă principala cauză a accidentelor de muncă, propune Comisiei Europene, în cadrul planului de acțiune către angajatorii din sectorul public și din cel privat, să lanseze un apel în favoarea unei politici care să sprijine siguranța în traficul rutier, ca parte integrantă a unei culturi a siguranței. Se recomandă acordarea unei atenții sporite chestiunilor referitoare la siguranța rutieră în cadrul planurilor de mobilitate deja existente sau viitoare ale angajatorilor din domeniul public și privat;

| 30. | subliniază importanța integrării educației rutiere în programa obligatorie pe întreaga durată a școlarizării, în toate statele membre; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța integrării educației rutiere în programa obligatorie pe întreaga durată a școlarizării, în toate statele membre;

| 31. | recomandă ca, în cadrul programelor-cadru de cercetare, Comisia să acorde în continuare o atenție deosebită cercetării științifice a siguranței rutiere la scară europeană, în mod special cu privire la următoarele subiecte:






  • | beneficiile potențiale ale internalizării costurilor accidentelor pentru siguranța rutieră; |
| --- | --- | --- |

31.

recomandă ca, în cadrul programelor-cadru de cercetare, Comisia să acorde în continuare o atenție deosebită cercetării științifice a siguranței rutiere la scară europeană, în mod special cu privire la următoarele subiecte:

•

beneficiile potențiale ale internalizării costurilor accidentelor pentru siguranța rutieră;

| • | monitorizarea efectelor produse de măsurile din domeniul educației, infrastructurii, tehnologiei autovehiculelor și din cel al impunerii normelor rutiere; |
| --- | --- |

•

monitorizarea efectelor produse de măsurile din domeniul educației, infrastructurii, tehnologiei autovehiculelor și din cel al impunerii normelor rutiere;

| • | numărul de accidente rutiere neînregistrate și strategiile de îmbunătățire a înregistrării; |
| --- | --- |

•

numărul de accidente rutiere neînregistrate și strategiile de îmbunătățire a înregistrării;

| • | analiza factorilor care explică apariția și gravitatea leziunilor produse în urma anumitor accidente; |
| --- | --- |

•

analiza factorilor care explică apariția și gravitatea leziunilor produse în urma anumitor accidente;

| 32. | recomandă ca, în limita competențelor sale, Comisia să elaboreze inițiative care să ducă la o armonizare a regulilor de circulație, a semnalizării și a marcajelor rutiere între statele membre. CoR sugerează Comisiei să inițieze o dezbatere publică privind subiectul acestui aviz, prin publicarea unei Cărți verzi; |
| --- | --- |

32.

recomandă ca, în limita competențelor sale, Comisia să elaboreze inițiative care să ducă la o armonizare a regulilor de circulație, a semnalizării și a marcajelor rutiere între statele membre. CoR sugerează Comisiei să inițieze o dezbatere publică privind subiectul acestui aviz, prin publicarea unei Cărți verzi;

| 33. | invită Comisia Europeană ca, în cadrul programelor de cercetare deja existente sau viitoare, să fie luate inițiative pentru elaborarea de recomandări și coduri de bune practici pentru conceperea și construcția unei infrastructuri rutiere foarte sigure, care să contribuie la ameliorarea și armonizarea practicilor în materie de concepție a infrastructurii rutiere din diferitele state membre. Aceste recomandări se pot referi la construcția unor sensuri giratorii, a șoselelor de acces în orașe, a șoselelor intercomunale, a pistelor pentru bicicliști sau a trecerilor pentru pietoni; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia Europeană ca, în cadrul programelor de cercetare deja existente sau viitoare, să fie luate inițiative pentru elaborarea de recomandări și coduri de bune practici pentru conceperea și construcția unei infrastructuri rutiere foarte sigure, care să contribuie la ameliorarea și armonizarea practicilor în materie de concepție a infrastructurii rutiere din diferitele state membre. Aceste recomandări se pot referi la construcția unor sensuri giratorii, a șoselelor de acces în orașe, a șoselelor intercomunale, a pistelor pentru bicicliști sau a trecerilor pentru pietoni;

| 34. | recomandă Comisiei Europene să prevadă o structură internă corespunzătoare pentru monitorizarea implementării planului de acțiune privind siguranța rutieră. În acest sens, se recomandă crearea unei agenții pentru siguranță rutieră sau consolidarea organelor deja existente, cum ar fi Observatorul european pentru siguranță rutieră. |
| --- | --- |

34.

recomandă Comisiei Europene să prevadă o structură internă corespunzătoare pentru monitorizarea implementării planului de acțiune privind siguranța rutieră. În acest sens, se recomandă crearea unei agenții pentru siguranță rutieră sau consolidarea organelor deja existente, cum ar fi Observatorul european pentru siguranță rutieră.

Angajament

COMITETUL REGIUNILOR

| 35. | atrage atenția asupra Cartei europene privind siguranța rutieră (www.erscharter.eu), elaborate de Comisie și invită autoritățile locale și regionale să semneze în mod individual această Cartă și să se angajeze în mod practic în vederea îmbunătățirii securității rutiere în raza lor de competență; |
| --- | --- |

35.

atrage atenția asupra Cartei europene privind siguranța rutieră (www.erscharter.eu), elaborate de Comisie și invită autoritățile locale și regionale să semneze în mod individual această Cartă și să se angajeze în mod practic în vederea îmbunătățirii securității rutiere în raza lor de competență;

Bruxelles, 31 martie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 7.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/35 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/35

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind al cincilea raport privind coeziunea

2011/C 166/07

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută faptul că viitoarea politică de coeziune ar putea să acopere toate regiunilor europene, indiferent de nivelul lor de dezvoltare, și susține crearea unei noi categorii intermediare de regiuni și garantarea unui tratament egal pentru aceste regiuni; |
| --- | --- |

—

salută faptul că viitoarea politică de coeziune ar putea să acopere toate regiunilor europene, indiferent de nivelul lor de dezvoltare, și susține crearea unei noi categorii intermediare de regiuni și garantarea unui tratament egal pentru aceste regiuni;

| — | dorește ca, la punerea în aplicare și la evaluarea politicii de coeziune, să se ia în considerare și alți indicatori care vin în completarea PIB-ului, astfel încât gradul de dezvoltare a fiecărei regiuni să fie mai corect reprezentat; |
| --- | --- |

—

dorește ca, la punerea în aplicare și la evaluarea politicii de coeziune, să se ia în considerare și alți indicatori care vin în completarea PIB-ului, astfel încât gradul de dezvoltare a fiecărei regiuni să fie mai corect reprezentat;

| — | își reafirmă dorința de menținere a FSE ca parte integrantă a fondurilor structurale, în cadrul politicii de coeziune, și consideră că implementarea sa va trebui teritorializată; |
| --- | --- |

—

își reafirmă dorința de menținere a FSE ca parte integrantă a fondurilor structurale, în cadrul politicii de coeziune, și consideră că implementarea sa va trebui teritorializată;

| — | solicită ca obiectivul cooperării teritoriale să fie consolidat, îndeosebi prin sporirea resurselor care îi sunt destinate, și preconizează ca resursele financiare destinate diverselor programe să fie repartizate la nivel comunitar, și nu la nivel național, ca până acum; |
| --- | --- |

—

solicită ca obiectivul cooperării teritoriale să fie consolidat, îndeosebi prin sporirea resurselor care îi sunt destinate, și preconizează ca resursele financiare destinate diverselor programe să fie repartizate la nivel comunitar, și nu la nivel național, ca până acum;

| — | susține principiul general al corelării politicii de coeziune cu obiectivele Strategiei Europa 2020, însă reamintește că, în virtutea obiectivelor proprii înscrise în tratat, politica de coeziune nu trebuie pusă exclusiv în slujba acestei strategii; |
| --- | --- |

—

susține principiul general al corelării politicii de coeziune cu obiectivele Strategiei Europa 2020, însă reamintește că, în virtutea obiectivelor proprii înscrise în tratat, politica de coeziune nu trebuie pusă exclusiv în slujba acestei strategii;

| — | ar dori ca obiectivul coeziunii teritoriale să se materializeze prin identificarea unei axe teritoriale prioritare în cadrul meniului UE, aceasta venind în completarea tematicilor legate de Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

—

ar dori ca obiectivul coeziunii teritoriale să se materializeze prin identificarea unei axe teritoriale prioritare în cadrul meniului UE, aceasta venind în completarea tematicilor legate de Strategia Europa 2020;

| — | sprijină elaborarea unui cadru strategic comun și propune ca autoritățile locale și regionale din fiecare stat membru să fie implicate în contractele de parteneriat pentru dezvoltare și investiții, în conformitate cu principiile guvernanței pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

—

sprijină elaborarea unui cadru strategic comun și propune ca autoritățile locale și regionale din fiecare stat membru să fie implicate în contractele de parteneriat pentru dezvoltare și investiții, în conformitate cu principiile guvernanței pe mai multe niveluri;

| — | se opune cu hotărâre dispozițiilor privind așa-numita condiționalitate macroeconomică externă propusă de Comisia Europeană și propunerii de constituire a unei rezerve de performanță, acceptând necesitatea instituirii unor noi forme de condiționalități financiare, în funcție de rezultate, în măsura în care criteriile alese sunt generale, echitabile, proporționale și se bazează pe principiul tratamentului egal. |
| --- | --- |

—

se opune cu hotărâre dispozițiilor privind așa-numita condiționalitate macroeconomică externă propusă de Comisia Europeană și propunerii de constituire a unei rezerve de performanță, acceptând necesitatea instituirii unor noi forme de condiționalități financiare, în funcție de rezultate, în măsura în care criteriile alese sunt generale, echitabile, proporționale și se bazează pe principiul tratamentului egal.

| Raportor | : | dl Michel DELEBARRE (FR-PSE), primarul orașului Dunkerque |
| --- | --- | --- |
| Document de referință | : | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune
  COM(2010) 642 final |

Raportor

:

dl Michel DELEBARRE (FR-PSE), primarul orașului Dunkerque

Document de referință

:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune

COM(2010) 642 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | salută publicarea celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, care constituie o bază de discuție corespunzătoare pentru liniile directoare ale politicii de coeziune după 2013; |
| --- | --- |

1.

salută publicarea celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, care constituie o bază de discuție corespunzătoare pentru liniile directoare ale politicii de coeziune după 2013;

| 2. | recunoaște importanța analizei efectuate de Comisia Europeană în acest raport privind coeziunea, primul elaborat după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în special sub aspectul recunoașterii coeziunii teritoriale drept unul dintre obiectivele-cheie ale Uniunii. Cu toate acestea, regretă faptul că raportul se bazează în special pe statistici anterioare crizei financiare, economice și sociale pe care Uniunea Europeană o traversează din 2008 încoace; își exprimă așadar dorința ca viitoarea perioadă de programare să țină seama de date statistice posterioare crizei și solicită Consiliului și statelor membre să depună toate eforturile posibile, pe plan politic și administrativ, în vederea îndeplinirii acestui obiectiv. De asemenea, acest fapt subliniază necesitatea de a se utiliza și alți indicatori complementari, mai actualizați, pentru a determina stadiul real de dezvoltare al regiunilor, dat fiind că PIB-ul singur nu va reflecta impactul efectiv al crizei. Comitetul Regiunilor s-a pronunțat deja pe această temă în avizul său intitulat „Măsurarea progreselor – dincolo de PIB”. În acest aviz se propun doi indicatori cuprinzători care vor fi disponibili în scurt timp, și anume indicele global de mediu și un sondaj social armonizat la nivel regional; |
| --- | --- |

2.

recunoaște importanța analizei efectuate de Comisia Europeană în acest raport privind coeziunea, primul elaborat după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în special sub aspectul recunoașterii coeziunii teritoriale drept unul dintre obiectivele-cheie ale Uniunii. Cu toate acestea, regretă faptul că raportul se bazează în special pe statistici anterioare crizei financiare, economice și sociale pe care Uniunea Europeană o traversează din 2008 încoace; își exprimă așadar dorința ca viitoarea perioadă de programare să țină seama de date statistice posterioare crizei și solicită Consiliului și statelor membre să depună toate eforturile posibile, pe plan politic și administrativ, în vederea îndeplinirii acestui obiectiv. De asemenea, acest fapt subliniază necesitatea de a se utiliza și alți indicatori complementari, mai actualizați, pentru a determina stadiul real de dezvoltare al regiunilor, dat fiind că PIB-ul singur nu va reflecta impactul efectiv al crizei. Comitetul Regiunilor s-a pronunțat deja pe această temă în avizul său intitulat „Măsurarea progreselor – dincolo de PIB”. În acest aviz se propun doi indicatori cuprinzători care vor fi disponibili în scurt timp, și anume indicele global de mediu și un sondaj social armonizat la nivel regional;

| 3. | apreciază progresele politicii de coeziune, care a permis creșterea și crearea de locuri de muncă, sporirea capitalului uman, facilitarea construcției de infrastructuri critice în teritoriu și îmbunătățirea protecției mediului. Comitetul subliniază că politica de coeziune este recunoscută, de asemenea, pentru efectul său multiplicator asupra competitivității și inovării, în special datorită capacității sale de mobilizare a potențialului deținut de sectorul privat; |
| --- | --- |

3.

apreciază progresele politicii de coeziune, care a permis creșterea și crearea de locuri de muncă, sporirea capitalului uman, facilitarea construcției de infrastructuri critice în teritoriu și îmbunătățirea protecției mediului. Comitetul subliniază că politica de coeziune este recunoscută, de asemenea, pentru efectul său multiplicator asupra competitivității și inovării, în special datorită capacității sale de mobilizare a potențialului deținut de sectorul privat;

| 4. | constată că, în ciuda progreselor politicii de coeziune în ceea ce privește reducerea disparităților, între regiunile europene și în cadrul acestora se mențin importante decalaje, și anume diferențe în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii, între veniturile cetățenilor, în calitatea serviciilor publice și accesul la acestea. Disparitățile sunt accentuate în special de impactul diferențiat al crizei economice și financiare și al provocărilor din ce în ce mai acute ce constau în globalizare, șomaj (mai ales în rândul tinerilor), îmbătrânirea populației, schimbările climatice și dependența energetică; |
| --- | --- |

4.

constată că, în ciuda progreselor politicii de coeziune în ceea ce privește reducerea disparităților, între regiunile europene și în cadrul acestora se mențin importante decalaje, și anume diferențe în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii, între veniturile cetățenilor, în calitatea serviciilor publice și accesul la acestea. Disparitățile sunt accentuate în special de impactul diferențiat al crizei economice și financiare și al provocărilor din ce în ce mai acute ce constau în globalizare, șomaj (mai ales în rândul tinerilor), îmbătrânirea populației, schimbările climatice și dependența energetică;

| 5. | insistă așadar ca politica de coeziune să dispună de resurse pe măsura obiectivelor urmărite, consolidând acțiunile la nivel național, regional și local, pentru a permite o reală reechilibrare economică, socială și teritorială a regiunilor europene; |
| --- | --- |

5.

insistă așadar ca politica de coeziune să dispună de resurse pe măsura obiectivelor urmărite, consolidând acțiunile la nivel național, regional și local, pentru a permite o reală reechilibrare economică, socială și teritorială a regiunilor europene;

| 6. | reamintește că valoarea adăugată comunitară a politicii de coeziune constă în principal în abordarea sa:






  — | solidară, prin susținerea dezvoltării echilibrate la nivelul Uniunii; |
| --- | --- | --- |

6.

reamintește că valoarea adăugată comunitară a politicii de coeziune constă în principal în abordarea sa:

—

solidară, prin susținerea dezvoltării echilibrate la nivelul Uniunii;

| — | strategică, printr-o identificare a obiectivelor-cheie adaptate nevoilor din teritoriu și ale populației acestuia; |
| --- | --- |

—

strategică, printr-o identificare a obiectivelor-cheie adaptate nevoilor din teritoriu și ale populației acestuia;

| — | integrată, pe baza unei sinergii între politicile sectoriale dintr-un anumit teritoriu; |
| --- | --- |

—

integrată, pe baza unei sinergii între politicile sectoriale dintr-un anumit teritoriu;

| — | transversală a diverselor politici cu impact în teritoriu; |
| --- | --- |

—

transversală a diverselor politici cu impact în teritoriu;

| — | teritorială, pe baza unui diagnostic teritorial care să pună în evidență punctele forte și pe cele slabe ale fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

—

teritorială, pe baza unui diagnostic teritorial care să pună în evidență punctele forte și pe cele slabe ale fiecărei regiuni;

| — | multianuală, prin definirea de obiective pe termen scurt, mediu și lung; |
| --- | --- |

—

multianuală, prin definirea de obiective pe termen scurt, mediu și lung;

| — | în parteneriat, cu implicarea nivelurilor european, național, regional și local, precum și a actorilor socioeconomici din teritoriu, în elaborarea și implementarea programelor operaționale; |
| --- | --- |

—

în parteneriat, cu implicarea nivelurilor european, național, regional și local, precum și a actorilor socioeconomici din teritoriu, în elaborarea și implementarea programelor operaționale;

| 7. | reamintește că, mulțumită acestei abordări unice, politica de coeziune permite integrării europene (mai mult decât orice altă politică a Uniunii Europene) să se facă simțită la nivelul teritorial și al cetățenilor, răspunzând în mod adaptat și coordonat nevoilor acestora; |
| --- | --- |

7.

reamintește că, mulțumită acestei abordări unice, politica de coeziune permite integrării europene (mai mult decât orice altă politică a Uniunii Europene) să se facă simțită la nivelul teritorial și al cetățenilor, răspunzând în mod adaptat și coordonat nevoilor acestora;

Pentru o nouă arhitectură a politicii de coeziune

O politică de coeziune pentru toate regiunile, adaptată nivelului de dezvoltare a fiecăreia

| 8. | salută faptul că al cincilea Raport privind coeziunea confirmă necesitatea ca viitoarea politică de coeziune să poată acoperi toate regiunilor europene, indiferent de nivelul lor de dezvoltare. În acest sens, subliniază faptul că fondurile structurale vor trebui concentrate cu prioritate în regiunile europene mai puțin dezvoltate, în paralel cu furnizarea unui sprijin indispensabil celorlalte regiuni, astfel încât să se încurajeze evoluția acestora sub aspectul competitivității, al ocupării forței de muncă, al incluziunii sociale și al dezvoltării durabile, pentru a promova dezvoltarea armonioasă a întregii Uniuni; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că al cincilea Raport privind coeziunea confirmă necesitatea ca viitoarea politică de coeziune să poată acoperi toate regiunilor europene, indiferent de nivelul lor de dezvoltare. În acest sens, subliniază faptul că fondurile structurale vor trebui concentrate cu prioritate în regiunile europene mai puțin dezvoltate, în paralel cu furnizarea unui sprijin indispensabil celorlalte regiuni, astfel încât să se încurajeze evoluția acestora sub aspectul competitivității, al ocupării forței de muncă, al incluziunii sociale și al dezvoltării durabile, pentru a promova dezvoltarea armonioasă a întregii Uniuni;

| 9. | consideră că trebuie preconizată crearea unei noi categorii intermediare de regiuni, care să se situeze între 75% și 90% din PIB-ul comunitar. Acest sistem urmărește reducerea importanței pragului fixat la 75% din PIB-ul comunitar (limita actuală de eligibilitate dintre obiectivele „convergență” și „competitivitate”) și garantarea unui tratament egal pentru aceste regiuni. Vor trebui avute în vedere atât dificultățile regiunilor care, începând din 2013, vor ieși pentru prima oară de sub incidența obiectivului de convergență, cât și dificultățile regiunilor care, deși eligibile în cadrul obiectivului „competitivitate” în perioada actuală de programare, se confruntă în continuare cu dificultăți socioeconomice structurale sub aspectul îndeplinirii obiectivelor Strategiei Europa 2020 și care sunt afectate de disparități regionale interne. Crearea acestei categorii nu ar trebui să penalizeze regiunile care întrunesc în prezent condițiile de finanțare în cadrul obiectivelor „convergență” și „competitivitate” sau care se află în perioadă de tranziție (phasing in și phasing out); |
| --- | --- |

9.

consideră că trebuie preconizată crearea unei noi categorii intermediare de regiuni, care să se situeze între 75% și 90% din PIB-ul comunitar. Acest sistem urmărește reducerea importanței pragului fixat la 75% din PIB-ul comunitar (limita actuală de eligibilitate dintre obiectivele „convergență” și „competitivitate”) și garantarea unui tratament egal pentru aceste regiuni. Vor trebui avute în vedere atât dificultățile regiunilor care, începând din 2013, vor ieși pentru prima oară de sub incidența obiectivului de convergență, cât și dificultățile regiunilor care, deși eligibile în cadrul obiectivului „competitivitate” în perioada actuală de programare, se confruntă în continuare cu dificultăți socioeconomice structurale sub aspectul îndeplinirii obiectivelor Strategiei Europa 2020 și care sunt afectate de disparități regionale interne. Crearea acestei categorii nu ar trebui să penalizeze regiunile care întrunesc în prezent condițiile de finanțare în cadrul obiectivelor „convergență” și „competitivitate” sau care se află în perioadă de tranziție (phasing in și phasing out);

| 10. | reiterează apelul pentru luarea în calcul a altor indicatori în afară de PIB, în special în scopul punerii în practică și al evaluării programelor, astfel încât gradul de dezvoltare a fiecărei regiuni și problemele specifice de coeziune socială și teritorială ale acestora [disparități subregionale, diferențe de venit, rata șomajului, accesibilitatea la serviciile de interes general (SIG) și la mijloacele de transport și interoperabilitatea acestora din urmă, calitatea mediului, bunăstarea socială, nivelul de educație etc.] să fie mai corect reprezentate. Evaluarea la jumătatea perioadei de programare (5+5) trebuie să fie ocazia de a lua în considerare aceste noi criterii care vin în completarea PIB-ului. Comitetul solicită așadar Comisiei Europene elaborarea unei liste de indicatori de dezvoltare, teritoriali, sociali și de mediu, aplicabili la nivel subregional, pe baza lucrărilor EUROSTAT, ORATE și OCDE (1); |
| --- | --- |

10.

reiterează apelul pentru luarea în calcul a altor indicatori în afară de PIB, în special în scopul punerii în practică și al evaluării programelor, astfel încât gradul de dezvoltare a fiecărei regiuni și problemele specifice de coeziune socială și teritorială ale acestora [disparități subregionale, diferențe de venit, rata șomajului, accesibilitatea la serviciile de interes general (SIG) și la mijloacele de transport și interoperabilitatea acestora din urmă, calitatea mediului, bunăstarea socială, nivelul de educație etc.] să fie mai corect reprezentate. Evaluarea la jumătatea perioadei de programare (5+5) trebuie să fie ocazia de a lua în considerare aceste noi criterii care vin în completarea PIB-ului. Comitetul solicită așadar Comisiei Europene elaborarea unei liste de indicatori de dezvoltare, teritoriali, sociali și de mediu, aplicabili la nivel subregional, pe baza lucrărilor EUROSTAT, ORATE și OCDE (1);

Îmbunătățirea abordării integrate

| 11. | susține abordarea integrată a politicii de coeziune pentru a favoriza complementaritatea tuturor fondurilor (Fondul de coeziune, FEDER, FSE, FEADR și FEP) și pentru a facilita implementarea acestora printr-o abordare integrată. Comitetul preconizează definirea clară a domeniilor de acțiune pentru fiecare dintre acestea și a modurilor în care intervențiile prin alte fonduri UE, cum ar fi cele destinate transporturilor sau mediului, intră în relație cu cele dintâi, atât la nivel strategic, cât și la nivel operațional. De asemenea, trebuie definite orientări clare la nivel european și instituite structuri de coordonare la nivel național și subnațional; |
| --- | --- |

11.

susține abordarea integrată a politicii de coeziune pentru a favoriza complementaritatea tuturor fondurilor (Fondul de coeziune, FEDER, FSE, FEADR și FEP) și pentru a facilita implementarea acestora printr-o abordare integrată. Comitetul preconizează definirea clară a domeniilor de acțiune pentru fiecare dintre acestea și a modurilor în care intervențiile prin alte fonduri UE, cum ar fi cele destinate transporturilor sau mediului, intră în relație cu cele dintâi, atât la nivel strategic, cât și la nivel operațional. De asemenea, trebuie definite orientări clare la nivel european și instituite structuri de coordonare la nivel național și subnațional;

| 12. | solicită detalii în privința modului de implementare a Fondului social european și consideră că, în contextul politicii de coeziune, FSE ar trebui să fie rămână o parte integrantă a fondurilor structurale, ca în prezent. Comitetul cere o colaborare mai strânsă între FSE și FEDER. În acest sens, Comitetul încurajează recurgerea la o finanțare încrucișată și instituirea unor programe operaționale finanțate din mai multe fonduri (FEDER și FSE); |
| --- | --- |

12.

solicită detalii în privința modului de implementare a Fondului social european și consideră că, în contextul politicii de coeziune, FSE ar trebui să fie rămână o parte integrantă a fondurilor structurale, ca în prezent. Comitetul cere o colaborare mai strânsă între FSE și FEDER. În acest sens, Comitetul încurajează recurgerea la o finanțare încrucișată și instituirea unor programe operaționale finanțate din mai multe fonduri (FEDER și FSE);

| 13. | consideră că, dacă se dorește ca FSE să contribuie la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și ale Strategiei europene privind ocuparea forței de muncă, implementarea sa va trebui teritorializată și încadrată în totalitate de politica de coeziune, pe baza nevoilor identificate la nivel teritorial (2). Comitetul salută faptul că în concluziile Președinției belgiene, elaborate în urma reuniunii informale (3) a miniștrilor responsabili cu politica de coeziune, se preconizează „consolidarea dimensiunii regionale a FSE și deci creșterea vizibilității acestuia”, așadar integrarea sa în strategiile socioeconomice regionale; |
| --- | --- |

13.

consideră că, dacă se dorește ca FSE să contribuie la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și ale Strategiei europene privind ocuparea forței de muncă, implementarea sa va trebui teritorializată și încadrată în totalitate de politica de coeziune, pe baza nevoilor identificate la nivel teritorial (2). Comitetul salută faptul că în concluziile Președinției belgiene, elaborate în urma reuniunii informale (3) a miniștrilor responsabili cu politica de coeziune, se preconizează „consolidarea dimensiunii regionale a FSE și deci creșterea vizibilității acestuia”, așadar integrarea sa în strategiile socioeconomice regionale;

| 14. | ar dori ca vizibilitatea proiectelor finanțate prin FSE să crească, printr-o implementare și mai teritorializată, bazată pe nevoile locale cele mai concrete și mai practice, astfel încât să li se atribuie cât mai multă relevanță, completându-se acțiunile realizate în materie de comunicare și sensibilizare, în cadrul asistenței tehnice la nivel comunitar, național și regional; |
| --- | --- |

14.

ar dori ca vizibilitatea proiectelor finanțate prin FSE să crească, printr-o implementare și mai teritorializată, bazată pe nevoile locale cele mai concrete și mai practice, astfel încât să li se atribuie cât mai multă relevanță, completându-se acțiunile realizate în materie de comunicare și sensibilizare, în cadrul asistenței tehnice la nivel comunitar, național și regional;

| 15. | consideră că repartizarea între FEDER și FSE trebuie să se bazeze pe un procent stabilit la nivel național, pentru a garanta că bugetele FSE corespund mizelor de coeziune economică și socială în diferitele state membre și regiuni. Comitetul Regiunilor propune ca, în interiorul limitelor stabilite în acest mod, statele membre să coopereze cu autoritățile locale și regionale în repartizarea, la nivel național, a fondurilor structurale (FEDER și FSE); |
| --- | --- |

15.

consideră că repartizarea între FEDER și FSE trebuie să se bazeze pe un procent stabilit la nivel național, pentru a garanta că bugetele FSE corespund mizelor de coeziune economică și socială în diferitele state membre și regiuni. Comitetul Regiunilor propune ca, în interiorul limitelor stabilite în acest mod, statele membre să coopereze cu autoritățile locale și regionale în repartizarea, la nivel național, a fondurilor structurale (FEDER și FSE);

| 16. | consideră că, în viitor, flexibilitatea între FEDER și FSE va trebui încurajată și simplificată, îndeosebi prin intermediul noului cadru strategic comun și în special în cadrul abordărilor de dezvoltare locală și planurilor integrate ale orașelor și ale autorităților locale (4). De asemenea, Comitetul solicită Comisiei Europene să prevadă în viitoarele propuneri legislative un sistem similar pentru FEDER și FEADR, în vederea asigurării unei abordări mai integrate la nivelul regiunilor rurale; |
| --- | --- |

16.

consideră că, în viitor, flexibilitatea între FEDER și FSE va trebui încurajată și simplificată, îndeosebi prin intermediul noului cadru strategic comun și în special în cadrul abordărilor de dezvoltare locală și planurilor integrate ale orașelor și ale autorităților locale (4). De asemenea, Comitetul solicită Comisiei Europene să prevadă în viitoarele propuneri legislative un sistem similar pentru FEDER și FEADR, în vederea asigurării unei abordări mai integrate la nivelul regiunilor rurale;

Îmbunătățirea cooperării teritoriale

| 17. | este de acord cu referința la cooperarea teritorială, care ar urma să-și păstreze structura actuală bazată pe trei componente, dar regretă lipsa unor detalii suplimentare. În acest sens, ar dori ca obiectivul să fie consolidat prin intermediul:






  — | unei creșteri a resurselor care îi sunt destinate; |
| --- | --- | --- |

17.

este de acord cu referința la cooperarea teritorială, care ar urma să-și păstreze structura actuală bazată pe trei componente, dar regretă lipsa unor detalii suplimentare. În acest sens, ar dori ca obiectivul să fie consolidat prin intermediul:

—

unei creșteri a resurselor care îi sunt destinate;

| — | unor reguli specifice mai adaptate programelor de cooperare teritorială prin intermediul sporirii asistenței tehnice la nivel local, simplificând regulile de audit și de control, stabilind în mod aplicabil și adaptat un nivel forfetar al costurilor indirecte, definind regulile de eligibilitate a cheltuielilor comunitare etc.; |
| --- | --- |

—

unor reguli specifice mai adaptate programelor de cooperare teritorială prin intermediul sporirii asistenței tehnice la nivel local, simplificând regulile de audit și de control, stabilind în mod aplicabil și adaptat un nivel forfetar al costurilor indirecte, definind regulile de eligibilitate a cheltuielilor comunitare etc.;

| — | unor propuneri ce vizează îmbunătățirea guvernanței acestor programe; |
| --- | --- |

—

unor propuneri ce vizează îmbunătățirea guvernanței acestor programe;

| 18. | preconizează ca resursele financiare destinate programelor de cooperare teritorială să fie repartizate la nivel comunitar, și nu la nivel național, ca până acum. Beneficiarii acestor programe ar trebui să justifice mai clar rezultatele și valoarea adăugată generată de proiectele de cooperare teritorială de la nivel regional prin transfer de bune practici și de expertiză. Comitetul își propune să sprijine o abordare strategică și integrată la nivelul spațiilor de cooperare, cu evitarea oricăror considerații naționale referitoare la randamentul financiar; |
| --- | --- |

18.

preconizează ca resursele financiare destinate programelor de cooperare teritorială să fie repartizate la nivel comunitar, și nu la nivel național, ca până acum. Beneficiarii acestor programe ar trebui să justifice mai clar rezultatele și valoarea adăugată generată de proiectele de cooperare teritorială de la nivel regional prin transfer de bune practici și de expertiză. Comitetul își propune să sprijine o abordare strategică și integrată la nivelul spațiilor de cooperare, cu evitarea oricăror considerații naționale referitoare la randamentul financiar;

| 19. | solicită Comisiei ca, în viitoarele propuneri legislative, să prevadă dispoziții care să permită FSE să intervină în cadrul programelor de cooperare teritorială, în vederea finanțării măsurilor ce țin de domeniul său de aplicare; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei ca, în viitoarele propuneri legislative, să prevadă dispoziții care să permită FSE să intervină în cadrul programelor de cooperare teritorială, în vederea finanțării măsurilor ce țin de domeniul său de aplicare;

| 20. | îndeamnă la o complementaritate reală a celor trei obiective ale politicii de coeziune. Intervenția Uniunii Europene la nivel transfrontalier, transnațional și interregional trebuie să poată veni în completarea celei efectuate la nivelul programelor regionale puse în aplicare în contextul obiectivelor „convergență” și „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă”. Identificarea, în programele regionale, de axe sau de măsuri destinate cooperării teritoriale ar putea fi încurajată, mai ales pentru a permite finanțarea de proiecte structurale la nivel transfrontalier sau transnațional. În paralel, trebuie să se tindă către o mai bună coordonare între cele trei componente ale obiectivului „cooperare teritorială”; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă la o complementaritate reală a celor trei obiective ale politicii de coeziune. Intervenția Uniunii Europene la nivel transfrontalier, transnațional și interregional trebuie să poată veni în completarea celei efectuate la nivelul programelor regionale puse în aplicare în contextul obiectivelor „convergență” și „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă”. Identificarea, în programele regionale, de axe sau de măsuri destinate cooperării teritoriale ar putea fi încurajată, mai ales pentru a permite finanțarea de proiecte structurale la nivel transfrontalier sau transnațional. În paralel, trebuie să se tindă către o mai bună coordonare între cele trei componente ale obiectivului „cooperare teritorială”;

| 21. | subliniază necesitatea unei mai bune corelări a programelor de cooperare teritorială cu strategiile teritoriale elaborate pe baza voinței comune a actorilor din teritoriu (5). În această privință, Comitetul consideră că programele transnaționale pot să vină în sprijinul strategiilor macroregionale, precum și al strategiilor maritime integrate, în curs de elaborare. De asemenea, programele transfrontaliere vor putea contribui la realizarea strategiilor euroregionale și eurometropolitane aflate în desfășurare. Ca atare, Comitetul solicită revizuirea semnificativă, în sensul extinderii, a distanței de 150 de km utilizate pentru clasificarea insulelor ca regiuni frontaliere; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea unei mai bune corelări a programelor de cooperare teritorială cu strategiile teritoriale elaborate pe baza voinței comune a actorilor din teritoriu (5). În această privință, Comitetul consideră că programele transnaționale pot să vină în sprijinul strategiilor macroregionale, precum și al strategiilor maritime integrate, în curs de elaborare. De asemenea, programele transfrontaliere vor putea contribui la realizarea strategiilor euroregionale și eurometropolitane aflate în desfășurare. Ca atare, Comitetul solicită revizuirea semnificativă, în sensul extinderii, a distanței de 150 de km utilizate pentru clasificarea insulelor ca regiuni frontaliere;

| 22. | solicită Comisiei Europene să faciliteze stabilirea unor noi parteneriate teritoriale, prin simplificarea și îmbunătățirea modului de gestionare a programelor de cooperare interregională. O mai bună cooperare interregională nu numai că asigură o abordare coordonată a problemelor comune, ci și recunoaște faptul că soluțiile inovatoare nu sunt delimitate de granițele actuale dintre teritorii; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei Europene să faciliteze stabilirea unor noi parteneriate teritoriale, prin simplificarea și îmbunătățirea modului de gestionare a programelor de cooperare interregională. O mai bună cooperare interregională nu numai că asigură o abordare coordonată a problemelor comune, ci și recunoaște faptul că soluțiile inovatoare nu sunt delimitate de granițele actuale dintre teritorii;

| 23. | reamintește că Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT)
   (6)
  rămâne un instrument valoros de facilitare a cooperării, în special în cadrul cooperării transfrontaliere. Comitetul consideră că Regulamentul privind GECT va trebui simplificat și adaptat în cursul viitoarei perioade de programare, în funcție de experiențele înregistrate în cursul actualei perioade. Aceste simplificări vor putea viza în special prevederile referitoare la personal și la regimul fiscal al GECT, precum și o reducere a duratei procedurilor actuale. În plus, Comitetul încurajează acordarea mai sistematică de subvenții globale pentru GECT, astfel încât acestea să poată gestiona direct fonduri structurale; |
| --- | --- |

23.

reamintește că Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT)
   (6)
  rămâne un instrument valoros de facilitare a cooperării, în special în cadrul cooperării transfrontaliere. Comitetul consideră că Regulamentul privind GECT va trebui simplificat și adaptat în cursul viitoarei perioade de programare, în funcție de experiențele înregistrate în cursul actualei perioade. Aceste simplificări vor putea viza în special prevederile referitoare la personal și la regimul fiscal al GECT, precum și o reducere a duratei procedurilor actuale. În plus, Comitetul încurajează acordarea mai sistematică de subvenții globale pentru GECT, astfel încât acestea să poată gestiona direct fonduri structurale;

| 24. | solicită Comisiei Europene să îmbunătățească nivelul actual de cooperare la frontierele externe. Este necesară mai ales simplificarea procedurilor și crearea mai multor sinergii între intervenția FEDER, cea a Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP) și cea a Fondului european de dezvoltare (FED); |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei Europene să îmbunătățească nivelul actual de cooperare la frontierele externe. Este necesară mai ales simplificarea procedurilor și crearea mai multor sinergii între intervenția FEDER, cea a Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP) și cea a Fondului european de dezvoltare (FED);

| 25. | subliniază importanța cooperării teritoriale pentru regiunile ultraperiferice: din cauza poziției geografice a acestora, la granițele exterioare cele mai îndepărtate ale UE, cooperarea teritorială este absolut necesară. Comitetul solicită implementarea Planului de acțiune pentru vecinătatea extinsă, pentru a îmbunătăți integrarea acestor regiuni în mediul lor geografic; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța cooperării teritoriale pentru regiunile ultraperiferice: din cauza poziției geografice a acestora, la granițele exterioare cele mai îndepărtate ale UE, cooperarea teritorială este absolut necesară. Comitetul solicită implementarea Planului de acțiune pentru vecinătatea extinsă, pentru a îmbunătăți integrarea acestor regiuni în mediul lor geografic;

Priorități strategice adaptate specificităților regionale

Pentru mai multă flexibilitate în relația cu Strategia Europa 2020

| 26. | subliniază că, alături de alte măsuri finanțate de Uniunea Europeană, politica de coeziune poate și trebuie să joace în continuare un rol decisiv, atât pentru a permite o creștere inteligentă, durabilă și incluzivă, așa cum prevede Strategia Europa 2020, cât și pentru a sprijini dezvoltarea armonioasă a Uniunii, printr-o sporire a potențialului propriu al tuturor regiunilor și o reducere a decalajelor dintre regiunile europene, în conformitate cu prevederile articolului 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

26.

subliniază că, alături de alte măsuri finanțate de Uniunea Europeană, politica de coeziune poate și trebuie să joace în continuare un rol decisiv, atât pentru a permite o creștere inteligentă, durabilă și incluzivă, așa cum prevede Strategia Europa 2020, cât și pentru a sprijini dezvoltarea armonioasă a Uniunii, printr-o sporire a potențialului propriu al tuturor regiunilor și o reducere a decalajelor dintre regiunile europene, în conformitate cu prevederile articolului 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 27. | susține principiul general al corelării politicii de coeziune cu obiectivele și inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020, astfel încât creșterea inteligentă, durabilă și incluzivă să înregistreze progrese. Cu toate acestea, Comitetul consideră că în perioada 2007-2013 au fost deja depuse eforturi substanțiale în acest sens și că, înainte de a se trece la o mai mare concentrare a resurselor, va trebui să se procedeze la evaluări; |
| --- | --- |

27.

susține principiul general al corelării politicii de coeziune cu obiectivele și inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020, astfel încât creșterea inteligentă, durabilă și incluzivă să înregistreze progrese. Cu toate acestea, Comitetul consideră că în perioada 2007-2013 au fost deja depuse eforturi substanțiale în acest sens și că, înainte de a se trece la o mai mare concentrare a resurselor, va trebui să se procedeze la evaluări;

| 28. | astfel, reamintește că, în virtutea obiectivelor proprii înscrise în tratat, și anume reducerea decalajelor economice, sociale și teritoriale dintre regiunile Uniunii Europene, politica de coeziune nu trebuie pusă exclusiv în slujba Strategiei Europa 2020 și a programelor naționale de reformă. Prin urmare, politica de coeziune trebuie să se bazeze pe situația din teritorii, pe nevoile și potențialul lor de dezvoltare; |
| --- | --- |

28.

astfel, reamintește că, în virtutea obiectivelor proprii înscrise în tratat, și anume reducerea decalajelor economice, sociale și teritoriale dintre regiunile Uniunii Europene, politica de coeziune nu trebuie pusă exclusiv în slujba Strategiei Europa 2020 și a programelor naționale de reformă. Prin urmare, politica de coeziune trebuie să se bazeze pe situația din teritorii, pe nevoile și potențialul lor de dezvoltare;

| 29. | susține principiul general al unui meniu comunitar cu ample priorități tematice, care să înlocuiască logica actuală de direcționare a fondurilor structurale către categorii de cheltuieli definite în mod restrictiv. Comitetul se opune însă unei restrângeri excesive a numărului de priorități pentru care să se opteze la nivelul noilor contracte naționale de parteneriat pentru dezvoltare și investiții și al programelor operaționale, astfel încât să se lase autorităților locale și regionale destulă libertate în diferențierea teritorială a obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

29.

susține principiul general al unui meniu comunitar cu ample priorități tematice, care să înlocuiască logica actuală de direcționare a fondurilor structurale către categorii de cheltuieli definite în mod restrictiv. Comitetul se opune însă unei restrângeri excesive a numărului de priorități pentru care să se opteze la nivelul noilor contracte naționale de parteneriat pentru dezvoltare și investiții și al programelor operaționale, astfel încât să se lase autorităților locale și regionale destulă libertate în diferențierea teritorială a obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 30. | consideră că nu este sarcina Comisiei Europene să confere caracter obligatoriu unora dintre aceste priorități, care vor trebui definite la nivel regional, pe baza unui diagnostic teritorial care să scoată în evidență punctele slabe și punctele forte ale regiunii. De asemenea, consideră că nu este oportun să se impună concentrarea tuturor fondurilor structurale exclusiv asupra priorităților tematice pe care regiunile vor trebui să le aleagă din meniul comunitar. Această prevedere ar contrazice însuși principiul abordării integrate, care presupune că o strategie de dezvoltare se bazează pe investiții în diferite sectoare; |
| --- | --- |

30.

consideră că nu este sarcina Comisiei Europene să confere caracter obligatoriu unora dintre aceste priorități, care vor trebui definite la nivel regional, pe baza unui diagnostic teritorial care să scoată în evidență punctele slabe și punctele forte ale regiunii. De asemenea, consideră că nu este oportun să se impună concentrarea tuturor fondurilor structurale exclusiv asupra priorităților tematice pe care regiunile vor trebui să le aleagă din meniul comunitar. Această prevedere ar contrazice însuși principiul abordării integrate, care presupune că o strategie de dezvoltare se bazează pe investiții în diferite sectoare;

| 31. | solicită așadar Comisiei Europene ca lista priorităților tematice care ar putea figura în viitoarea reglementare privind politica de coeziune să nu fie prea restrictivă, nu numai pentru a ține seama de diversitatea teritorială, economică și socială a fiecărei regiuni, dar și pentru a depăși obiectivele Strategiei Europa 2020 în domeniile coeziunii sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

31.

solicită așadar Comisiei Europene ca lista priorităților tematice care ar putea figura în viitoarea reglementare privind politica de coeziune să nu fie prea restrictivă, nu numai pentru a ține seama de diversitatea teritorială, economică și socială a fiecărei regiuni, dar și pentru a depăși obiectivele Strategiei Europa 2020 în domeniile coeziunii sociale și teritoriale;

Pentru luarea efectivă în considerare a obiectivului coeziunii teritoriale

| 32. | este de acord cu principiul unei mai mari flexibilități în organizarea programelor operaționale, pentru a putea interveni la diferite niveluri teritoriale (subregional, regional, pluriregional și macroregional), în funcție de specificitățile teritoriale sau de spațiile funcționale cum ar fi bazinele fluviale, zonele de munte, arhipelagurile etc. Astfel de intervenții vor trebui totuși să se bazeze pe voința comună a actorilor din teritoriu și, mai ales, a autorităților locale și regionale de a se reuni în jurul unui proiect teritorial autentic, fără însă a pune la îndoială importanța nivelului regional; |
| --- | --- |

32.

este de acord cu principiul unei mai mari flexibilități în organizarea programelor operaționale, pentru a putea interveni la diferite niveluri teritoriale (subregional, regional, pluriregional și macroregional), în funcție de specificitățile teritoriale sau de spațiile funcționale cum ar fi bazinele fluviale, zonele de munte, arhipelagurile etc. Astfel de intervenții vor trebui totuși să se bazeze pe voința comună a actorilor din teritoriu și, mai ales, a autorităților locale și regionale de a se reuni în jurul unui proiect teritorial autentic, fără însă a pune la îndoială importanța nivelului regional;

| 33. | ar dori ca obiectivul coeziunii teritoriale să se materializeze în noua structură a politicii de coeziune prin identificarea unei axe teritoriale prioritare în cadrul meniului UE, aceasta venind în completarea tematicilor legate de Strategia Europa 2020, astfel încât coeziunea teritorială să poată asigura o amenajare echilibrată a teritoriului, prin care să se promoveze interdependența dintre regiuni și coerența generală a politicilor. Susține de altfel propunerea Comisiei Europene de a se acorda o atenție deosebită regiunilor ce prezintă specificități teritoriale
   (7); |
| --- | --- |

33.

ar dori ca obiectivul coeziunii teritoriale să se materializeze în noua structură a politicii de coeziune prin identificarea unei axe teritoriale prioritare în cadrul meniului UE, aceasta venind în completarea tematicilor legate de Strategia Europa 2020, astfel încât coeziunea teritorială să poată asigura o amenajare echilibrată a teritoriului, prin care să se promoveze interdependența dintre regiuni și coerența generală a politicilor. Susține de altfel propunerea Comisiei Europene de a se acorda o atenție deosebită regiunilor ce prezintă specificități teritoriale
   (7);

| 34. | subliniază că regiunile ultraperiferice ar trebui să continue să primească o atenție specială în virtutea statutului specific care le este recunoscut de articolul 349 din Tratatul de la Lisabona. Reamintește necesitatea de a se prevedea resurse financiare pentru aceste regiuni, care să compenseze o serie de constrângeri precum depărtarea, insularitatea, suprafața redusă, condițiile dificile de relief și climă, precum și dependența economică de un număr redus de produse. O astfel de compensație pare indispensabilă pentru facilitarea accesului RUP la piața internă, în condiții echitabile în raport cu celelalte regiuni europene; |
| --- | --- |

34.

subliniază că regiunile ultraperiferice ar trebui să continue să primească o atenție specială în virtutea statutului specific care le este recunoscut de articolul 349 din Tratatul de la Lisabona. Reamintește necesitatea de a se prevedea resurse financiare pentru aceste regiuni, care să compenseze o serie de constrângeri precum depărtarea, insularitatea, suprafața redusă, condițiile dificile de relief și climă, precum și dependența economică de un număr redus de produse. O astfel de compensație pare indispensabilă pentru facilitarea accesului RUP la piața internă, în condiții echitabile în raport cu celelalte regiuni europene;

| 35. | este de acord cu faptul că trebuie să se țină seama în mai mare măsură de dimensiunea urbană în cadrul politicii de coeziune, printr-o mai mare implicare a orașelor și aglomerărilor urbane în toate etapele elaborării politicii de coeziune, de la programele naționale de reformă și contractele de parteneriat pentru dezvoltare și investiții până la programele operaționale. În acest sens, Comitetul ar dori ca dimensiunii urbane să i se acorde atenția cuvenită în cadrul programelor operaționale, reafirmându-și speranța că va fi privilegiată o abordare de dezvoltare urbană integrată. În acest context, Comitetul reamintește faptul că zonele urbane sunt caracterizate foarte adesea de serioase disparități economice, sociale și teritoriale, cărora trebuie să li se aducă rezolvări specifice. Această abordare de dezvoltare urbană integrată va trebui să ia în considerare și lucrările desfășurate în cadrul Cartei de la Leipzig, în vederea testării noului sistem de referință comun al orașului european durabil. De asemenea, se cuvine ca orașele să fie considerate poli de creștere și dezvoltare pentru întreaga regiune din care fac parte; |
| --- | --- |

35.

este de acord cu faptul că trebuie să se țină seama în mai mare măsură de dimensiunea urbană în cadrul politicii de coeziune, printr-o mai mare implicare a orașelor și aglomerărilor urbane în toate etapele elaborării politicii de coeziune, de la programele naționale de reformă și contractele de parteneriat pentru dezvoltare și investiții până la programele operaționale. În acest sens, Comitetul ar dori ca dimensiunii urbane să i se acorde atenția cuvenită în cadrul programelor operaționale, reafirmându-și speranța că va fi privilegiată o abordare de dezvoltare urbană integrată. În acest context, Comitetul reamintește faptul că zonele urbane sunt caracterizate foarte adesea de serioase disparități economice, sociale și teritoriale, cărora trebuie să li se aducă rezolvări specifice. Această abordare de dezvoltare urbană integrată va trebui să ia în considerare și lucrările desfășurate în cadrul Cartei de la Leipzig, în vederea testării noului sistem de referință comun al orașului european durabil. De asemenea, se cuvine ca orașele să fie considerate poli de creștere și dezvoltare pentru întreaga regiune din care fac parte;

| 36. | sprijină propunerea Comisiei Europene de a acorda unui rol mai important aleșilor locali și/sau regionali în elaborarea și punerea în practică a strategiilor de dezvoltare urbană în cadrul programelor operaționale. O astfel de implicare și responsabilizare a autorităților locale și regionale va trebui să presupună subvenții globale mai sistematice pentru orașele, aglomerările urbane și regiunile vizate. Comitetul Regiunilor se pronunță în favoarea menținerii dimensiunii urbane în cadrul politicii europene de coeziune. Orașele pot reprezenta motoare de creștere și de inovare importante. În afară de aceasta, intensificarea relațiilor între orașe și sate poate promova în mod deosebit coeziunea economică, socială și teritorială a UE și poate contribui totodată la punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020. Pentru îndeplinirea acestei funcții sunt necesare și pe viitor măsuri pentru stabilizarea socială și economică și pentru dezvoltarea durabilă a orașelor și a zonelor urbane defavorizate. Aceste măsuri ar trebui planificate și puse în aplicare în cadrul programelor operaționale regionale; |
| --- | --- |

36.

sprijină propunerea Comisiei Europene de a acorda unui rol mai important aleșilor locali și/sau regionali în elaborarea și punerea în practică a strategiilor de dezvoltare urbană în cadrul programelor operaționale. O astfel de implicare și responsabilizare a autorităților locale și regionale va trebui să presupună subvenții globale mai sistematice pentru orașele, aglomerările urbane și regiunile vizate. Comitetul Regiunilor se pronunță în favoarea menținerii dimensiunii urbane în cadrul politicii europene de coeziune. Orașele pot reprezenta motoare de creștere și de inovare importante. În afară de aceasta, intensificarea relațiilor între orașe și sate poate promova în mod deosebit coeziunea economică, socială și teritorială a UE și poate contribui totodată la punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020. Pentru îndeplinirea acestei funcții sunt necesare și pe viitor măsuri pentru stabilizarea socială și economică și pentru dezvoltarea durabilă a orașelor și a zonelor urbane defavorizate. Aceste măsuri ar trebui planificate și puse în aplicare în cadrul programelor operaționale regionale;

| 37. | regretă lipsa unei referințe la dimensiunea rurală, deși zonele rurale și periurbane reprezintă, conform definițiilor utilizate, peste 80% din teritoriul UE. Comitetul solicită Comisiei Europene să acorde o atenție cu totul specială legăturii dintre diferitele tipuri de autorități locale – cele din zonele urbane (orașe mari și mici) și cele din zonele rurale, aceasta constituind un element esențial al unei politici integrate de dezvoltare regională. În plus, își exprimă dorința ca dimensiunii rurale să i se acorde un loc binemeritat în cadrul viitoarei politici de coeziune, dar și de a se crea o mai bună conexiune și o mai mare sinergie între intervențiile FEDER, FSE și FEADR, atât prin intermediul cadrului strategic comun, cât și la nivelul programelor operaționale. De asemenea, Comitetul propune transformarea actualului program URBACT într-un program intitulat RURBACT (8), care să permită încurajarea schimbului de bune practici și constituirea de rețele pe tema problematicilor urbane și rurale și a conexiunii ce trebuie stabilite între aceste două dimensiuni; |
| --- | --- |

37.

regretă lipsa unei referințe la dimensiunea rurală, deși zonele rurale și periurbane reprezintă, conform definițiilor utilizate, peste 80% din teritoriul UE. Comitetul solicită Comisiei Europene să acorde o atenție cu totul specială legăturii dintre diferitele tipuri de autorități locale – cele din zonele urbane (orașe mari și mici) și cele din zonele rurale, aceasta constituind un element esențial al unei politici integrate de dezvoltare regională. În plus, își exprimă dorința ca dimensiunii rurale să i se acorde un loc binemeritat în cadrul viitoarei politici de coeziune, dar și de a se crea o mai bună conexiune și o mai mare sinergie între intervențiile FEDER, FSE și FEADR, atât prin intermediul cadrului strategic comun, cât și la nivelul programelor operaționale. De asemenea, Comitetul propune transformarea actualului program URBACT într-un program intitulat RURBACT (8), care să permită încurajarea schimbului de bune practici și constituirea de rețele pe tema problematicilor urbane și rurale și a conexiunii ce trebuie stabilite între aceste două dimensiuni;

| 38. | încurajează așadar identificarea unei axe teritoriale în cadrul programelor operaționale, care să permită finanțarea proiectelor încadrate în demersurile teritoriale subregionale. Noua abordare de dezvoltare locală trebuie să se transforme în cadrul strategic de ansamblu pentru dezvoltarea la nivel subregional a tuturor zonelor vizate, indiferent că acestea sunt urbane, rurale sau rural-urbane, și să fie inclusă în programele regionale; |
| --- | --- |

38.

încurajează așadar identificarea unei axe teritoriale în cadrul programelor operaționale, care să permită finanțarea proiectelor încadrate în demersurile teritoriale subregionale. Noua abordare de dezvoltare locală trebuie să se transforme în cadrul strategic de ansamblu pentru dezvoltarea la nivel subregional a tuturor zonelor vizate, indiferent că acestea sunt urbane, rurale sau rural-urbane, și să fie inclusă în programele regionale;

| 39. | regretă faptul că al cincilea raport privind coeziunea nu pune suficient accentul pe tendința de agravare a anumitor disparități subregionale. Aceste disparități sunt caracterizate de fenomene precum segregarea spațială, care generează anumite forme de ghetoizare, precum și declinul constant al unor zone izolate. Evidențierea cu claritate a acestor disparități subregionale, cu ajutorul unor date statistice corespunzătoare, și adoptarea de măsuri de reducere a acestora ar contribui la o mai bună luare în considerare a obiectivului coeziunii teritoriale la nivel local, cu condiția ca gestionarea să intervină la nivel regional; |
| --- | --- |

39.

regretă faptul că al cincilea raport privind coeziunea nu pune suficient accentul pe tendința de agravare a anumitor disparități subregionale. Aceste disparități sunt caracterizate de fenomene precum segregarea spațială, care generează anumite forme de ghetoizare, precum și declinul constant al unor zone izolate. Evidențierea cu claritate a acestor disparități subregionale, cu ajutorul unor date statistice corespunzătoare, și adoptarea de măsuri de reducere a acestora ar contribui la o mai bună luare în considerare a obiectivului coeziunii teritoriale la nivel local, cu condiția ca gestionarea să intervină la nivel regional;

| 40. | susține necesitatea de a acorda o atenție sporită inițiativelor de dezvoltare locală, care vor trebui încurajate printr-o cofinanțare comunitară mai sistematică. Acolo unde este posibil, o parte a unui program operațional ar trebui consacrată unor inițiative de dezvoltare locală (de exemplu, unor parteneriate etc.). Acestea pot consta în cereri de oferte de proiecte regionale sau multiregionale (9) care urmăresc să încurajeze mai mulți actori publici (aleși ai colectivităților locale, reprezentanți ai instituțiilor publice etc.) și privați (întreprinderi, camere de comerț, întreprinderi sociale, cooperative, asociații etc.) să elaboreze și să implementeze o strategie de dezvoltare locală bazată pe o abordare integrată (10). Inițiativele de dezvoltare locală pot contribui substanțial la dezvoltarea instituțională de la nivelul autorităților locale, cu condiția ca acestea să fie susținute financiar, inclusiv prin programe de asistență tehnică. |
| --- | --- |

40.

susține necesitatea de a acorda o atenție sporită inițiativelor de dezvoltare locală, care vor trebui încurajate printr-o cofinanțare comunitară mai sistematică. Acolo unde este posibil, o parte a unui program operațional ar trebui consacrată unor inițiative de dezvoltare locală (de exemplu, unor parteneriate etc.). Acestea pot consta în cereri de oferte de proiecte regionale sau multiregionale (9) care urmăresc să încurajeze mai mulți actori publici (aleși ai colectivităților locale, reprezentanți ai instituțiilor publice etc.) și privați (întreprinderi, camere de comerț, întreprinderi sociale, cooperative, asociații etc.) să elaboreze și să implementeze o strategie de dezvoltare locală bazată pe o abordare integrată (10). Inițiativele de dezvoltare locală pot contribui substanțial la dezvoltarea instituțională de la nivelul autorităților locale, cu condiția ca acestea să fie susținute financiar, inclusiv prin programe de asistență tehnică.

| 41. | consideră că obiectivul coeziunii teritoriale se aplică tuturor politicilor UE, trebuind să se sprijine pe corelarea politicilor sectoriale cu politica de coeziune și pe o mai bună luare în considerare a impactului teritorial al tuturor politicilor Uniunii la momentul elaborării acestora. În acest context, Comitetul regretă faptul că nu există încă o reacție a Comisiei Europene la solicitarea sa de prezentare a unei Cărți albe privind coeziunea teritorială (11); |
| --- | --- |

41.

consideră că obiectivul coeziunii teritoriale se aplică tuturor politicilor UE, trebuind să se sprijine pe corelarea politicilor sectoriale cu politica de coeziune și pe o mai bună luare în considerare a impactului teritorial al tuturor politicilor Uniunii la momentul elaborării acestora. În acest context, Comitetul regretă faptul că nu există încă o reacție a Comisiei Europene la solicitarea sa de prezentare a unei Cărți albe privind coeziunea teritorială (11);

| 42. | regretă faptul că în cel de-al cincilea Raport privind coeziunea lipsește orice referință la serviciile de interes general (SIG), deși legătura intrinsecă dintre misiunile acestora și coeziunea socială este recunoscută explicit în articolul 14 din TFUE și în Protocolul nr. 26 anexat Tratatului de la Lisabona. Comitetul solicită așadar din nou ca impactul teritorial al politicilor UE asupra SIG să facă obiectul unor evaluări ex-ante și ex-post. |
| --- | --- |

42.

regretă faptul că în cel de-al cincilea Raport privind coeziunea lipsește orice referință la serviciile de interes general (SIG), deși legătura intrinsecă dintre misiunile acestora și coeziunea socială este recunoscută explicit în articolul 14 din TFUE și în Protocolul nr. 26 anexat Tratatului de la Lisabona. Comitetul solicită așadar din nou ca impactul teritorial al politicilor UE asupra SIG să facă obiectul unor evaluări ex-ante și ex-post.

Punerea în aplicare a politicii de coeziune

Abordarea strategică

| 43. | sprijină elaborarea unui cadru strategic comun, care ar cuprinde Fondul de coeziune, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit. Cu toate acestea, CoR ar dori ca acest cadru strategic să fie definit în comun de Consiliu și de Parlamentul European, în parteneriat cu Comitetul Regiunilor. Cadrul strategic comun trebuie să aibă în vedere precizarea domeniilor de acțiune și, prin urmare, rolurile și legăturile respective dintre aceste fonduri comunitare în regiunile Uniunii Europene, precum și cele cu alte fonduri UE cu o dimensiune teritorială clară și aflate în strânsă relație cu fondurile structurale, cum ar fi, printre altele, cele destinate rețelelor transeuropene sau eventualele fonduri viitoare pentru mediu și climă; |
| --- | --- |

43.

sprijină elaborarea unui cadru strategic comun, care ar cuprinde Fondul de coeziune, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit. Cu toate acestea, CoR ar dori ca acest cadru strategic să fie definit în comun de Consiliu și de Parlamentul European, în parteneriat cu Comitetul Regiunilor. Cadrul strategic comun trebuie să aibă în vedere precizarea domeniilor de acțiune și, prin urmare, rolurile și legăturile respective dintre aceste fonduri comunitare în regiunile Uniunii Europene, precum și cele cu alte fonduri UE cu o dimensiune teritorială clară și aflate în strânsă relație cu fondurile structurale, cum ar fi, printre altele, cele destinate rețelelor transeuropene sau eventualele fonduri viitoare pentru mediu și climă;

| 44. | consideră că strategiile macroregionale existente pot fi considerate „cadre de referință strategică la scară macroregională”. Strategiile regionale stabilite în cadrul programelor operaționale (avându-și originea în cele trei obiective ale politicii de coeziune) vor putea să se inspire din axele prioritare ale strategiilor macroregionale menționate; |
| --- | --- |

44.

consideră că strategiile macroregionale existente pot fi considerate „cadre de referință strategică la scară macroregională”. Strategiile regionale stabilite în cadrul programelor operaționale (avându-și originea în cele trei obiective ale politicii de coeziune) vor putea să se inspire din axele prioritare ale strategiilor macroregionale menționate;

| 45. | solicită Comisiei Europene precizări cu privire la conținutul și modalitățile specifice ale „contractelor de parteneriat pentru dezvoltare și investiții” care vor fi negociate între Comisia Europeană și statele membre. Subliniază necesitatea de a se pune în practică principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri și propune deci ca autoritățile locale și regionale să participe în mod obligatoriu la elaborarea, negocierea și punerea în aplicare a unor contracte de acest tip, în măsura în care ele sunt direct implicate în programele operaționale prevăzute de contracte. Respectivele autorități trebuie să ia parte la procesul de decizie de la nivelul contractului național în ceea ce privește alegerea priorităților tematice și angajamentele financiare aplicabile programelor operaționale la care ele participă; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei Europene precizări cu privire la conținutul și modalitățile specifice ale „contractelor de parteneriat pentru dezvoltare și investiții” care vor fi negociate între Comisia Europeană și statele membre. Subliniază necesitatea de a se pune în practică principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri și propune deci ca autoritățile locale și regionale să participe în mod obligatoriu la elaborarea, negocierea și punerea în aplicare a unor contracte de acest tip, în măsura în care ele sunt direct implicate în programele operaționale prevăzute de contracte. Respectivele autorități trebuie să ia parte la procesul de decizie de la nivelul contractului național în ceea ce privește alegerea priorităților tematice și angajamentele financiare aplicabile programelor operaționale la care ele participă;

| 46. | propune ca, prin contractele de parteneriat pentru dezvoltare și investiții și pactele teritoriale pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, fiecare stat membru să introducă un sistem de guvernanță pe mai multe niveluri, care să asocieze diferitele niveluri teritoriale (comunitar, național, regional și local) în cadrul unui parteneriat consolidat cu autoritățile regionale și locale. Comitetul solicită ca autoritățile locale și regionale să semneze – în calitate de cofinanțatori și/sau cogestionari ai serviciilor publice – aceste pacte teritoriale (12) și să participe pe deplin la elaborarea, negocierea, punerea în aplicare și monitorizarea lor. După exemplul cadrului strategic comun, aceste pacte teritoriale vor trebui să cuprindă Fondul de coeziune, FEDER, FSE, FEADR și FEP și să asigure coerența cu programele naționale de reformă, facilitând implementarea acestora pe teren; |
| --- | --- |

46.

propune ca, prin contractele de parteneriat pentru dezvoltare și investiții și pactele teritoriale pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, fiecare stat membru să introducă un sistem de guvernanță pe mai multe niveluri, care să asocieze diferitele niveluri teritoriale (comunitar, național, regional și local) în cadrul unui parteneriat consolidat cu autoritățile regionale și locale. Comitetul solicită ca autoritățile locale și regionale să semneze – în calitate de cofinanțatori și/sau cogestionari ai serviciilor publice – aceste pacte teritoriale (12) și să participe pe deplin la elaborarea, negocierea, punerea în aplicare și monitorizarea lor. După exemplul cadrului strategic comun, aceste pacte teritoriale vor trebui să cuprindă Fondul de coeziune, FEDER, FSE, FEADR și FEP și să asigure coerența cu programele naționale de reformă, facilitând implementarea acestora pe teren;

| 47. | salută instituirea programelor operaționale ca instrument principal de punere în aplicare a politicii de coeziune, așa cum este cazul în perioada actuală. În acest sens, Comitetul amintește rolul Comisiei Europene, care va trebui să vegheze ca autoritățile locale și regionale să participe pe deplin la elaborarea, negocierea și punerea în aplicare a acestor programe; |
| --- | --- |

47.

salută instituirea programelor operaționale ca instrument principal de punere în aplicare a politicii de coeziune, așa cum este cazul în perioada actuală. În acest sens, Comitetul amintește rolul Comisiei Europene, care va trebui să vegheze ca autoritățile locale și regionale să participe pe deplin la elaborarea, negocierea și punerea în aplicare a acestor programe;

| 48. | sprijină instituirea unor rapoarte anuale de execuție, care reprezintă o dare de seamă cu privire la realizarea obiectivelor de-a lungul întregii perioade de programare, așa cum este cazul în prezent. În schimb, Comitetul nu vede utilitatea introducerii unei noi cerințe de evaluare continuă a programelor încă din momentul certificării către Comisia Europeană a unei anumite părți din fonduri; |
| --- | --- |

48.

sprijină instituirea unor rapoarte anuale de execuție, care reprezintă o dare de seamă cu privire la realizarea obiectivelor de-a lungul întregii perioade de programare, așa cum este cazul în prezent. În schimb, Comitetul nu vede utilitatea introducerii unei noi cerințe de evaluare continuă a programelor încă din momentul certificării către Comisia Europeană a unei anumite părți din fonduri;

| 49. | sprijină propunerea Comisiei Europene de a organiza în mod regulat dezbateri politice în cadrul diverselor instanțe competente ale instituțiilor Uniunii Europene. În acest sens, Comitetul se pune la dispoziția Comisiei Europene pentru organizarea de dezbateri cu membrii săi, cu ocazia sesiunilor plenare sau a ședințelor Comisiei COTER; |
| --- | --- |

49.

sprijină propunerea Comisiei Europene de a organiza în mod regulat dezbateri politice în cadrul diverselor instanțe competente ale instituțiilor Uniunii Europene. În acest sens, Comitetul se pune la dispoziția Comisiei Europene pentru organizarea de dezbateri cu membrii săi, cu ocazia sesiunilor plenare sau a ședințelor Comisiei COTER;

| 50. | sprijină punctul de vedere al Comisiei Europene, conform căruia este fundamental ca miniștrii responsabili pentru politica de coeziune să se întrunească regulat în cadrul unei formațiuni a Consiliului instituită în acest scop
   (13), pentru a face schimburi de vederi în legătură cu evoluția programelor și cu progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor; |
| --- | --- |

50.

sprijină punctul de vedere al Comisiei Europene, conform căruia este fundamental ca miniștrii responsabili pentru politica de coeziune să se întrunească regulat în cadrul unei formațiuni a Consiliului instituită în acest scop
   (13), pentru a face schimburi de vederi în legătură cu evoluția programelor și cu progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor;

Parteneriate și guvernanță

| 51. | consideră că reușita Strategiei Europa 2020 este condiționată de punerea ei în aplicare în comun de diferiți factori implicați la nivel european, național, regional și local, printr-un sistem de guvernanță pe mai multe niveluri. În acest sens, Comitetul reamintește necesitatea instituirii de pacte teritoriale care să implice în mod mai direct autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

51.

consideră că reușita Strategiei Europa 2020 este condiționată de punerea ei în aplicare în comun de diferiți factori implicați la nivel european, național, regional și local, printr-un sistem de guvernanță pe mai multe niveluri. În acest sens, Comitetul reamintește necesitatea instituirii de pacte teritoriale care să implice în mod mai direct autoritățile regionale și locale;

| 52. | reamintește importanța unor criterii mai puternice și mai precise, care să permită aplicarea principiului parteneriatului cu colectivitățile teritoriale în elaborarea, negocierea și punerea în aplicare a obiectivelor strategice comunitare și naționale, precum și a programelor operaționale. Comitetul salută faptul că evaluările Comisiei Europene scot în evidență implicarea autorităților locale și regionale, precum și a actorilor socioeconomici din teritoriu, condiție esențială pentru succesul politicii de coeziune; |
| --- | --- |

52.

reamintește importanța unor criterii mai puternice și mai precise, care să permită aplicarea principiului parteneriatului cu colectivitățile teritoriale în elaborarea, negocierea și punerea în aplicare a obiectivelor strategice comunitare și naționale, precum și a programelor operaționale. Comitetul salută faptul că evaluările Comisiei Europene scot în evidență implicarea autorităților locale și regionale, precum și a actorilor socioeconomici din teritoriu, condiție esențială pentru succesul politicii de coeziune;

Performanță, condiționalitate, stimulente și sancțiuni

| 53. | încurajează ferm autoritățile regionale și locale să asigure cel mai înalt nivel de performanță a capacităților administrative și instituționale și să prevadă resurse umane și financiare corespunzătoare pentru a face față complexității proiectelor finanțate de UE, în primul rând în ceea ce privește sarcina administrativă și birocrația; subliniază nevoia asigurării unor niveluri adecvate de finanțare, pentru ca autoritățile regionale și locale să poată lua parte la proiecte majore finanțate prin fondurile structurale; |
| --- | --- |

53.

încurajează ferm autoritățile regionale și locale să asigure cel mai înalt nivel de performanță a capacităților administrative și instituționale și să prevadă resurse umane și financiare corespunzătoare pentru a face față complexității proiectelor finanțate de UE, în primul rând în ceea ce privește sarcina administrativă și birocrația; subliniază nevoia asigurării unor niveluri adecvate de finanțare, pentru ca autoritățile regionale și locale să poată lua parte la proiecte majore finanțate prin fondurile structurale;

| 54. | se opune cu hotărâre dispozițiilor privind așa-numita condiționalitate macroeconomică externă, adică retragerii sumelor acordate prin fonduri structurale regiunilor și orașelor, din cauza erorilor sau deficiențelor de care se face vinovat guvernul național al acestora sau pentru nerespectarea de către acesta din urmă a Pactului de stabilitate și creștere. Impunerea de sancțiuni sau oferirea de stimulente financiare legate de Pactul de stabilitate și de creștere, în vederea garantării respectării condițiilor macroeconomice, riscă să afecteze mai ales colectivitățile locale și regionale, chiar dacă acestea nu sunt responsabile de nerespectarea de către statele membre a obligațiilor ce le revin în domeniu (14); |
| --- | --- |

54.

se opune cu hotărâre dispozițiilor privind așa-numita condiționalitate macroeconomică externă, adică retragerii sumelor acordate prin fonduri structurale regiunilor și orașelor, din cauza erorilor sau deficiențelor de care se face vinovat guvernul național al acestora sau pentru nerespectarea de către acesta din urmă a Pactului de stabilitate și creștere. Impunerea de sancțiuni sau oferirea de stimulente financiare legate de Pactul de stabilitate și de creștere, în vederea garantării respectării condițiilor macroeconomice, riscă să afecteze mai ales colectivitățile locale și regionale, chiar dacă acestea nu sunt responsabile de nerespectarea de către statele membre a obligațiilor ce le revin în domeniu (14);

| 55. | susține instituirea condiționalității interne, menite să îmbunătățească eficacitatea politicii de coeziune. O astfel de condiționalitate ar trebui să fie în legătură strânsă cu prioritățile tematice ale politicii de coeziune și nu ar trebui să încerce stabilirea de legături cu reformele structurale mai ample aflate întrucâtva în relație cu aplicarea politicii. Aceasta ar trebui să se concentreze asupra condițiilor structurale și instituționale necesare pentru a se asigura cea mai bună utilizare a resurselor disponibile pentru coeziune. Ea ar trebui să fie simplă, aplicabilă, proporțională și verificată ex ante; |
| --- | --- |

55.

susține instituirea condiționalității interne, menite să îmbunătățească eficacitatea politicii de coeziune. O astfel de condiționalitate ar trebui să fie în legătură strânsă cu prioritățile tematice ale politicii de coeziune și nu ar trebui să încerce stabilirea de legături cu reformele structurale mai ample aflate întrucâtva în relație cu aplicarea politicii. Aceasta ar trebui să se concentreze asupra condițiilor structurale și instituționale necesare pentru a se asigura cea mai bună utilizare a resurselor disponibile pentru coeziune. Ea ar trebui să fie simplă, aplicabilă, proporțională și verificată ex ante;

| 56. | sprijină menținerea cofinanțării europene, o garanție a asumării politicii de către factorii de decizie din teren și a responsabilizării acestora. Nivelurile cofinanțării comunitare ar trebui modulate în funcție de obiective și de nivelul de dezvoltare a fiecărei regiuni, așa cum este cazul în prezent. În schimb, Comitetul se opune oricărei revizuiri în sensul diminuării nivelurilor de cofinanțare, care nu trebuie utilizate drept variabile de ajustare în caz de constrângeri bugetare în momentul încheierii acordului interinstituțional privind viitoarele perspective financiare. Pe de altă parte, Comitetul își pune întrebări în legătură cu modulările nivelurilor de cofinanțare propuse de Comisia Europeană, în funcție de valoarea adăugată comunitară, de tipurile de acțiune și de beneficiari. Astfel de modulări riscă să determine situații complexe care pot genera nereguli și pot complica și mai mult sarcina autorităților de management. În sfârșit, Comitetul reamintește că nivelurile de cofinanțare în funcție de axă trebuie să fie definite la nivelul fiecărui program operațional, astfel încât să fie adaptate obiectivelor prioritare luate în considerare; |
| --- | --- |

56.

sprijină menținerea cofinanțării europene, o garanție a asumării politicii de către factorii de decizie din teren și a responsabilizării acestora. Nivelurile cofinanțării comunitare ar trebui modulate în funcție de obiective și de nivelul de dezvoltare a fiecărei regiuni, așa cum este cazul în prezent. În schimb, Comitetul se opune oricărei revizuiri în sensul diminuării nivelurilor de cofinanțare, care nu trebuie utilizate drept variabile de ajustare în caz de constrângeri bugetare în momentul încheierii acordului interinstituțional privind viitoarele perspective financiare. Pe de altă parte, Comitetul își pune întrebări în legătură cu modulările nivelurilor de cofinanțare propuse de Comisia Europeană, în funcție de valoarea adăugată comunitară, de tipurile de acțiune și de beneficiari. Astfel de modulări riscă să determine situații complexe care pot genera nereguli și pot complica și mai mult sarcina autorităților de management. În sfârșit, Comitetul reamintește că nivelurile de cofinanțare în funcție de axă trebuie să fie definite la nivelul fiecărui program operațional, astfel încât să fie adaptate obiectivelor prioritare luate în considerare;

| 57. | se opune propunerii de constituire a unei rezerve de performanță, bazată pe obiectivele Strategiei Europa 2020, ale cărei criterii obiective de atribuire par greu de definit. O astfel de rezervă de performanță ar putea avantaja regiunile cele mai performante, fără a lua în considerare eforturile depuse de anumite regiuni care nu dispun întotdeauna de condiții favorabile din punct de vedere teritorial, economic sau social, și fără a lua în considerare natura anumitor soluții, în speță soluțiile integrate complexe, care necesită o pregătire îndelungată. O rezervă de performanță ar putea duce la stabilirea unor obiective cu ambiții modeste de către statele membre. Pe de altă parte, Comitetul consideră că instituirea unei rezerve de performanță, fie la nivel comunitar, fie național, nu reprezintă o garanție pentru creșterea eficienței investițiilor. În schimb, Comitetul ar putea sprijini crearea unei rezerve de flexibilitate, independentă de criteriile de performanță, care să se bazeze pe credite dezangajate automat în cursul perioadei de programare și care să urmărească:






  — | fie finanțarea inițiativelor experimentale în materie de creștere inteligentă, durabilă sau incluzivă; |
| --- | --- | --- |

57.

se opune propunerii de constituire a unei rezerve de performanță, bazată pe obiectivele Strategiei Europa 2020, ale cărei criterii obiective de atribuire par greu de definit. O astfel de rezervă de performanță ar putea avantaja regiunile cele mai performante, fără a lua în considerare eforturile depuse de anumite regiuni care nu dispun întotdeauna de condiții favorabile din punct de vedere teritorial, economic sau social, și fără a lua în considerare natura anumitor soluții, în speță soluțiile integrate complexe, care necesită o pregătire îndelungată. O rezervă de performanță ar putea duce la stabilirea unor obiective cu ambiții modeste de către statele membre. Pe de altă parte, Comitetul consideră că instituirea unei rezerve de performanță, fie la nivel comunitar, fie național, nu reprezintă o garanție pentru creșterea eficienței investițiilor. În schimb, Comitetul ar putea sprijini crearea unei rezerve de flexibilitate, independentă de criteriile de performanță, care să se bazeze pe credite dezangajate automat în cursul perioadei de programare și care să urmărească:

—

fie finanțarea inițiativelor experimentale în materie de creștere inteligentă, durabilă sau incluzivă;

| — | fie apelul la fonduri structurale într-o situație de criză economică, socială sau ecologică, care să justifice accesarea Fondului de ajustare la globalizare și a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

fie apelul la fonduri structurale într-o situație de criză economică, socială sau ecologică, care să justifice accesarea Fondului de ajustare la globalizare și a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene;

| 58. | este de acord cu necesitatea de a institui noi forme de condiționalități financiare (așa-zis interne), în funcție de rezultate, considerând totodată indispensabilă, pentru garantarea unei puneri în aplicare coerente a sistemului condiționalității structurale, definirea criteriilor – generale, echitabile, proporționale și întemeiate pe principiul tratamentului egal – pe baza cărora va fi posibil să se stabilească în mod clar dacă o condiție dată este îndeplinită. Cuantificarea obiectivelor trebuie utilizată pentru gestionarea strategică a programelor, fără a genera costuri suplimentare disproporționate. Definită cu ajutorul unui număr limitat de indicatori de realizare și de rezultate, această cuantificare permite măsurarea progreselor înregistrate în raport cu situația de plecare și a realizării obiectivelor care urmăresc concretizarea axelor prioritare. Dacă rezultatele scontate nu sunt atinse în întregime, nu trebuie aplicate sancțiuni. Așa cum au amintit miniștrii responsabili cu politica de coeziune, reuniți la Liège în zilele de 22 și 23 noiembrie 2010, în prezent sunt în vigoare condiționalități importante, care și-au dovedit eficiența. Este vorba mai ales de regula dezangajării automate, de regulile de închidere, de aprobarea sistemelor de control și audit, de principiile de adiționalitate și cofinanțare etc. Prin urmare, aceste condiționalități interne vor putea fi continuate și îmbunătățite; |
| --- | --- |

58.

este de acord cu necesitatea de a institui noi forme de condiționalități financiare (așa-zis interne), în funcție de rezultate, considerând totodată indispensabilă, pentru garantarea unei puneri în aplicare coerente a sistemului condiționalității structurale, definirea criteriilor – generale, echitabile, proporționale și întemeiate pe principiul tratamentului egal – pe baza cărora va fi posibil să se stabilească în mod clar dacă o condiție dată este îndeplinită. Cuantificarea obiectivelor trebuie utilizată pentru gestionarea strategică a programelor, fără a genera costuri suplimentare disproporționate. Definită cu ajutorul unui număr limitat de indicatori de realizare și de rezultate, această cuantificare permite măsurarea progreselor înregistrate în raport cu situația de plecare și a realizării obiectivelor care urmăresc concretizarea axelor prioritare. Dacă rezultatele scontate nu sunt atinse în întregime, nu trebuie aplicate sancțiuni. Așa cum au amintit miniștrii responsabili cu politica de coeziune, reuniți la Liège în zilele de 22 și 23 noiembrie 2010, în prezent sunt în vigoare condiționalități importante, care și-au dovedit eficiența. Este vorba mai ales de regula dezangajării automate, de regulile de închidere, de aprobarea sistemelor de control și audit, de principiile de adiționalitate și cofinanțare etc. Prin urmare, aceste condiționalități interne vor putea fi continuate și îmbunătățite;

| 59. | reamintește că participarea în contrapartidă a autorităților locale și regionale, cu respectarea principiului cofinanțării, conferă Comitetului Regiunilor întreaga legitimitate de a participa la dialogul constructiv dorit de Comisia Europeană, în vederea aprofundării diverselor modalități de condiționalitate menționate în cel de-al cincilea Raport privind coeziunea, în cadrul unui grup operativ („task force”) privind condiționalitatea, alături de statele membre și de Parlamentul European; |
| --- | --- |

59.

reamintește că participarea în contrapartidă a autorităților locale și regionale, cu respectarea principiului cofinanțării, conferă Comitetului Regiunilor întreaga legitimitate de a participa la dialogul constructiv dorit de Comisia Europeană, în vederea aprofundării diverselor modalități de condiționalitate menționate în cel de-al cincilea Raport privind coeziunea, în cadrul unui grup operativ („task force”) privind condiționalitatea, alături de statele membre și de Parlamentul European;

Evaluare și rezultate așteptate

| 60. | sprijină propunerea Comisiei Europene de a se orienta mai mult spre rezultate, utilizând obiective și indicatori de rezultat clari și cuantificabili, stabiliți ex-ante în funcție de obiectivele specifice fiecărei regiuni. Cu toate acestea, trage un semnal de alarmă referitor la tentația ca evaluarea performanțelor de către Comisie să se facă doar în funcție de progresele înregistrate în materializarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. În acest sens, Comitetul reamintește că perioada de programare 2007-2013 a reprezentat deja un progres în materie, prin implementarea unei evaluări ex-ante, in itinere și ex-post, al cărei bilanț trebuie făcut înainte de a se opta pentru această soluție; |
| --- | --- |

60.

sprijină propunerea Comisiei Europene de a se orienta mai mult spre rezultate, utilizând obiective și indicatori de rezultat clari și cuantificabili, stabiliți ex-ante în funcție de obiectivele specifice fiecărei regiuni. Cu toate acestea, trage un semnal de alarmă referitor la tentația ca evaluarea performanțelor de către Comisie să se facă doar în funcție de progresele înregistrate în materializarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. În acest sens, Comitetul reamintește că perioada de programare 2007-2013 a reprezentat deja un progres în materie, prin implementarea unei evaluări ex-ante, in itinere și ex-post, al cărei bilanț trebuie făcut înainte de a se opta pentru această soluție;

| 61. | sprijină utilizarea unui număr limitat de indicatori comuni, în legătură cu obiectivele de coeziune economică, socială și teritorială și cu obiectivele Strategiei Europa 2020, pentru a permite Comisiei Europene să facă o evaluare globală și continuă a întregii perioade de programare. Cu toate acestea, cei mai mulți indicatori vor trebui stabiliți la nivel regional, în funcție de specificul teritorial al fiecărei regiuni și de axele prioritare luate în considerare. Aceștia vor trebui, totodată, să reflecte necesitatea unei soluții propuse pentru dezvoltarea teritorială; |
| --- | --- |

61.

sprijină utilizarea unui număr limitat de indicatori comuni, în legătură cu obiectivele de coeziune economică, socială și teritorială și cu obiectivele Strategiei Europa 2020, pentru a permite Comisiei Europene să facă o evaluare globală și continuă a întregii perioade de programare. Cu toate acestea, cei mai mulți indicatori vor trebui stabiliți la nivel regional, în funcție de specificul teritorial al fiecărei regiuni și de axele prioritare luate în considerare. Aceștia vor trebui, totodată, să reflecte necesitatea unei soluții propuse pentru dezvoltarea teritorială;

Instrumente de inginerie financiară

| 62. | sprijină utilizarea instrumentelor de inginerie financiară, pentru a spori efectul de pârghie al fondurilor comunitare. Regretă totuși că Comisia aplică restricții tematice pentru a stabili dreptul la ajutoare și consideră absolut necesar ca statele membre să aibă libertatea de a decide la ce nivel (național, regional) vor fi utilizate cu mai multă eficiență instrumentele financiare. Totuși, punerea în aplicare a acestor instrumente va trebui simplificată și explicitată, pentru:






  — | a facilita participarea BEI și a altor organisme bancare active la nivel național, regional sau local; |
| --- | --- | --- |

62.

sprijină utilizarea instrumentelor de inginerie financiară, pentru a spori efectul de pârghie al fondurilor comunitare. Regretă totuși că Comisia aplică restricții tematice pentru a stabili dreptul la ajutoare și consideră absolut necesar ca statele membre să aibă libertatea de a decide la ce nivel (național, regional) vor fi utilizate cu mai multă eficiență instrumentele financiare. Totuși, punerea în aplicare a acestor instrumente va trebui simplificată și explicitată, pentru:

—

a facilita participarea BEI și a altor organisme bancare active la nivel național, regional sau local;

| — | a încuraja autoritățile locale și regionale să utilizeze mai mult aceste instrumente și să asigure implementarea lor; |
| --- | --- |

—

a încuraja autoritățile locale și regionale să utilizeze mai mult aceste instrumente și să asigure implementarea lor;

| — | a satisface necesitățile tuturor regiunilor, mari și mici, deoarece instrumentele existente sunt concepute doar pentru acțiuni la scară mare; |
| --- | --- |

—

a satisface necesitățile tuturor regiunilor, mari și mici, deoarece instrumentele existente sunt concepute doar pentru acțiuni la scară mare;

| 63. | consideră că propunerea Comisiei Europene de canalizare a sprijinului financiar către întreprinderi, în principal prin instrumente de inginerie financiară (utilizând în același timp subvențiile pentru a cofinanța programe de asistență orientate către inovare, protecția mediului etc.), ridică semne de întrebare. Asistența acordată întreprinderilor în cadrul politicii de coeziune nu poate avea loc doar prin intermediul ingineriei financiare. Aceasta nu înlătură nevoia de subvenții, deoarece nu toate activitățile pot fi finanțate prin împrumuturi, așa cum nu toate organismele pot realiza proiecte finanțate prin împrumuturi. Criza a arătat că, în perioadele de recesiune, instrumentele bazate pe piață nu sunt operaționale. Autoritățile locale și regionale sunt cele care ar trebui să aleagă tipul de asistență cel mai potrivit, în funcție de baza economică și antreprenorială a fiecărei regiuni și în legătură cu politica de concurență și mai ales cu ajutoarele regionale; |
| --- | --- |

63.

consideră că propunerea Comisiei Europene de canalizare a sprijinului financiar către întreprinderi, în principal prin instrumente de inginerie financiară (utilizând în același timp subvențiile pentru a cofinanța programe de asistență orientate către inovare, protecția mediului etc.), ridică semne de întrebare. Asistența acordată întreprinderilor în cadrul politicii de coeziune nu poate avea loc doar prin intermediul ingineriei financiare. Aceasta nu înlătură nevoia de subvenții, deoarece nu toate activitățile pot fi finanțate prin împrumuturi, așa cum nu toate organismele pot realiza proiecte finanțate prin împrumuturi. Criza a arătat că, în perioadele de recesiune, instrumentele bazate pe piață nu sunt operaționale. Autoritățile locale și regionale sunt cele care ar trebui să aleagă tipul de asistență cel mai potrivit, în funcție de baza economică și antreprenorială a fiecărei regiuni și în legătură cu politica de concurență și mai ales cu ajutoarele regionale;

Simplificare

| 64. | se opune oricărei modificări substanțiale a sistemului actual de gestionare a fondurilor structurale, așa cum propune Comisia Europeană în cadrul reformării regulamentului financiar. Ca atare, Comitetul invită Comisia Europeană să mențină actualul sistem, care începe să dea roade în ceea ce privește reducerea numărului de erori și de nereguli și căruia i se vor putea aduce îmbunătățirile și simplificările necesare; |
| --- | --- |

64.

se opune oricărei modificări substanțiale a sistemului actual de gestionare a fondurilor structurale, așa cum propune Comisia Europeană în cadrul reformării regulamentului financiar. Ca atare, Comitetul invită Comisia Europeană să mențină actualul sistem, care începe să dea roade în ceea ce privește reducerea numărului de erori și de nereguli și căruia i se vor putea aduce îmbunătățirile și simplificările necesare;

| 65. | subliniază că eficiența și îmbunătățirea politicii de coeziune presupun atingerea unui echilibru între simplitatea și eficiența procedurilor și a gestiunii financiare, pentru a face politica de coeziune mai ușor de aplicat pentru utilizatori și mai transparentă. Recunoașterea competenței depline a regiunilor în materie de gestionare și control al programelor operaționale regionale reprezintă unul din aceste elemente de echilibru. Pe de altă parte, Comitetul Regiunilor ar trebui să poată propune soluții care să simplifice și mai mult regulile de utilizare a fondurilor de către autoritățile de management și de obținere de către beneficiari a finanțărilor, invitând de asemenea Comisia Europeană să reflecteze în continuare la procesul de simplificare, pentru a putea reduce mai ales termenele de rambursare pentru beneficiari; |
| --- | --- |

65.

subliniază că eficiența și îmbunătățirea politicii de coeziune presupun atingerea unui echilibru între simplitatea și eficiența procedurilor și a gestiunii financiare, pentru a face politica de coeziune mai ușor de aplicat pentru utilizatori și mai transparentă. Recunoașterea competenței depline a regiunilor în materie de gestionare și control al programelor operaționale regionale reprezintă unul din aceste elemente de echilibru. Pe de altă parte, Comitetul Regiunilor ar trebui să poată propune soluții care să simplifice și mai mult regulile de utilizare a fondurilor de către autoritățile de management și de obținere de către beneficiari a finanțărilor, invitând de asemenea Comisia Europeană să reflecteze în continuare la procesul de simplificare, pentru a putea reduce mai ales termenele de rambursare pentru beneficiari;

| 66. | încurajează Comisia Europeană să recurgă la metode simplificate de rambursare a beneficiarilor prin intermediul forfetării costurilor, atât pentru FEDER, cât și pentru FSE, solicitând statelor membre să sprijine autoritățile locale și regionale în implementarea rapidă a acestor dispoziții care vor contribui, pe de altă parte, la concentrarea programelor asupra rezultatelor așteptate; |
| --- | --- |

66.

încurajează Comisia Europeană să recurgă la metode simplificate de rambursare a beneficiarilor prin intermediul forfetării costurilor, atât pentru FEDER, cât și pentru FSE, solicitând statelor membre să sprijine autoritățile locale și regionale în implementarea rapidă a acestor dispoziții care vor contribui, pe de altă parte, la concentrarea programelor asupra rezultatelor așteptate;

| 67. | ar aprecia o revizuire a procedurilor privind programele de cooperare teritorială care să vizeze stabilirea de reguli comune tuturor programelor, astfel încât în cazul partenerilor să se poată aplica procedurile de audit acceptate la nivel național, eliminând astfel nevoia verificării de către partenerii principali a auditurilor care provin din alte state membre; |
| --- | --- |

67.

ar aprecia o revizuire a procedurilor privind programele de cooperare teritorială care să vizeze stabilirea de reguli comune tuturor programelor, astfel încât în cazul partenerilor să se poată aplica procedurile de audit acceptate la nivel național, eliminând astfel nevoia verificării de către partenerii principali a auditurilor care provin din alte state membre;

| 68. | atrage atenția Comisiei Europene în legătura cu propunerea acesteia de instituire a declarațiilor de asigurare, contractate între autoritățile de management și Curtea de Conturi. Această propunere nu trebuie să contribuie la împovărarea autorităților locale și regionale sub aspectul regulilor de control și audit și la deresponsabilizarea Comisiei Europene în ceea ce privește rolul său de interpretare și de sprijin în materie; |
| --- | --- |

68.

atrage atenția Comisiei Europene în legătura cu propunerea acesteia de instituire a declarațiilor de asigurare, contractate între autoritățile de management și Curtea de Conturi. Această propunere nu trebuie să contribuie la împovărarea autorităților locale și regionale sub aspectul regulilor de control și audit și la deresponsabilizarea Comisiei Europene în ceea ce privește rolul său de interpretare și de sprijin în materie;

| 69. | subliniază faptul că activitățile de control financiar și practicile de audit trebuie să se bazeze în mod clar pe respectarea reglementărilor și trebuie să fie proporționale; Comitetul se opune ferm procesului de „reglementare ocultă”, prin care autoritățile de management sunt „încurajate” să elaboreze programe de evaluare, chiar dacă nu există nicio obligație în acest sens, iar listele standard de verificare utilizate de auditori și furnizate de Comitetul de coordonare a fondurilor conțin elemente care nu se regăsesc în regulamentele UE și nici nu sunt impuse de legislația națională; |
| --- | --- |

69.

subliniază faptul că activitățile de control financiar și practicile de audit trebuie să se bazeze în mod clar pe respectarea reglementărilor și trebuie să fie proporționale; Comitetul se opune ferm procesului de „reglementare ocultă”, prin care autoritățile de management sunt „încurajate” să elaboreze programe de evaluare, chiar dacă nu există nicio obligație în acest sens, iar listele standard de verificare utilizate de auditori și furnizate de Comitetul de coordonare a fondurilor conțin elemente care nu se regăsesc în regulamentele UE și nici nu sunt impuse de legislația națională;

| 70. | salută propunerea Comisiei Europene de a excepta primul an de programare de la regula dezangajării automate, dorind ca această exceptare să fie justificată abia la încheierea programului operațional. Această dispoziție va permite recuperarea întârzierilor înregistrate la începutul perioadei de programare. Cu toate acestea, Comisia Europeană și statele membre vor trebui să se asigure că adoptarea programelor operaționale va avea loc într-un stadiu cât mai timpuriu, pentru a reduce riscurile de întârziere la începutul perioadei; |
| --- | --- |

70.

salută propunerea Comisiei Europene de a excepta primul an de programare de la regula dezangajării automate, dorind ca această exceptare să fie justificată abia la încheierea programului operațional. Această dispoziție va permite recuperarea întârzierilor înregistrate la începutul perioadei de programare. Cu toate acestea, Comisia Europeană și statele membre vor trebui să se asigure că adoptarea programelor operaționale va avea loc într-un stadiu cât mai timpuriu, pentru a reduce riscurile de întârziere la începutul perioadei;

| 71. | regretă lipsa unei propuneri a Comisiei Europene destinată simplificării procedurilor referitoare la proiectele generatoare de venituri, al căror mod de calculare foarte complicat este contraproductiv, descurajându-i pe potențialii susținători de proiecte. Pe de altă parte, Comitetul încurajează Comisia Europeană să simplifice și să accelereze sistemul de aprobare a marilor proiecte; |
| --- | --- |

71.

regretă lipsa unei propuneri a Comisiei Europene destinată simplificării procedurilor referitoare la proiectele generatoare de venituri, al căror mod de calculare foarte complicat este contraproductiv, descurajându-i pe potențialii susținători de proiecte. Pe de altă parte, Comitetul încurajează Comisia Europeană să simplifice și să accelereze sistemul de aprobare a marilor proiecte;

| 72. | sprijină armonizarea normelor privind eligibilitatea cheltuielilor între domeniile de acțiune, instrumentele financiare și fonduri, prin prevederi detaliate incluse în cadrul strategic comun și punerea în aplicare a prevederilor legale ce decurg direct din acesta, pentru a simplifica procedurile de punere în aplicare și a reduce la minimum riscul apariției unor nereguli. Cu toate acestea, va trebui să se asigure participarea deplină a autorităților locale și regionale la stabilirea – împreună cu statele membre – a acestor reguli de eligibilitate, pentru a putea garanta interpretarea comună corectă și aplicarea normelor europene la nivel național și regional. |
| --- | --- |

72.

sprijină armonizarea normelor privind eligibilitatea cheltuielilor între domeniile de acțiune, instrumentele financiare și fonduri, prin prevederi detaliate incluse în cadrul strategic comun și punerea în aplicare a prevederilor legale ce decurg direct din acesta, pentru a simplifica procedurile de punere în aplicare și a reduce la minimum riscul apariției unor nereguli. Cu toate acestea, va trebui să se asigure participarea deplină a autorităților locale și regionale la stabilirea – împreună cu statele membre – a acestor reguli de eligibilitate, pentru a putea garanta interpretarea comună corectă și aplicarea normelor europene la nivel național și regional.

Bruxelles, 1 aprilie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Observatorul în rețea al amenajării teritoriului European (ESPON/ORATE).

1

(2)  Cf. Avizul privind viitorul Fondului Social European după 2013 - CdR 370/2010 [raportor: dna Catiuscia MARINI; (IT-PSE)].

2

(3)  Reuniunea ministerială informală desfășurată la Liège, la 22 și 23 noiembrie 2010.

3

(4)  Cf. articolul 8 (privind dezvoltarea urbană durabilă) din Regulamentul (CE) nr. 1080/2006.

4

(5)  Cf. Avizul din proprie inițiativă al CoR „O strategie pentru zona geografică Marea Nordului – Canalul Mânecii” – CdR 99/2010 fin [raportor: dl Hermann KUHN, (DE-PSE)].

5

(6)  Cf. Avizul din proprie inițiativă pe tema „Noi perspective pentru revizuirea Regulamentului privind GECT” – CdR 100/2010 rev.3 [raportor: dl Alberto NÚÑEZ FEIJÓO, (ES-PPE)].

6

(7)  Cf. articolul 174 din TFUE: „[...]zonelor rurale, zonelor afectate de tranziția industrială, precum și regiunilor afectate de un handicap natural și demografic grav și permanent, cum ar fi regiunile cele mai nordice cu densitate foarte scăzută a populației, precum și regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase”.

7

(8)  Programul RURBACT ar urma să se bazeze pe evoluția și consolidarea Programului URBACT, plecând de la experiența rețelei RURACT, astfel încât să țină seama în mai mare măsură de legătura dintre dimensiunile urbane și rurale.

8

(9)  A se vedea, cu titlu de exemplu, modul în care este luată în considerare coeziunea teritorială în cadrul abordării integrate a programării fondurilor structurale în Italia, în cursul perioadei 2000-2006. Aceste proiecte teritoriale integrate acoperă șapte regiuni NUTS II și sunt puse în practică la nivel subregional.

9

(10)  A se vedea, ca exemplu, grupurile de acțiune locală din cadrul programului LEADER+.

10

(11)  Cf. Avizul Comitetului Regiunilor referitor la Cartea verde privind coeziunea teritorială [raportor: dl Jean-Yves LE DRIAN, (FR-PSE)], CdR 274/2008 fin.

11

(12)  Identificarea autorităților locale și regionale semnatare trebuie făcută la nivelul fiecărui stat membru, în funcție de distribuția competențelor subnaționale.

12

(13)  Ar putea fi vorba de o formațiune specială – destinată politicii de coeziune – sau de ședințe ale Consiliului Afaceri Generale consacrate politicii de coeziune, în prezența miniștrilor responsabili cu politica de coeziune.

13

(14)  Avizul CoR din 1 decembrie 2010: „Consolidarea coordonării politicilor economice”, raportor: dl TATSIS (EL-PPE), CdR 224/2010 fin, precum și Rezoluția CoR privind prioritățile pentru anul 2011, adoptată la 2 decembrie 2010, CdR 361/2010 fin (în special pct. 10).

14

---

| 7.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/45 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/45

---

Avizul prospectiv al Comitetului Regiunilor privind viitorul Fondului social european după 2013

2011/C 166/08

COMITETUL REGIUNILOR

| — | recomandă hotărât ca FSE să își păstreze caracterul de fond structural și speră într-o consolidare a dimensiunii teritoriale în etapa elaborării și punerii în aplicare a programelor operaționale intersectoriale, inclusiv cele legate de cooperare; |
| --- | --- |

—

recomandă hotărât ca FSE să își păstreze caracterul de fond structural și speră într-o consolidare a dimensiunii teritoriale în etapa elaborării și punerii în aplicare a programelor operaționale intersectoriale, inclusiv cele legate de cooperare;

| — | observă cu interes că cel de-al cincilea Raport privind coeziunea face referire la potențialul inovator al inițiativelor locale, fiind gata să sprijine întru totul ideea ca FSE să devină parte integrantă a modelului de dezvoltare locală propus în acest raport; |
| --- | --- |

—

observă cu interes că cel de-al cincilea Raport privind coeziunea face referire la potențialul inovator al inițiativelor locale, fiind gata să sprijine întru totul ideea ca FSE să devină parte integrantă a modelului de dezvoltare locală propus în acest raport;

| — | consideră că obiectivele principale ale FSE trebuie să fie în continuare îmbunătățirea posibilităților de inserție profesională prin ocuparea forței de muncă și printr-o funcționare eficientă a piețelor muncii, dobândirea de noi calificări și dezvoltarea capitalului uman, acordarea sprijinului necesar lucrătorilor, pentru ca aceștia să nu-și piardă locul de muncă, precum și susținerea inovării, a spiritului antreprenorial și a reformelor în domeniul educației și formării profesionale; |
| --- | --- |

—

consideră că obiectivele principale ale FSE trebuie să fie în continuare îmbunătățirea posibilităților de inserție profesională prin ocuparea forței de muncă și printr-o funcționare eficientă a piețelor muncii, dobândirea de noi calificări și dezvoltarea capitalului uman, acordarea sprijinului necesar lucrătorilor, pentru ca aceștia să nu-și piardă locul de muncă, precum și susținerea inovării, a spiritului antreprenorial și a reformelor în domeniul educației și formării profesionale;

| — | subliniază cu hotărâre că FSE trebuie să acorde o atenție specială priorităților orizontale, precum incluziunea socială a persoanelor și grupurilor dezavantajate și combaterea discriminării pe criterii de gen și vârstă, insistând mai ales asupra obiectivului egalității de gen, de șanse, de tratament și retribuire la locul de muncă (gender pay gap) a femeilor; |
| --- | --- |

—

subliniază cu hotărâre că FSE trebuie să acorde o atenție specială priorităților orizontale, precum incluziunea socială a persoanelor și grupurilor dezavantajate și combaterea discriminării pe criterii de gen și vârstă, insistând mai ales asupra obiectivului egalității de gen, de șanse, de tratament și retribuire la locul de muncă (gender pay gap) a femeilor;

| — | consideră că instrumentele de protecție și susținere a veniturilor pot constitui un domeniu de intervenție a FSE dacă sunt asociate cu intervențiile de politică activă a muncii. Comitetul consideră într-adevăr că utilizarea amortizorilor sociali trebuie să rămână în continuare în sarcina statelor membre, în măsura în care acceptarea unor astfel de intervenții ar risca să abată FSE de la scopurile sale și să-i limiteze eficiența, prin concentrarea acestuia asupra unor intervenții cu caracter de urgență, și nu de perspectivă; |
| --- | --- |

—

consideră că instrumentele de protecție și susținere a veniturilor pot constitui un domeniu de intervenție a FSE dacă sunt asociate cu intervențiile de politică activă a muncii. Comitetul consideră într-adevăr că utilizarea amortizorilor sociali trebuie să rămână în continuare în sarcina statelor membre, în măsura în care acceptarea unor astfel de intervenții ar risca să abată FSE de la scopurile sale și să-i limiteze eficiența, prin concentrarea acestuia asupra unor intervenții cu caracter de urgență, și nu de perspectivă;

| — | atrage atenția asupra situației critice a comunităților de romi, care sunt afectate nu numai de excluziunea socială și economică, ci și de segregația spațială și de condițiile de viață sub medie; această problemă trebuie rezolvată prin utilizarea la nivel local și regional a unor instrumente europene. |
| --- | --- |

—

atrage atenția asupra situației critice a comunităților de romi, care sunt afectate nu numai de excluziunea socială și economică, ci și de segregația spațială și de condițiile de viață sub medie; această problemă trebuie rezolvată prin utilizarea la nivel local și regional a unor instrumente europene.

| Raportor | dna Catiuscia MARINI (IT-PSE), președinta Consiliului Regional Umbria |
| --- | --- |

Raportor

dna Catiuscia MARINI (IT-PSE), președinta Consiliului Regional Umbria

I.   OBSERVAȚII GENERALE

COMITETUL REGIUNILOR

Identitatea, finalitatea și legitimitatea politicii de coeziune după 2013

| 1. | împărtășește ideea Comisiei Europene, formulată în al cincilea Raport privind coeziunea (1), referitoare la o politică de coeziune adresată tuturor regiunilor europene, urmărind atât promovarea unei dezvoltări armonioase a Uniunii și redresarea regiunilor aflate în urmă sub aspectul dezvoltării (lagging behind), cărora să le dedice majoritatea resurselor, cât și sprijinirea competitivității regiunilor avansate, prin combaterea abordărilor particularizante care, pentru că urmăresc interesele propriului teritoriu/propriei țări, riscă să genereze efecte negative, în dauna altora (beggar your neighbour); |
| --- | --- |

1.

împărtășește ideea Comisiei Europene, formulată în al cincilea Raport privind coeziunea (1), referitoare la o politică de coeziune adresată tuturor regiunilor europene, urmărind atât promovarea unei dezvoltări armonioase a Uniunii și redresarea regiunilor aflate în urmă sub aspectul dezvoltării (lagging behind), cărora să le dedice majoritatea resurselor, cât și sprijinirea competitivității regiunilor avansate, prin combaterea abordărilor particularizante care, pentru că urmăresc interesele propriului teritoriu/propriei țări, riscă să genereze efecte negative, în dauna altora (beggar your neighbour);

| 2. | consideră așadar indispensabilă o strategie bine definită din punct de vedere teritorial, care să fie văzută ca o completare necesară a pieței unice, inclusiv pentru a combate posibilele efecte de amplificare a dezechilibrelor teritoriale, și care să urmărească obiective de dezvoltare economică și de incluziune socială. De asemenea, consideră necesară garantarea coerenței și a unei abordări integrate a obiectivelor politicii de coeziune, mai degrabă decât promovarea fiecăruia în parte, făcând totuși deosebire, în mod clar și explicit, între măsurile respective; |
| --- | --- |

2.

consideră așadar indispensabilă o strategie bine definită din punct de vedere teritorial, care să fie văzută ca o completare necesară a pieței unice, inclusiv pentru a combate posibilele efecte de amplificare a dezechilibrelor teritoriale, și care să urmărească obiective de dezvoltare economică și de incluziune socială. De asemenea, consideră necesară garantarea coerenței și a unei abordări integrate a obiectivelor politicii de coeziune, mai degrabă decât promovarea fiecăruia în parte, făcând totuși deosebire, în mod clar și explicit, între măsurile respective;

| 3. | recomandă ca politica de coeziune să își afirme legitimitatea și vizibilitatea în ochii cetățenilor europeni, orientându-se din ce în ce mai mult asupra unor rezultate măsurabile, punând pe deplin în aplicare conceptul de responsabilitate (accountability) și evitând abordările de tipul „universal valabil” (one size fits all), cu soluții birocratice preconcepute, pentru a lăsa loc proceselor de învățare la nivel local și modalităților de punere în aplicare adaptate trăsăturilor teritoriale specifice și, totodată, vizând punerea în aplicare a coeziunii teritoriale, noul obiectiv politic consfințit de Tratatul de la Lisabona (2). |
| --- | --- |

3.

recomandă ca politica de coeziune să își afirme legitimitatea și vizibilitatea în ochii cetățenilor europeni, orientându-se din ce în ce mai mult asupra unor rezultate măsurabile, punând pe deplin în aplicare conceptul de responsabilitate (accountability) și evitând abordările de tipul „universal valabil” (one size fits all), cu soluții birocratice preconcepute, pentru a lăsa loc proceselor de învățare la nivel local și modalităților de punere în aplicare adaptate trăsăturilor teritoriale specifice și, totodată, vizând punerea în aplicare a coeziunii teritoriale, noul obiectiv politic consfințit de Tratatul de la Lisabona (2).

| 4. | consideră de o importanță esențială, dacă se dorește ca intervențiile să aibă semnificație, alocarea de resurse financiare consistente, astfel încât să se atingă un prag minim de disponibilitate și în regiunile care nu înregistrează neapărat un decalaj de dezvoltare în termeni de medii statistice, dar care se confruntă totuși adesea cu provocări care țin de coeziunea internă, din cauza unor „pungi” de sărăcie și de subdezvoltare. |
| --- | --- |

4.

consideră de o importanță esențială, dacă se dorește ca intervențiile să aibă semnificație, alocarea de resurse financiare consistente, astfel încât să se atingă un prag minim de disponibilitate și în regiunile care nu înregistrează neapărat un decalaj de dezvoltare în termeni de medii statistice, dar care se confruntă totuși adesea cu provocări care țin de coeziunea internă, din cauza unor „pungi” de sărăcie și de subdezvoltare.

| 5. | solicită integrarea fondului de ajustare la globalizare în bugetul Uniunii, în special în vederea accelerării mobilizării resurselor; |
| --- | --- |

5.

solicită integrarea fondului de ajustare la globalizare în bugetul Uniunii, în special în vederea accelerării mobilizării resurselor;

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

Politica de coeziune și obiectivele Strategiei Europa 2020

| 6. | consideră că politica de coeziune și Strategia Europa 2020 trebuie să fie coordonate și compatibile, să identifice domeniile care să beneficieze de susținere directă, aspectele reciproce și pe cele complementare, menținând autonomia politicii de coeziune, după cum prevede Tratatul (3), și valorificând totodată componentele prin care aceasta poate contribui la succesul Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

6.

consideră că politica de coeziune și Strategia Europa 2020 trebuie să fie coordonate și compatibile, să identifice domeniile care să beneficieze de susținere directă, aspectele reciproce și pe cele complementare, menținând autonomia politicii de coeziune, după cum prevede Tratatul (3), și valorificând totodată componentele prin care aceasta poate contribui la succesul Strategiei Europa 2020;

| 7. | subliniază hotărât că, pentru îndeplinirea acestor obiective, o importanță fundamentală o are rolul guvernelor regionale și locale, care reprezintă nivelul ideal pentru definirea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii Europene, conform unei strategii pe termen lung al cărei scop este combaterea utilizării insuficiente a resurselor și a excluziunii sociale din anumite locuri, prin acțiuni punctuale suplimentare și printr-o guvernanță pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

7.

subliniază hotărât că, pentru îndeplinirea acestor obiective, o importanță fundamentală o are rolul guvernelor regionale și locale, care reprezintă nivelul ideal pentru definirea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii Europene, conform unei strategii pe termen lung al cărei scop este combaterea utilizării insuficiente a resurselor și a excluziunii sociale din anumite locuri, prin acțiuni punctuale suplimentare și printr-o guvernanță pe mai multe niveluri;

| 8. | respinge orice alternativă de renaționalizare a politicilor de coeziune, precum și pe cele de concentrare sectorială, deoarece nu par apte să ofere un sprijin consecvent și funcțional Strategiei Europa 2020 și totodată intră în contradicție cu dimensiunea teritorială și a guvernanței pe mai multe niveluri. Aceasta întruchipează valorile pozitive ale mai bunei guvernanțe, promovate până în prezent de coeziune și care își găsesc fundamentul în Tratat. Îmbunătățirea guvernanței economice, alături de consolidarea coeziunii europene, ar constitui o contribuție determinantă la depășirea crizei economice (4). |
| --- | --- |

8.

respinge orice alternativă de renaționalizare a politicilor de coeziune, precum și pe cele de concentrare sectorială, deoarece nu par apte să ofere un sprijin consecvent și funcțional Strategiei Europa 2020 și totodată intră în contradicție cu dimensiunea teritorială și a guvernanței pe mai multe niveluri. Aceasta întruchipează valorile pozitive ale mai bunei guvernanțe, promovate până în prezent de coeziune și care își găsesc fundamentul în Tratat. Îmbunătățirea guvernanței economice, alături de consolidarea coeziunii europene, ar constitui o contribuție determinantă la depășirea crizei economice (4).

Rolul Fondului social european în cadrul politicii de coeziune

| 9. | consideră că FSE trebuie să-și urmeze neabătut obiectivele proprii, sus-menționate, în contextul politicii europene de coeziune, prin intermediul unor scheme programatice pe cât posibil organice și integrate, acordând atenția cuvenită dimensiunii teritoriale; în special acțiunile de calificare a capitalului uman, în scopul maximizării rezultatelor, trebuie incluse într-o politică de dezvoltare mai amplă și coordonate cu aceasta; |
| --- | --- |

9.

consideră că FSE trebuie să-și urmeze neabătut obiectivele proprii, sus-menționate, în contextul politicii europene de coeziune, prin intermediul unor scheme programatice pe cât posibil organice și integrate, acordând atenția cuvenită dimensiunii teritoriale; în special acțiunile de calificare a capitalului uman, în scopul maximizării rezultatelor, trebuie incluse într-o politică de dezvoltare mai amplă și coordonate cu aceasta;

| 10. | evidențiază faptul că, în urma crizei economice, a fost consolidat rolul FSE de instrument de neînlocuit în susținerea adaptării lucrătorilor și a întreprinderilor la mutațiile ciclului economic și ale piețelor, precum și pentru protejarea veniturilor celor afectați de recesiune, reafirmând așadar importanța urmăririi în continuare a acestor obiective. Întâmpină cu satisfacție și invocă totodată conceptul emis de Parlamentul European (5) și subliniat de CoR în Avizul privind viitorul politicii de coeziune
   (6), al unei strategii europene de coeziune orientată asupra ocupării forței de muncă și a incluziunii sociale, precum și al rolului crucial pe care îl joacă FSE în promovarea ocupării forței de muncă și în combaterea sărăciei, rol care a devenit încă mai important și mai necesar în situația actuală de criză economică. Caracterul multianual al FSE ca instrument s-a dovedit neprețuit pentru asigurarea stabilității necesare atât comunităților locale, cât și promotorilor de proiecte, mai ales în perioadele de criză a creditelor cu care se confruntă autoritățile locale. |
| --- | --- |

10.

evidențiază faptul că, în urma crizei economice, a fost consolidat rolul FSE de instrument de neînlocuit în susținerea adaptării lucrătorilor și a întreprinderilor la mutațiile ciclului economic și ale piețelor, precum și pentru protejarea veniturilor celor afectați de recesiune, reafirmând așadar importanța urmăririi în continuare a acestor obiective. Întâmpină cu satisfacție și invocă totodată conceptul emis de Parlamentul European (5) și subliniat de CoR în Avizul privind viitorul politicii de coeziune
   (6), al unei strategii europene de coeziune orientată asupra ocupării forței de muncă și a incluziunii sociale, precum și al rolului crucial pe care îl joacă FSE în promovarea ocupării forței de muncă și în combaterea sărăciei, rol care a devenit încă mai important și mai necesar în situația actuală de criză economică. Caracterul multianual al FSE ca instrument s-a dovedit neprețuit pentru asigurarea stabilității necesare atât comunităților locale, cât și promotorilor de proiecte, mai ales în perioadele de criză a creditelor cu care se confruntă autoritățile locale.

Valoarea adăugată a FSE în raport cu alte instrumente financiare naționale

| 11. | recomandă hotărât ca FSE să își păstreze caracterul de fond structural, subliniind că, în context european, el reprezintă în prezent o constantă a acțiunilor Uniunii, în măsura în care diversele țări, ale căror contexte legislative și financiare diferă, sunt în măsură, mulțumită operativității FSE, să realizeze acțiuni suplimentare, care nu sunt în mod obișnuit ori nu sunt suficient abordate de legislațiile naționale. Comitetul speră într-o consolidare a dimensiunii teritoriale în etapa elaborării și punerii în aplicare a programelor operaționale intersectoriale, inclusiv cele legate de cooperare; |
| --- | --- |

11.

recomandă hotărât ca FSE să își păstreze caracterul de fond structural, subliniind că, în context european, el reprezintă în prezent o constantă a acțiunilor Uniunii, în măsura în care diversele țări, ale căror contexte legislative și financiare diferă, sunt în măsură, mulțumită operativității FSE, să realizeze acțiuni suplimentare, care nu sunt în mod obișnuit ori nu sunt suficient abordate de legislațiile naționale. Comitetul speră într-o consolidare a dimensiunii teritoriale în etapa elaborării și punerii în aplicare a programelor operaționale intersectoriale, inclusiv cele legate de cooperare;

| 12. | evidențiază contribuții suplimentare relevante și specifice precum:






  • | o flexibilitate sporită în utilizarea resurselor FSE față de cele provenind din surse naționale de finanțare, care, de regulă, se subordonează unor scopuri bine definite. Această caracteristică a constituit un atu al FSE și ar trebui păstrată și pe parcursul noii perioade de programare; |
| --- | --- | --- |

12.

evidențiază contribuții suplimentare relevante și specifice precum:

•

o flexibilitate sporită în utilizarea resurselor FSE față de cele provenind din surse naționale de finanțare, care, de regulă, se subordonează unor scopuri bine definite. Această caracteristică a constituit un atu al FSE și ar trebui păstrată și pe parcursul noii perioade de programare;

| • | posibilitatea de a reforma sistemul de relații dintre educație, formare și muncă; |
| --- | --- |

•

posibilitatea de a reforma sistemul de relații dintre educație, formare și muncă;

| • | posibilitatea de a încuraja, pentru toate categoriile de lucrători, inclusiv pentru persoanele cu handicap, o adaptare continuă a competențelor, în special a celor de înalt nivel, care să faciliteze un rol activ al acestora în sistemul de producție, contribuind pe această cale în mod substanțial la incluziunea socială și la competitivitatea regiunilor europene; |
| --- | --- |

•

posibilitatea de a încuraja, pentru toate categoriile de lucrători, inclusiv pentru persoanele cu handicap, o adaptare continuă a competențelor, în special a celor de înalt nivel, care să faciliteze un rol activ al acestora în sistemul de producție, contribuind pe această cale în mod substanțial la incluziunea socială și la competitivitatea regiunilor europene;

| • | sprijinul FSE, și mai semnificativ în contextul actual de limitare și reducere a cheltuielilor publice naționale, pentru sectoarele educației și cercetării, este important pentru asigurarea unei activități considerabile de inovare care să facă apel la capacitățile și inițiativa forței de muncă; |
| --- | --- |

•

sprijinul FSE, și mai semnificativ în contextul actual de limitare și reducere a cheltuielilor publice naționale, pentru sectoarele educației și cercetării, este important pentru asigurarea unei activități considerabile de inovare care să facă apel la capacitățile și inițiativa forței de muncă;

| • | contribuția suplimentară, relevantă din punct de vedere calitativ, care decurge din compararea permanentă a diverselor experiențe naționale de utilizare a Fondului social european în contextul Strategiei Europa 2020, care permite realizarea unei evaluări comparative a sistemelor naționale și/sau regionale și locale, precum și a diverselor experimente; |
| --- | --- |

•

contribuția suplimentară, relevantă din punct de vedere calitativ, care decurge din compararea permanentă a diverselor experiențe naționale de utilizare a Fondului social european în contextul Strategiei Europa 2020, care permite realizarea unei evaluări comparative a sistemelor naționale și/sau regionale și locale, precum și a diverselor experimente;

| 13. | pune în evidență totodată importanța posibilității de a opera într-un cadru programatic multianual, având implicit certitudinea resurselor și a referințelor programatice. |
| --- | --- |

13.

pune în evidență totodată importanța posibilității de a opera într-un cadru programatic multianual, având implicit certitudinea resurselor și a referințelor programatice.

Misiuni prioritare ale FSE în contextul Strategiei Europa 2020

| 14. | subliniază că FSE contribuie la toate cele trei sectoare prioritare identificate în Strategia Europa 2020 (7), în special, la cele ale creșterii inteligente și creșterii favorabile incluziunii. Referitor la cele cinci obiective cuantificate, Fondul urmărește în mod direct creșterea ratei de ocupare a forței de muncă la 75 %, ca de altfel și – chiar dacă nu în mod direct – reducerea abandonului școlar timpuriu și reducerea în ansamblu a nivelului sărăciei prin intensificarea politicilor de incluziune socială
   (8). FSE va contribui la realizarea următoarelor „Orientări integrate Europa 2020”, formulate de Consiliul European (9): | Orientarea 7: îmbunătățirea participării pe piața forței de muncă și reducerea șomajului structural; |
| --- | --- | --- |

14.

subliniază că FSE contribuie la toate cele trei sectoare prioritare identificate în Strategia Europa 2020 (7), în special, la cele ale creșterii inteligente și creșterii favorabile incluziunii. Referitor la cele cinci obiective cuantificate, Fondul urmărește în mod direct creșterea ratei de ocupare a forței de muncă la 75 %, ca de altfel și – chiar dacă nu în mod direct – reducerea abandonului școlar timpuriu și reducerea în ansamblu a nivelului sărăciei prin intensificarea politicilor de incluziune socială
   (8). FSE va contribui la realizarea următoarelor „Orientări integrate Europa 2020”, formulate de Consiliul European (9):

Orientarea 7: îmbunătățirea participării pe piața forței de muncă și reducerea șomajului structural;

| | Orientarea 8: dezvoltarea unei forțe de muncă calificate care să răspundă nevoilor pieței forței de muncă, promovarea calității locurilor de muncă și a învățării de-a lungul vieții; |
| --- | --- |

Orientarea 8: dezvoltarea unei forțe de muncă calificate care să răspundă nevoilor pieței forței de muncă, promovarea calității locurilor de muncă și a învățării de-a lungul vieții;

| | Orientarea 9: îmbunătățirea performanței sistemelor de educație și formare la toate nivelurile și participarea sporită la învățământul terțiar; |
| --- | --- |

Orientarea 9: îmbunătățirea performanței sistemelor de educație și formare la toate nivelurile și participarea sporită la învățământul terțiar;

| | Orientarea 10: promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei. |
| --- | --- |

Orientarea 10: promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei.

| 15. | este preocupat mai ales de accentuarea fenomenelor de excluziune socială, în special a migranților, de scăderea valorii economice a muncii și, implicit, de înmulțirea cazurilor de „lucrători săraci” (working poors), subliniind riscul crescut de șomaj și, deci, sărăcia la care sunt expuse persoanele de peste 50 de ani, reducerea perspectivelor de angajare pentru persoanele cu handicap, creșterea inegalităților în distribuția veniturilor și extinderea, în același timp, a sărăciei relative și absolute. Comitetul consideră că agravarea condițiilor de privațiune economică îngrădește accesul la oportunități – nu numai materiale, ci și culturale și sociale – care reprezintă resurse fundamentale pentru dezvoltarea și realizarea deplină a potențialului individual, solicitând în acest sens un angajament ferm al FSE care să corespundă inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020 „O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă” și „Platforma europeană de combatere a sărăciei”; |
| --- | --- |

15.

este preocupat mai ales de accentuarea fenomenelor de excluziune socială, în special a migranților, de scăderea valorii economice a muncii și, implicit, de înmulțirea cazurilor de „lucrători săraci” (working poors), subliniind riscul crescut de șomaj și, deci, sărăcia la care sunt expuse persoanele de peste 50 de ani, reducerea perspectivelor de angajare pentru persoanele cu handicap, creșterea inegalităților în distribuția veniturilor și extinderea, în același timp, a sărăciei relative și absolute. Comitetul consideră că agravarea condițiilor de privațiune economică îngrădește accesul la oportunități – nu numai materiale, ci și culturale și sociale – care reprezintă resurse fundamentale pentru dezvoltarea și realizarea deplină a potențialului individual, solicitând în acest sens un angajament ferm al FSE care să corespundă inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020 „O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă” și „Platforma europeană de combatere a sărăciei”;

| 16. | atrage atenția asupra situației critice a comunităților de romi, care sunt afectate nu numai de excluziunea socială și economică, ci și de segregația spațială și de condițiile de viață sub medie; această problemă trebuie rezolvată prin utilizarea la nivel local și regional a unor instrumente europene; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra situației critice a comunităților de romi, care sunt afectate nu numai de excluziunea socială și economică, ci și de segregația spațială și de condițiile de viață sub medie; această problemă trebuie rezolvată prin utilizarea la nivel local și regional a unor instrumente europene;

| 17. | subliniază că, pe baza experienței dobândite în cursul actualei perioade de programare 2007-2013, având în vedere în special acțiunile întreprinse pe axa „incluziune socială” a programelor operaționale regionale (POR), și pe baza bunelor practici rezultate din punerea în aplicare a unor inițiative europene, va putea, de asemenea, să aibă o contribuție hotărâtoare în contextul priorității „creștere incluzivă” a Strategiei Europa 2020 (10); Comitetul observă cu interes că cel de-al cincilea Raport privind coeziunea face referire la potențialul inovator al inițiativelor locale, fiind gata să sprijine întru totul ideea ca FSE să devină parte integrantă a modelului de dezvoltare locală propus în acest raport. Ar fi util să se exploreze posibilitățile de utilizare mai largă a abordărilor pur „de jos în sus” – după modelul LEADER pentru programele de dezvoltare rurală, de exemplu – în care FSE ar putea juca un rol central; |
| --- | --- |

17.

subliniază că, pe baza experienței dobândite în cursul actualei perioade de programare 2007-2013, având în vedere în special acțiunile întreprinse pe axa „incluziune socială” a programelor operaționale regionale (POR), și pe baza bunelor practici rezultate din punerea în aplicare a unor inițiative europene, va putea, de asemenea, să aibă o contribuție hotărâtoare în contextul priorității „creștere incluzivă” a Strategiei Europa 2020 (10); Comitetul observă cu interes că cel de-al cincilea Raport privind coeziunea face referire la potențialul inovator al inițiativelor locale, fiind gata să sprijine întru totul ideea ca FSE să devină parte integrantă a modelului de dezvoltare locală propus în acest raport. Ar fi util să se exploreze posibilitățile de utilizare mai largă a abordărilor pur „de jos în sus” – după modelul LEADER pentru programele de dezvoltare rurală, de exemplu – în care FSE ar putea juca un rol central;

| 18. | consideră că obiectivele principale ale FSE trebuie să fie în continuare îmbunătățirea posibilităților de inserție profesională prin ocuparea forței de muncă și printr-o funcționare eficientă a piețelor muncii, dobândirea de noi calificări și dezvoltarea capitalului uman, acordarea sprijinului necesar lucrătorilor, pentru ca aceștia să nu-și piardă locul de muncă, precum și susținerea inovării, a spiritului antreprenorial și a reformelor în domeniul educației și formării profesionale; |
| --- | --- |

18.

consideră că obiectivele principale ale FSE trebuie să fie în continuare îmbunătățirea posibilităților de inserție profesională prin ocuparea forței de muncă și printr-o funcționare eficientă a piețelor muncii, dobândirea de noi calificări și dezvoltarea capitalului uman, acordarea sprijinului necesar lucrătorilor, pentru ca aceștia să nu-și piardă locul de muncă, precum și susținerea inovării, a spiritului antreprenorial și a reformelor în domeniul educației și formării profesionale;

| 19. | recunoaște necesitatea instituirii unui sistem coordonat de servicii pentru muncă, formare, de menținere a veniturilor și de servicii de conciliere care, potrivit principiilor europene ale flexicurității, să răspundă atât necesităților de flexibilitate ale pieței, cât și celor de securitate și ocupare ale lucrătorilor; |
| --- | --- |

19.

recunoaște necesitatea instituirii unui sistem coordonat de servicii pentru muncă, formare, de menținere a veniturilor și de servicii de conciliere care, potrivit principiilor europene ale flexicurității, să răspundă atât necesităților de flexibilitate ale pieței, cât și celor de securitate și ocupare ale lucrătorilor;

| 20. | subliniază cu hotărâre că FSE trebuie să acorde o atenție specială priorităților orizontale, precum incluziunea socială a persoanelor și grupurilor dezavantajate și combaterea discriminării pe criterii de gen și vârstă, insistând mai ales asupra obiectivului egalității de gen, de șanse, de tratament și retribuire la locul de muncă (gender pay gap) a femeilor. În acest sens, întâmpină favorabil și susține poziția Parlamentului European potrivit căreia FSE trebuie să acorde o mare prioritate locurilor de muncă ecologice pentru femei. Este bine-venită ideea introducerii dimensiunii de gen în bugetul FSE, ca și în planurile de reconstrucție și în cele de ajustare structurală, pentru a garanta faptul că astfel de programe atrag și integrează femeile în mod egal (11); |
| --- | --- |

20.

subliniază cu hotărâre că FSE trebuie să acorde o atenție specială priorităților orizontale, precum incluziunea socială a persoanelor și grupurilor dezavantajate și combaterea discriminării pe criterii de gen și vârstă, insistând mai ales asupra obiectivului egalității de gen, de șanse, de tratament și retribuire la locul de muncă (gender pay gap) a femeilor. În acest sens, întâmpină favorabil și susține poziția Parlamentului European potrivit căreia FSE trebuie să acorde o mare prioritate locurilor de muncă ecologice pentru femei. Este bine-venită ideea introducerii dimensiunii de gen în bugetul FSE, ca și în planurile de reconstrucție și în cele de ajustare structurală, pentru a garanta faptul că astfel de programe atrag și integrează femeile în mod egal (11);

| 21. | recunoaște și faptul că societatea nu oferă mijloacele necesare reinserției profesionale a femeilor după naștere și consideră așadar că FSE are un rol crucial în crearea de oportunități de revenire pe piața forței de muncă a celor care au ieșit din aceasta pentru a-și crește copiii sau a-și îngriji părinții aflați în întreținere; |
| --- | --- |

21.

recunoaște și faptul că societatea nu oferă mijloacele necesare reinserției profesionale a femeilor după naștere și consideră așadar că FSE are un rol crucial în crearea de oportunități de revenire pe piața forței de muncă a celor care au ieșit din aceasta pentru a-și crește copiii sau a-și îngriji părinții aflați în întreținere;

| 22. | conform principiului subsidiarității, consideră că pactele teritoriale – care vor trebui negociate între statele membre (împreună cu regiunile) și Comisie – cu privire la strategia de dezvoltare prezentată în programele naționale de reformă constituie un instrument care sprijină contribuția politicii de coeziune la realizarea obiectivelor Europa 2020. Asemenea pacte, bazate pe cadrul strategic comun și pe acorduri de natură contractuală ar trebui să stabilească prioritățile în materie de investiții, modul de repartizare a resurselor Uniunii Europene și a diverselor niveluri de guvernare implicate (naționale, regionale și locale) între sectoarele și programele prioritare, condițiile asupra cărora s-a convenit și obiectivele care trebuie îndeplinite. Ele ar trebui să se întemeieze pe principiul condiționalității, drept criteriu de evaluare ex ante și ex post în ceea ce privește eligibilitatea diferitelor acțiuni. |
| --- | --- |

22.

conform principiului subsidiarității, consideră că pactele teritoriale – care vor trebui negociate între statele membre (împreună cu regiunile) și Comisie – cu privire la strategia de dezvoltare prezentată în programele naționale de reformă constituie un instrument care sprijină contribuția politicii de coeziune la realizarea obiectivelor Europa 2020. Asemenea pacte, bazate pe cadrul strategic comun și pe acorduri de natură contractuală ar trebui să stabilească prioritățile în materie de investiții, modul de repartizare a resurselor Uniunii Europene și a diverselor niveluri de guvernare implicate (naționale, regionale și locale) între sectoarele și programele prioritare, condițiile asupra cărora s-a convenit și obiectivele care trebuie îndeplinite. Ele ar trebui să se întemeieze pe principiul condiționalității, drept criteriu de evaluare ex ante și ex post în ceea ce privește eligibilitatea diferitelor acțiuni.

| 23. | în opinia sa, pentru promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în mod coerent, uniform și integrat, ar fi utilă extinderea domeniului de aplicare a pactelor la alte politici și instrumente de finanțare ale UE, punând astfel în valoare capacitatea de programare și cunoașterea priorităților proprii fiecărui teritoriu; |
| --- | --- |

23.

în opinia sa, pentru promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în mod coerent, uniform și integrat, ar fi utilă extinderea domeniului de aplicare a pactelor la alte politici și instrumente de finanțare ale UE, punând astfel în valoare capacitatea de programare și cunoașterea priorităților proprii fiecărui teritoriu;

| 24. | face trimitere la strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă și subliniază rolul esențial al FSE ca instrument de creare a condițiilor de punere în aplicare a acesteia. |
| --- | --- |

24.

face trimitere la strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă și subliniază rolul esențial al FSE ca instrument de creare a condițiilor de punere în aplicare a acesteia.

Concentrarea geografică și tematica Fondului social

| 25. | subliniază că, dintre fondurile structurale, FSE este singurul care se adresează direct cetățenilor (tineri, șomeri, lucrători, vârstnici, persoane cu risc de excluziune socială). Este așadar esențial ca acțiunile susținute de FSE să poată fi derulate pe întregul teritoriu al Uniunii, în beneficiul persoanelor, indiferent de locul de reședință. Intensitatea ajutorului va depinde de:






  — | cât de mare este decalajul de dezvoltare între anumite teritorii; |
| --- | --- | --- |

25.

subliniază că, dintre fondurile structurale, FSE este singurul care se adresează direct cetățenilor (tineri, șomeri, lucrători, vârstnici, persoane cu risc de excluziune socială). Este așadar esențial ca acțiunile susținute de FSE să poată fi derulate pe întregul teritoriu al Uniunii, în beneficiul persoanelor, indiferent de locul de reședință. Intensitatea ajutorului va depinde de:

—

cât de mare este decalajul de dezvoltare între anumite teritorii;

| — | dificultățile piețelor muncii aflate în declin din punctul de vedere al competitivității; |
| --- | --- |

—

dificultățile piețelor muncii aflate în declin din punctul de vedere al competitivității;

| — | necesitatea potențării inovării în teritorii; |
| --- | --- |

—

necesitatea potențării inovării în teritorii;

| — | necesitatea susținerii unor acțiuni vizând capitalul uman, inclusiv în regiunile cele mai afectate de efectele negative ale crizei economice; |
| --- | --- |

—

necesitatea susținerii unor acțiuni vizând capitalul uman, inclusiv în regiunile cele mai afectate de efectele negative ale crizei economice;

| 26. | respingând logica finanțărilor fără discernământ, solicită favorizarea, pe de o parte, a tematicilor prioritare pentru dezvoltare și, pe de altă parte, a măsurilor în beneficiul subiecților mai vulnerabili, acordând așadar o deosebită atenție adaptabilității și ocupării forței de muncă, în strânsă legătură cu obiectivele UE în materie de dezvoltare durabilă, identificând ariile de inovare, potențialul de reconversie, axele de intervenție, inclusiv locurile de muncă ecologice, pe baza unor analize riguroase, punctuale și structurate a necesităților și pe baza unor noi capacități de predicție a realităților administrative; |
| --- | --- |

26.

respingând logica finanțărilor fără discernământ, solicită favorizarea, pe de o parte, a tematicilor prioritare pentru dezvoltare și, pe de altă parte, a măsurilor în beneficiul subiecților mai vulnerabili, acordând așadar o deosebită atenție adaptabilității și ocupării forței de muncă, în strânsă legătură cu obiectivele UE în materie de dezvoltare durabilă, identificând ariile de inovare, potențialul de reconversie, axele de intervenție, inclusiv locurile de muncă ecologice, pe baza unor analize riguroase, punctuale și structurate a necesităților și pe baza unor noi capacități de predicție a realităților administrative;

| 27. | consideră că instrumentele de protecție și susținere a veniturilor pot constitui un domeniu de intervenție a FSE dacă sunt asociate cu intervențiile de politică activă a muncii. Comitetul consideră într-adevăr că utilizarea amortizorilor sociali trebuie să rămână în continuare în sarcina statelor membre, în măsura în care acceptarea unor astfel de intervenții ar risca să abată FSE de la scopurile sale și să-i limiteze eficiența, prin concentrarea acestuia asupra unor intervenții cu caracter de urgență, și nu de perspectivă. Comitetul subliniază totuși și faptul că este la fel de necesară cofinanțarea din resursele FSE a proiectelor statelor membre care abordează probleme urgente de ocupare a forței de muncă, în măsura în care acestea au o contribuție durabilă la materializarea celei de-a șaptea, a opta și a zecea orientări integrate ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

27.

consideră că instrumentele de protecție și susținere a veniturilor pot constitui un domeniu de intervenție a FSE dacă sunt asociate cu intervențiile de politică activă a muncii. Comitetul consideră într-adevăr că utilizarea amortizorilor sociali trebuie să rămână în continuare în sarcina statelor membre, în măsura în care acceptarea unor astfel de intervenții ar risca să abată FSE de la scopurile sale și să-i limiteze eficiența, prin concentrarea acestuia asupra unor intervenții cu caracter de urgență, și nu de perspectivă. Comitetul subliniază totuși și faptul că este la fel de necesară cofinanțarea din resursele FSE a proiectelor statelor membre care abordează probleme urgente de ocupare a forței de muncă, în măsura în care acestea au o contribuție durabilă la materializarea celei de-a șaptea, a opta și a zecea orientări integrate ale Strategiei Europa 2020;

| 28. | scoate în evidență faptul că principiul subsidiarității va trebui să fie considerat precumpănitor în ceea ce privește modalitățile de definire a concentrării tematice și geografice a FSE, însă deplânge faptul că, în unele state membre, FSE este utilizat numai prin intermediul programelor naționale, aproape fără diferențierea regională a măsurilor. Respectarea acestui principiu permite într-adevăr să se țină seama de nevoile reale ale actorilor și teritoriilor, nevoi care constituie elemente indispensabile pentru programarea eficientă a intervențiilor. Recomandă așadar, în lumina experienței dobândite și din perspectiva unei valorificări la nivel teritorial a potențialului latent de dezvoltare, ca domeniul de aplicare al viitorului FSE să fie delimitat astfel încât să lase marje de flexibilitate mai ample decât în trecut, pentru a se putea urmări mai eficient finalitățile FSE și în funcție de Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

28.

scoate în evidență faptul că principiul subsidiarității va trebui să fie considerat precumpănitor în ceea ce privește modalitățile de definire a concentrării tematice și geografice a FSE, însă deplânge faptul că, în unele state membre, FSE este utilizat numai prin intermediul programelor naționale, aproape fără diferențierea regională a măsurilor. Respectarea acestui principiu permite într-adevăr să se țină seama de nevoile reale ale actorilor și teritoriilor, nevoi care constituie elemente indispensabile pentru programarea eficientă a intervențiilor. Recomandă așadar, în lumina experienței dobândite și din perspectiva unei valorificări la nivel teritorial a potențialului latent de dezvoltare, ca domeniul de aplicare al viitorului FSE să fie delimitat astfel încât să lase marje de flexibilitate mai ample decât în trecut, pentru a se putea urmări mai eficient finalitățile FSE și în funcție de Strategia Europa 2020;

| 29. | subliniază în special că trecerea la o economie cu emisii scăzute de carbon, preconizată de Strategia Europa 2020, se poate realiza doar prin acțiuni sistematice de difuzare a inovației în economie și de diseminare a rezultatelor cercetării și inovării în rândul întreprinderilor și în teritoriu, înmulțind canalele de transfer tehnologic dinspre universități și centre de cercetare către întreprinderi, acțiuni care să presupună și inițiative de formare postuniversitară a cercetătorilor, în vederea consolidării competitivității sistemelor de producție locale. |
| --- | --- |

29.

subliniază în special că trecerea la o economie cu emisii scăzute de carbon, preconizată de Strategia Europa 2020, se poate realiza doar prin acțiuni sistematice de difuzare a inovației în economie și de diseminare a rezultatelor cercetării și inovării în rândul întreprinderilor și în teritoriu, înmulțind canalele de transfer tehnologic dinspre universități și centre de cercetare către întreprinderi, acțiuni care să presupună și inițiative de formare postuniversitară a cercetătorilor, în vederea consolidării competitivității sistemelor de producție locale.

Complementaritatea și sinergia cu celelalte fonduri, în special cu Fondul european de dezvoltare regională (FEDER)

| 30. | reamintește ideea exprimată anterior în Avizul privind contribuția politicii de coeziune la Strategia Europa 2020, referitoare la necesitatea unei interacțiuni mai strânse a fondurilor de natură strict teritorială, FSE și FEDER, în scopul creării unor oportunități de ocupare a forței de muncă și de dezvoltare a acesteia prin educație și formare. Comitetul vede în Cadrul strategic comun – prevăzut de al cincilea Raport privind coeziunea – principalul instrument în măsură să unifice fondurile europene în jurul acelorași obiective și să determine funcționarea integrată a acestora, urmărind alinierea la obiectivele Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

30.

reamintește ideea exprimată anterior în Avizul privind contribuția politicii de coeziune la Strategia Europa 2020, referitoare la necesitatea unei interacțiuni mai strânse a fondurilor de natură strict teritorială, FSE și FEDER, în scopul creării unor oportunități de ocupare a forței de muncă și de dezvoltare a acesteia prin educație și formare. Comitetul vede în Cadrul strategic comun – prevăzut de al cincilea Raport privind coeziunea – principalul instrument în măsură să unifice fondurile europene în jurul acelorași obiective și să determine funcționarea integrată a acestora, urmărind alinierea la obiectivele Strategiei Europa 2020.

| 31. | de asemenea, consideră pactul teritorial, expresie a principiului parteneriatului, drept un instrument util de consolidare a acestei unificări la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

31.

de asemenea, consideră pactul teritorial, expresie a principiului parteneriatului, drept un instrument util de consolidare a acestei unificări la nivel național, regional și local;

| 32. | evidențiază faptul că obiectivul Fondului social european legat de resursele umane se definește clar prin integrare și complementaritate, atât cu FEDER, cât și cu Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și cu Fondul european pentru pescuit (FEP). Într-adevăr, consideră că s-ar putea obține o sinergie optimă prin programare integrată și gestionare strâns coordonată, păstrând autonomia acestor fonduri, determinând specificul lor și stabilind, la nivel european, praguri minime de alocare a resurselor pentru fiecare fond în parte, pentru a asigura un echilibru acceptabil și rezonabil între resursele alocate; Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să învețe din bunele practici existente în ce privește integrarea utilizării FEDER și FSE la nivel local. Un exemplu ar fi abordarea comună a autorității de management al FEDER și FSE, care a contribuit la maximizarea impactului FSE și FEDER pe teren și la încurajarea complementarității dintre cele două fonduri; |
| --- | --- |

32.

evidențiază faptul că obiectivul Fondului social european legat de resursele umane se definește clar prin integrare și complementaritate, atât cu FEDER, cât și cu Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și cu Fondul european pentru pescuit (FEP). Într-adevăr, consideră că s-ar putea obține o sinergie optimă prin programare integrată și gestionare strâns coordonată, păstrând autonomia acestor fonduri, determinând specificul lor și stabilind, la nivel european, praguri minime de alocare a resurselor pentru fiecare fond în parte, pentru a asigura un echilibru acceptabil și rezonabil între resursele alocate; Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să învețe din bunele practici existente în ce privește integrarea utilizării FEDER și FSE la nivel local. Un exemplu ar fi abordarea comună a autorității de management al FEDER și FSE, care a contribuit la maximizarea impactului FSE și FEDER pe teren și la încurajarea complementarității dintre cele două fonduri;

| 33. | recomandă, în contextul modificărilor aduse cheltuielilor eligibile (și neeligibile) ale diferitelor fonduri, examinarea normelor privind finanțarea încrucișată, în vederea unei mai mari simplificări în favoarea beneficiarilor și a organelor însărcinate cu punerea în aplicare; |
| --- | --- |

33.

recomandă, în contextul modificărilor aduse cheltuielilor eligibile (și neeligibile) ale diferitelor fonduri, examinarea normelor privind finanțarea încrucișată, în vederea unei mai mari simplificări în favoarea beneficiarilor și a organelor însărcinate cu punerea în aplicare;

| 34. | consideră de asemenea că o mai bună orientare asupra rezultatelor, alături de consolidarea dimensiunii teritoriale, de acțiuni de comunicare mai eficiente și de o legătură mai strânsă cu programarea integrată regională reprezintă instrumente eficiente de îmbunătățire a vizibilității FSE în ochii cetățenilor europeni și a impactului acestuia asupra diverselor sisteme socioeconomice. Comitetul propune încurajarea complementarității dintre FSE și FEDER prin metode inteligente de comunicare la nivel local, cum ar fi gestionarea de către un organism unic a strategiilor de comunicare pentru cele două fonduri, metodă care, în unele regiuni, i-a ajutat pe parteneri să înțeleagă avantajele aduse de existența unor obiective comune ale strategiilor programelor, chiar dacă activitățile se concentrează pe aspecte diferite; |
| --- | --- |

34.

consideră de asemenea că o mai bună orientare asupra rezultatelor, alături de consolidarea dimensiunii teritoriale, de acțiuni de comunicare mai eficiente și de o legătură mai strânsă cu programarea integrată regională reprezintă instrumente eficiente de îmbunătățire a vizibilității FSE în ochii cetățenilor europeni și a impactului acestuia asupra diverselor sisteme socioeconomice. Comitetul propune încurajarea complementarității dintre FSE și FEDER prin metode inteligente de comunicare la nivel local, cum ar fi gestionarea de către un organism unic a strategiilor de comunicare pentru cele două fonduri, metodă care, în unele regiuni, i-a ajutat pe parteneri să înțeleagă avantajele aduse de existența unor obiective comune ale strategiilor programelor, chiar dacă activitățile se concentrează pe aspecte diferite;

Simplificarea și orientarea sistemului de gestionare (delivery system) către rezultate

| 35. | consideră că sistemul de gestionare și control va trebui să fie mai puțin condiționat de necesitatea de a fi respectate procedurile formale și de obiectivele de absorbție a resurselor, astfel încât să se orienteze tot mai mult către teme majore, precum evaluarea contrafactuală a rezultatelor concrete obținute și respectarea calendarului realizărilor, încurajând evaluarea de impact a intervențiilor finanțate, pentru a se putea constata ce funcționează în mod real și ce nu; |
| --- | --- |

35.

consideră că sistemul de gestionare și control va trebui să fie mai puțin condiționat de necesitatea de a fi respectate procedurile formale și de obiectivele de absorbție a resurselor, astfel încât să se orienteze tot mai mult către teme majore, precum evaluarea contrafactuală a rezultatelor concrete obținute și respectarea calendarului realizărilor, încurajând evaluarea de impact a intervențiilor finanțate, pentru a se putea constata ce funcționează în mod real și ce nu;

| 36. | consideră că este necesar ca FSE să continue după 2013 procesul de simplificare a punerii în aplicare a intervențiilor cofinanțate în contextul programelor operaționale, lansat în cadrul perioadei de programare actuale, cu introducerea costurilor eligibile în sensul articolului 11 alineatul (3) litera b) din Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 (costuri indirecte declarate pe baza unei rate fixe, costurile pe bază de rată fixă calculate prin aplicarea baremurilor standard de costuri unitare, sume forfetare), așa cum a fost modificat de Regulamentul (CE) nr. 396/2006. Obiectivul constă în îmbunătățirea și consolidarea simplificării procedurilor de gestionare și control al operațiunilor, în vederea facilitării și accelerării demersurilor birocratice și administrative care le revin beneficiarilor FSE și organismelor responsabile cu gestionarea. În special adoptarea unor proceduri de control vizând evaluarea, prin rezultate cantitative și calitative, a operațiunilor cofinanțate, consecință directă a adoptării costurilor eligibile menționate supra (costurile pe bază de rată fixă calculate prin aplicarea baremurilor standard de costuri unitare, sume forfetare), va putea duce la o utilizare mai eficientă a FSE; |
| --- | --- |

36.

consideră că este necesar ca FSE să continue după 2013 procesul de simplificare a punerii în aplicare a intervențiilor cofinanțate în contextul programelor operaționale, lansat în cadrul perioadei de programare actuale, cu introducerea costurilor eligibile în sensul articolului 11 alineatul (3) litera b) din Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 (costuri indirecte declarate pe baza unei rate fixe, costurile pe bază de rată fixă calculate prin aplicarea baremurilor standard de costuri unitare, sume forfetare), așa cum a fost modificat de Regulamentul (CE) nr. 396/2006. Obiectivul constă în îmbunătățirea și consolidarea simplificării procedurilor de gestionare și control al operațiunilor, în vederea facilitării și accelerării demersurilor birocratice și administrative care le revin beneficiarilor FSE și organismelor responsabile cu gestionarea. În special adoptarea unor proceduri de control vizând evaluarea, prin rezultate cantitative și calitative, a operațiunilor cofinanțate, consecință directă a adoptării costurilor eligibile menționate supra (costurile pe bază de rată fixă calculate prin aplicarea baremurilor standard de costuri unitare, sume forfetare), va putea duce la o utilizare mai eficientă a FSE;

| 37. | de asemenea, consideră că, față de alte tipuri de intervenții, impactul măsurilor finanțate prin FSE este mai greu de măsurat și, din această cauză, apreciază că este util să se pună la punct indicatori de rezultat care să permită o mai bună monitorizare a efectelor acțiunilor finanțate prin FSE, nu numai în termeni financiari, ci mai ales sub aspectul îmbunătățirii condițiilor de viață și de muncă ale persoanelor ce beneficiază în mod direct de acțiuni; indicatorii care se vor utiliza trebuie să fie clar definiți, ușor de măsurat, cuantificabili și cu o aplicare omogenă; |
| --- | --- |

37.

de asemenea, consideră că, față de alte tipuri de intervenții, impactul măsurilor finanțate prin FSE este mai greu de măsurat și, din această cauză, apreciază că este util să se pună la punct indicatori de rezultat care să permită o mai bună monitorizare a efectelor acțiunilor finanțate prin FSE, nu numai în termeni financiari, ci mai ales sub aspectul îmbunătățirii condițiilor de viață și de muncă ale persoanelor ce beneficiază în mod direct de acțiuni; indicatorii care se vor utiliza trebuie să fie clar definiți, ușor de măsurat, cuantificabili și cu o aplicare omogenă;

| 38. | în acest context, invocă Avizul CoR pe tema „Măsurarea progreselor – dincolo de PIB” (12), care sublinia nevoia acută de a se veni în completarea PIB cu criterii care să întrunească aspecte economice, sociale și de mediu, de a elabora un indice de mediu cuprinzător și de a realiza un sondaj social armonizat la nivel european, național și regional (13). Reafirmă că alegerea unor astfel de indicatori și a conținuturilor lor trebuie să fie rezultatul unei ample participări de jos în sus a autorităților locale, a regiunilor, a statelor membre și a Uniunii, la un proces de dezbatere care, prin însumare, să facă posibilă realizarea obiectivelor și să confere legitimitate acțiunii politice a UE printr-o mai mare asumare de către cetățeni a eforturilor de ieșire din criză și de protecție a mediului și a calității vieții; |
| --- | --- |

38.

în acest context, invocă Avizul CoR pe tema „Măsurarea progreselor – dincolo de PIB” (12), care sublinia nevoia acută de a se veni în completarea PIB cu criterii care să întrunească aspecte economice, sociale și de mediu, de a elabora un indice de mediu cuprinzător și de a realiza un sondaj social armonizat la nivel european, național și regional (13). Reafirmă că alegerea unor astfel de indicatori și a conținuturilor lor trebuie să fie rezultatul unei ample participări de jos în sus a autorităților locale, a regiunilor, a statelor membre și a Uniunii, la un proces de dezbatere care, prin însumare, să facă posibilă realizarea obiectivelor și să confere legitimitate acțiunii politice a UE printr-o mai mare asumare de către cetățeni a eforturilor de ieșire din criză și de protecție a mediului și a calității vieții;

| 39. | totodată, consideră că o bună practică ce trebuie consolidată o reprezintă evaluările privind rezultatele programelor de formare (placement), atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ, acestea trebuind realizate pe baza unor sondaje directe, și nu ca extrapolări ale unor informații administrative. |
| --- | --- |

39.

totodată, consideră că o bună practică ce trebuie consolidată o reprezintă evaluările privind rezultatele programelor de formare (placement), atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ, acestea trebuind realizate pe baza unor sondaje directe, și nu ca extrapolări ale unor informații administrative.

| 40. | subliniază că, în general, evaluările referitoare la plasarea forței de muncă în urma programelor de formare au contribuit la înțelegerea eficienței în materie de ocupare a forței de muncă, într-un interval de șase luni/un an, a politicilor de formare și, în anumite cazuri, au scos în evidență foarte clar importanța unor trasee de formare integrate și/sau de cercetare, cu dobândirea de experiență directă în întreprinderi sau în centrele de cercetare; |
| --- | --- |

40.

subliniază că, în general, evaluările referitoare la plasarea forței de muncă în urma programelor de formare au contribuit la înțelegerea eficienței în materie de ocupare a forței de muncă, într-un interval de șase luni/un an, a politicilor de formare și, în anumite cazuri, au scos în evidență foarte clar importanța unor trasee de formare integrate și/sau de cercetare, cu dobândirea de experiență directă în întreprinderi sau în centrele de cercetare;

| 41. | observă o transparență sporită în implementarea programelor europene, dar și, în mare măsură, poveri deseori inutile care antrenează costuri administrative ridicate și, implicit, întârzieri în implementarea programelor; |
| --- | --- |

41.

observă o transparență sporită în implementarea programelor europene, dar și, în mare măsură, poveri deseori inutile care antrenează costuri administrative ridicate și, implicit, întârzieri în implementarea programelor;

| 42. | recomandă așadar ca procedurile de control să nu ducă la o scădere a eficienței programelor, iar sarcinile administrative să fie compatibile cu necesitatea de a implementa programele rapid și eficient, cu garanția gestionării sănătoase și corecte, prin reguli clare și simple, care să permită interpretări univoce, și nu contradictorii, pe baza unor criterii de proporționalitate și de eficiență economică globală, în raport cu scopurile prestabilite; |
| --- | --- |

42.

recomandă așadar ca procedurile de control să nu ducă la o scădere a eficienței programelor, iar sarcinile administrative să fie compatibile cu necesitatea de a implementa programele rapid și eficient, cu garanția gestionării sănătoase și corecte, prin reguli clare și simple, care să permită interpretări univoce, și nu contradictorii, pe baza unor criterii de proporționalitate și de eficiență economică globală, în raport cu scopurile prestabilite;

| 43. | consideră că autoritățile de gestionare trebuie să dețină o responsabilitate sporită în ceea ce privește definirea procedurilor adecvate, în conformitate cu reglementările naționale și regionale respective, prin reducerea nivelurilor de control care, în mod obiectiv, tind să prelungească semnificativ durata procedurilor tehnice și administrative și să sporească sarcinile ce revin beneficiarilor. |
| --- | --- |

43.

consideră că autoritățile de gestionare trebuie să dețină o responsabilitate sporită în ceea ce privește definirea procedurilor adecvate, în conformitate cu reglementările naționale și regionale respective, prin reducerea nivelurilor de control care, în mod obiectiv, tind să prelungească semnificativ durata procedurilor tehnice și administrative și să sporească sarcinile ce revin beneficiarilor.

Bruxelles, 1 aprilie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  A se vedea, în acest sens, Avizul CoR privind al cincilea Raport privind coeziunea. Raportor: Michel Delebarre, CdR 369/2010.

1

(2)  A se vedea, în acest sens, Avizul CoR referitor la Cartea verde privind coeziunea teritorială. Raportor: Jean-Yves Le Drian, CdR 274/2008.

2

(3)  Articolele 174-178 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

3

(4)  A se vedea „Cartea albă a Comitetului Regiunilor privind guvernanța pe mai multe niveluri”, iunie 2009, CONST-IV-020.

4

(5)  Parlamentul European, rezoluția din 7 octombrie 2010 privind viitorul Fondului social european.

5

(6)  Viitorul politicii de coeziune. Raportor: Michael Schneider, CdR 210/2009.

6

Viitorul politicii de coeziune

(7)  Comunicarea Comisiei „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, COM(2010) 2020 final.

7

(8)  Fondul poate contribui și la creșterea numărului de posesori ai unei diplome de studii superioare din categoria de vârstă 30-34 de ani prin îmbunătățirea calității învățării de-a lungul vieții la toate nivelurile și prin încurajarea de a urma cursurile din învățământul superior.

8

(9)  Recomandare de recomandare a Consiliului privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii – Partea I a Orientărilor integrate Europa 2020, SEC(2010) 488 final.

9

(10)  Un exemplu de punere în aplicare experimentală la nivel local a Strategiei Europa 2020 îl constituie Cartea verde „Latium 2020” care, inspirată din politicile europene și naționale, transpune la nivel local filozofia Europa 2020 într-o strategie de consolidare a pieței muncii care ține seama de specificul regional, de centrele de competență și de vocația teritoriului respectiv.

10

(11)  Rezoluția Parlamentului European din 7 septembrie 2010„Dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile” [2010/2010(INI)].

11

(12)  Măsurarea progreselor – dincolo de PIB. Raportor: dl Álvarez Areces (CDR 163/2010).

12

Măsurarea progreselor – dincolo de PIB

(13)  Regiunea Umbria dispune de instrumente de măsurare a progresului său socioeconomic (care transcend PIB-ul), elaborând un Indicator multidimensional al inovării, dezvoltării și coeziunii sociale, instrument de monitorizare a procesului legislativ. În plus, după modelul european al Tabloului de bord european privind inovarea (
  European Innovation Scoreboard – EIS) elaborat de Comisia Europeană, regiunea Umbria a pus la punct Tabloul de bord privind inovarea și competitivitatea Regiunii Umbria (Regione Umbria Innovation & Competitiveness Scoreboard – RUICS), cu care își propune să evalueze anual, prin utilizarea unor indicatori actualizați și pe baza datelor istorice și a celor mai recente date disponibile, poziția Umbriei în raport cu toate celelalte regiuni ale Italiei, din punct de vedere al inovării și competitivității.

13

Indicator multidimensional al inovării, dezvoltării și coeziunii sociale

Tabloului de bord european privind inovarea

European Innovation Scoreboard

Tabloul de bord privind inovarea și competitivitatea Regiunii Umbria (Regione Umbria Innovation & Competitiveness Scoreboard

---

| 7.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/52

---

Avizul Comitetului Regiunilor pe tema „Actul privind piața unică”

2011/C 166/09

COMITETUL REGIUNILOR

| — | regretă profund că cei trei piloni rămân, în general, în dezechilibru în ceea ce privește numărul de măsuri propuse, natura lor, precizia conținutului, precum și în ceea ce privește stadiul punerii în aplicare a acestora; solicită Comisiei să-și precizeze propunerile pentru al doilea și al treilea pilon, anume oferind idei de propuneri legislative pentru a ajunge la nivelul de precizie al propunerilor pentru primul pilon; |
| --- | --- |

—

regretă profund că cei trei piloni rămân, în general, în dezechilibru în ceea ce privește numărul de măsuri propuse, natura lor, precizia conținutului, precum și în ceea ce privește stadiul punerii în aplicare a acestora; solicită Comisiei să-și precizeze propunerile pentru al doilea și al treilea pilon, anume oferind idei de propuneri legislative pentru a ajunge la nivelul de precizie al propunerilor pentru primul pilon;

| — | recomandă Comisiei să pună în aplicare, în cadrul Actului privind piața unică, toate progresele obținute de Tratatul de la Lisabona care ar putea duce la restabilirea încrederii cetățenilor Uniunii în piața unică, și anume articolul 3 TUE care stabilește noi obiective sociale pentru Uniune în ceea ce privește lupta împotriva excluziunii sociale și a discriminărilor, promovarea justiției și a protecției sociale, egalitatea între femei și bărbați, solidaritatea între generații și protecția drepturilor copilului, Carta drepturilor fundamentale, aplicarea „clauzei sociale orizontale”, precum și accesul universal la servicii esențiale pentru cetățenii Uniunii în teritoriul în care aceștia locuiesc (art. 14 TFUE și protocolul 26); |
| --- | --- |

—

recomandă Comisiei să pună în aplicare, în cadrul Actului privind piața unică, toate progresele obținute de Tratatul de la Lisabona care ar putea duce la restabilirea încrederii cetățenilor Uniunii în piața unică, și anume articolul 3 TUE care stabilește noi obiective sociale pentru Uniune în ceea ce privește lupta împotriva excluziunii sociale și a discriminărilor, promovarea justiției și a protecției sociale, egalitatea între femei și bărbați, solidaritatea între generații și protecția drepturilor copilului, Carta drepturilor fundamentale, aplicarea „clauzei sociale orizontale”, precum și accesul universal la servicii esențiale pentru cetățenii Uniunii în teritoriul în care aceștia locuiesc (art. 14 TFUE și protocolul 26);

| — | recomandă Comisiei Europene să facă mai ușor de identificat tema „recâștigării încrederii cetățenilor Uniunii”, regrupând în cadrul unui prim pachet de măsuri toate propunerile privind accesul la serviciile esențiale, care constituie una dintre preocupările cotidiene ale cetățenilor, și pe baza progreselor înregistrate grație Tratatului de la Lisabona; prin urmare, recomandă introducerea în acest prim pachet de măsuri a propunerilor privind punerea în aplicare a Cartei drepturilor fundamentale (nr. 29), reformarea sistemelor de recunoaștere a calificărilor profesionale și crearea unui „pașaport european de competențe” (nr. 33 și nr. 35), ameliorarea Directivei privind detașarea lucrătorilor (nr.30), simplificarea normelor privind achizițiile publice și SIEG (nr.17 și nr. 25), antreprenoriatul social (nr. 36), suprimarea obstacolelor fiscale cu care se confruntă cetățenii (nr.42) și accesul la servicii bancare de bază (nr.40); |
| --- | --- |

—

recomandă Comisiei Europene să facă mai ușor de identificat tema „recâștigării încrederii cetățenilor Uniunii”, regrupând în cadrul unui prim pachet de măsuri toate propunerile privind accesul la serviciile esențiale, care constituie una dintre preocupările cotidiene ale cetățenilor, și pe baza progreselor înregistrate grație Tratatului de la Lisabona; prin urmare, recomandă introducerea în acest prim pachet de măsuri a propunerilor privind punerea în aplicare a Cartei drepturilor fundamentale (nr. 29), reformarea sistemelor de recunoaștere a calificărilor profesionale și crearea unui „pașaport european de competențe” (nr. 33 și nr. 35), ameliorarea Directivei privind detașarea lucrătorilor (nr.30), simplificarea normelor privind achizițiile publice și SIEG (nr.17 și nr. 25), antreprenoriatul social (nr. 36), suprimarea obstacolelor fiscale cu care se confruntă cetățenii (nr.42) și accesul la servicii bancare de bază (nr.40);

| — | propune să se încheie și pacte teritoriale, în cadrul cărora, printr-o abordare regională flexibilă, autoritățile locale și regionale să-și concentreze acțiunile și finanțarea asupra punerii în aplicare a Strategiei UE 2020 și a inițiativelor emblematice. Trebuie să se pună un accent special pe proiectele care promovează inovarea socială în regiunile în cauză și care au cel mai puternic impact social posibil. Utilizarea pactelor teritoriale și conținutul acestora se numără printre criteriile de alocare a fondurilor UE pentru proiecte. |
| --- | --- |

—

propune să se încheie și pacte teritoriale, în cadrul cărora, printr-o abordare regională flexibilă, autoritățile locale și regionale să-și concentreze acțiunile și finanțarea asupra punerii în aplicare a Strategiei UE 2020 și a inițiativelor emblematice. Trebuie să se pună un accent special pe proiectele care promovează inovarea socială în regiunile în cauză și care au cel mai puternic impact social posibil. Utilizarea pactelor teritoriale și conținutul acestora se numără printre criteriile de alocare a fondurilor UE pentru proiecte.

| Raportor | dl Jean-Louis DESTANS (FR-PSE), președintele Consiliului general al departamentului Eure |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei „Către un act privind piața unică”
  COM(2010) 608 final |

Raportor

dl Jean-Louis DESTANS (FR-PSE), președintele Consiliului general al departamentului Eure

Document de referință

Comunicarea Comisiei „Către un act privind piața unică”

COM(2010) 608 final

I.   RECOMANDĂRI GENERALE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută inițiativa Comisiei de a supune unei largi dezbateri publice propunerea de „Act privind piața unică” fondat pe o economie socială de piață de mare competitivitate și bazat pe o cerință de adeziune reală a europenilor la acest proiect; apreciază că acest document are capacitatea de a juca rolul de foaie de parcurs a Comisiei Europene pentru orizontul 2014 în domeniul care constituie inima politicilor interne ale Uniunii și că performanțele Comisiei vor fi evaluate pe baza realizărilor obținute în acest domeniu; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei de a supune unei largi dezbateri publice propunerea de „Act privind piața unică” fondat pe o economie socială de piață de mare competitivitate și bazat pe o cerință de adeziune reală a europenilor la acest proiect; apreciază că acest document are capacitatea de a juca rolul de foaie de parcurs a Comisiei Europene pentru orizontul 2014 în domeniul care constituie inima politicilor interne ale Uniunii și că performanțele Comisiei vor fi evaluate pe baza realizărilor obținute în acest domeniu;

| 2. | împărtășește constatarea Comisiei, pe baza concluziilor raportului Monti, conform căreia cetățenii Uniunii manifestă o „dezamăgire” crescândă și îngrijorătoare față de piața internă; afirmă necesitatea absolută de a remedia această situație printr-o punere în practică efectivă a pieței unice, nu ca obiectiv în sine, ci ca instrument care trebuie să contribuie la obiectivele definite prin Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

2.

împărtășește constatarea Comisiei, pe baza concluziilor raportului Monti, conform căreia cetățenii Uniunii manifestă o „dezamăgire” crescândă și îngrijorătoare față de piața internă; afirmă necesitatea absolută de a remedia această situație printr-o punere în practică efectivă a pieței unice, nu ca obiectiv în sine, ci ca instrument care trebuie să contribuie la obiectivele definite prin Tratatul de la Lisabona;

| 3. | confirmă punctul de vedere al Comisiei conform căruia piața internă trebuie să-i permită UE să profite de globalizare, să deschidă noi frontiere ale cunoașterii și ale inovării bazate pe economia digitală, să permită o creștere durabilă pentru a crea locuri de muncă pentru toți și pentru a promova bunăstarea socială; |
| --- | --- |

3.

confirmă punctul de vedere al Comisiei conform căruia piața internă trebuie să-i permită UE să profite de globalizare, să deschidă noi frontiere ale cunoașterii și ale inovării bazate pe economia digitală, să permită o creștere durabilă pentru a crea locuri de muncă pentru toți și pentru a promova bunăstarea socială;

| 4. | în consecință, aprobă demersul Comisiei, întemeiat pe o abordare globală a pieței unice, dincolo de simplul obiectiv de a completa verigile lipsă; |
| --- | --- |

4.

în consecință, aprobă demersul Comisiei, întemeiat pe o abordare globală a pieței unice, dincolo de simplul obiectiv de a completa verigile lipsă;

| 5. | solicită îndepărtarea obstacolelor din calea realizării pieței unice digitale. Este nevoie de acțiuni prompte pentru a permite crearea unei piețe paneuropene eficiente, dinamice și în continuă dezvoltare pentru crearea și furnizarea de conținut digital și de servicii on-line legale. Astfel ar fi posibilă crearea de noi întreprinderi globalizate, consolidarea celor existente și, prin urmare, creșterea rapidă a numărului de locuri de muncă bazate pe cultura și experiența europeană și s-ar permite întreprinderilor europene să obțină o cotă de piață din ce în ce mai mare pe piața mondială a conținutului și serviciilor digitale; |
| --- | --- |

5.

solicită îndepărtarea obstacolelor din calea realizării pieței unice digitale. Este nevoie de acțiuni prompte pentru a permite crearea unei piețe paneuropene eficiente, dinamice și în continuă dezvoltare pentru crearea și furnizarea de conținut digital și de servicii on-line legale. Astfel ar fi posibilă crearea de noi întreprinderi globalizate, consolidarea celor existente și, prin urmare, creșterea rapidă a numărului de locuri de muncă bazate pe cultura și experiența europeană și s-ar permite întreprinderilor europene să obțină o cotă de piață din ce în ce mai mare pe piața mondială a conținutului și serviciilor digitale;

| 6. | susține abordarea Comisiei, care are ca scop să reechilibreze piața unică, în baza a trei piloni: un pilon economic pentru sprijinirea creșterii întreprinderilor, un pilon social pentru recuperarea încrederii cetățenilor Uniunii și un pilon de îmbunătățire a guvernanței; |
| --- | --- |

6.

susține abordarea Comisiei, care are ca scop să reechilibreze piața unică, în baza a trei piloni: un pilon economic pentru sprijinirea creșterii întreprinderilor, un pilon social pentru recuperarea încrederii cetățenilor Uniunii și un pilon de îmbunătățire a guvernanței;

| 7. | regretă însă profund că cei trei piloni rămân, în general, în dezechilibru în ceea ce privește numărul de măsuri propuse, natura lor, precizia conținutului, precum și în ceea ce privește stadiul punerii în aplicare a acestora; solicită Comisiei să-și precizeze propunerile pentru al doilea și al treilea pilon, anume oferind idei de propuneri legislative pentru a ajunge la nivelul de precizie al propunerilor pentru primul pilon; |
| --- | --- |

7.

regretă însă profund că cei trei piloni rămân, în general, în dezechilibru în ceea ce privește numărul de măsuri propuse, natura lor, precizia conținutului, precum și în ceea ce privește stadiul punerii în aplicare a acestora; solicită Comisiei să-și precizeze propunerile pentru al doilea și al treilea pilon, anume oferind idei de propuneri legislative pentru a ajunge la nivelul de precizie al propunerilor pentru primul pilon;

| 8. | afirmă necesitatea unei articulări structurale între Actul privind piața unică și Strategia UE 2020. În realitate, Actul privind piața unică nu are statutul de platformă a Strategiei UE 2020 și nu este considerat de Comisie decât ca reprezentând o „pârghie” a Strategiei UE 2020, în același fel ca politica comercială sau sprijinul financiar general al Uniunii. De altfel, este regretabilă constatarea că prioritățile de creștere pentru întreprinderi (o creștere „puternică, durabilă și echitabilă”) nu corespund priorităților de creștere din Strategia UE 2020; |
| --- | --- |

8.

afirmă necesitatea unei articulări structurale între Actul privind piața unică și Strategia UE 2020. În realitate, Actul privind piața unică nu are statutul de platformă a Strategiei UE 2020 și nu este considerat de Comisie decât ca reprezentând o „pârghie” a Strategiei UE 2020, în același fel ca politica comercială sau sprijinul financiar general al Uniunii. De altfel, este regretabilă constatarea că prioritățile de creștere pentru întreprinderi (o creștere „puternică, durabilă și echitabilă”) nu corespund priorităților de creștere din Strategia UE 2020;

| 9. | recomandă Comisiei să pună în aplicare, în cadrul Actului privind piața unică, toate progresele obținute de Tratatul de la Lisabona care ar putea duce la restabilirea încrederii cetățenilor Uniunii în piața unică, și anume articolul 3 TUE care stabilește noi obiective sociale pentru Uniune în ceea ce privește lupta împotriva excluziunii sociale și a discriminărilor, promovarea justiției și a protecției sociale, egalitatea între femei și bărbați, solidaritatea între generații și protecția drepturilor copilului, Carta drepturilor fundamentale, aplicarea „clauzei sociale orizontale”, precum și accesul universal la servicii esențiale pentru cetățenii Uniunii în teritoriul în care aceștia locuiesc (art. 14 TFUE și protocolul 26); |
| --- | --- |

9.

recomandă Comisiei să pună în aplicare, în cadrul Actului privind piața unică, toate progresele obținute de Tratatul de la Lisabona care ar putea duce la restabilirea încrederii cetățenilor Uniunii în piața unică, și anume articolul 3 TUE care stabilește noi obiective sociale pentru Uniune în ceea ce privește lupta împotriva excluziunii sociale și a discriminărilor, promovarea justiției și a protecției sociale, egalitatea între femei și bărbați, solidaritatea între generații și protecția drepturilor copilului, Carta drepturilor fundamentale, aplicarea „clauzei sociale orizontale”, precum și accesul universal la servicii esențiale pentru cetățenii Uniunii în teritoriul în care aceștia locuiesc (art. 14 TFUE și protocolul 26);

O creștere puternică, durabilă și echitabilă pentru întreprinderi

| 10. | își exprimă convingerea că piața internă nu poate funcționa cu succes decât atunci când întreprinderile sunt competitive și cetățenii Uniunii beneficiază de avantaje sociale; |
| --- | --- |

10.

își exprimă convingerea că piața internă nu poate funcționa cu succes decât atunci când întreprinderile sunt competitive și cetățenii Uniunii beneficiază de avantaje sociale;

| 11. | regretă că partea din comunicare consacrată creșterii întreprinderilor nu pare să ia în considerare decât întreprinderile private, în vreme ce o relansare a pieței unice prezintă, de asemenea, o importanță esențială pentru economia socială. Atât situația autorităților locale și regionale, cât și condițiile de dezvoltare a întreprinderilor comunale locale trebuie luate în considerare în măsurile preconizate; |
| --- | --- |

11.

regretă că partea din comunicare consacrată creșterii întreprinderilor nu pare să ia în considerare decât întreprinderile private, în vreme ce o relansare a pieței unice prezintă, de asemenea, o importanță esențială pentru economia socială. Atât situația autorităților locale și regionale, cât și condițiile de dezvoltare a întreprinderilor comunale locale trebuie luate în considerare în măsurile preconizate;

| 12. | consideră că serviciile constituie un sector crucial pentru redresarea economică a Uniunii Europene, reprezentând peste 70% din totalul locurilor de muncă și din totalul net al locurilor de muncă nou create în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

12.

consideră că serviciile constituie un sector crucial pentru redresarea economică a Uniunii Europene, reprezentând peste 70% din totalul locurilor de muncă și din totalul net al locurilor de muncă nou create în cadrul pieței unice;

| 13. | subliniază că Directiva privind serviciile contribuie la definitivarea pieței unice, dar că punerea în aplicare a acesteia se dovedește dificilă în anumite state membre și solicită Comisiei să continue procesul de evaluare reciprocă, asociind îndeaproape autoritățile locale și regionale, care se numără printre principalii organizatori și furnizori de servicii, înainte de a elabora orice nouă măsură legislativă în acest sens; |
| --- | --- |

13.

subliniază că Directiva privind serviciile contribuie la definitivarea pieței unice, dar că punerea în aplicare a acesteia se dovedește dificilă în anumite state membre și solicită Comisiei să continue procesul de evaluare reciprocă, asociind îndeaproape autoritățile locale și regionale, care se numără printre principalii organizatori și furnizori de servicii, înainte de a elabora orice nouă măsură legislativă în acest sens;

| 14. | reamintește rolul autorităților locale și regionale și al asociațiilor profesionale în înființarea de „ghișee unice”, care reprezintă un element esențial al Directivei privind serviciile, pentru a le permite furnizorilor să obțină toate informațiile relevante și să îndeplinească toate procedurile prin intermediul unui punct de acces unic; |
| --- | --- |

14.

reamintește rolul autorităților locale și regionale și al asociațiilor profesionale în înființarea de „ghișee unice”, care reprezintă un element esențial al Directivei privind serviciile, pentru a le permite furnizorilor să obțină toate informațiile relevante și să îndeplinească toate procedurile prin intermediul unui punct de acces unic;

| 15. | solicită Comisiei să efectueze, în regim prioritar, un examen de anvergură al consecințelor liberalizării serviciilor, în ceea ce privește calitatea acestora și a locurilor de muncă, siguranța la locul de muncă, nivelul de calificare a angajaților, prețul serviciilor, coeziunea teritorială și accesibilitatea, precum și să propună un plan de acțiune pe baza concluziilor acestei examinări, în lumina obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să efectueze, în regim prioritar, un examen de anvergură al consecințelor liberalizării serviciilor, în ceea ce privește calitatea acestora și a locurilor de muncă, siguranța la locul de muncă, nivelul de calificare a angajaților, prețul serviciilor, coeziunea teritorială și accesibilitatea, precum și să propună un plan de acțiune pe baza concluziilor acestei examinări, în lumina obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 16. | susține propunerea Comisiei de creare a unui statut de fundație europeană, având în vedere rolul deosebit pe care îl joacă fundațiile în punerea efectivă în practică a unei economii sociale de piață de înaltă competitivitate; |
| --- | --- |

16.

susține propunerea Comisiei de creare a unui statut de fundație europeană, având în vedere rolul deosebit pe care îl joacă fundațiile în punerea efectivă în practică a unei economii sociale de piață de înaltă competitivitate;

| 17. | salută angajamentul Comisiei de a lua în calcul în mod special nevoile IMM-urilor, care reprezintă motorul creșterii și creării de locuri de muncă, precum și al diversificării ofertei de muncă; îndeamnă totodată Comisia să consolideze instrumentele de stimulare pentru crearea de noi întreprinderi, în special de întreprinderi inovatoare și cu bază tehnologică, precum și instrumentele de finanțare pentru IMM-uri și să asigure faptul că sistemul de garantare al programului-cadru pentru inovare și competitivitate va rămâne în vigoare după încheierea perioadei actuale de finanțare; |
| --- | --- |

17.

salută angajamentul Comisiei de a lua în calcul în mod special nevoile IMM-urilor, care reprezintă motorul creșterii și creării de locuri de muncă, precum și al diversificării ofertei de muncă; îndeamnă totodată Comisia să consolideze instrumentele de stimulare pentru crearea de noi întreprinderi, în special de întreprinderi inovatoare și cu bază tehnologică, precum și instrumentele de finanțare pentru IMM-uri și să asigure faptul că sistemul de garantare al programului-cadru pentru inovare și competitivitate va rămâne în vigoare după încheierea perioadei actuale de finanțare;

| 18. | insistă ca obiectivul de reducere a sarcinilor administrative să fie realizat nu numai în beneficiul întreprinderilor, ci și în favoarea autorităților locale și regionale; solicită Comisiei Europene să țină pe deplin cont de acest obiectiv în elaborarea propunerilor sale legislative, în speță în ceea ce privește SIEG, procedurile de achiziții publice și de concesionare, în conformitate cu principiile liberei administrații a autorităților locale, al proporționalității și subsidiarității; face trimitere, pentru propuneri privind simplificarea sarcinii administrative pentru procedurile de achiziții publice, la răspunsul CoR la Cartea verde a Comisiei privind modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice; |
| --- | --- |

18.

insistă ca obiectivul de reducere a sarcinilor administrative să fie realizat nu numai în beneficiul întreprinderilor, ci și în favoarea autorităților locale și regionale; solicită Comisiei Europene să țină pe deplin cont de acest obiectiv în elaborarea propunerilor sale legislative, în speță în ceea ce privește SIEG, procedurile de achiziții publice și de concesionare, în conformitate cu principiile liberei administrații a autorităților locale, al proporționalității și subsidiarității; face trimitere, pentru propuneri privind simplificarea sarcinii administrative pentru procedurile de achiziții publice, la răspunsul CoR la Cartea verde a Comisiei privind modernizarea politicii UE în domeniul achizițiilor publice;

| 19. | felicită Comisia pentru inițiativele sale în materie de mai bună reglementare și de reducere a sarcinii birocratice care împovărează întreprinderile, realizate mai precis prin intermediul lucrărilor grupului la nivel înalt prezidat de dl Stoiber, la care a fost asociat și CoR. Observă, cu toate acestea, că o mai bună reglementare nu înseamnă neapărat dereglementare și că aceste lucrări nu trebuie să se substituie procesului democratic; |
| --- | --- |

19.

felicită Comisia pentru inițiativele sale în materie de mai bună reglementare și de reducere a sarcinii birocratice care împovărează întreprinderile, realizate mai precis prin intermediul lucrărilor grupului la nivel înalt prezidat de dl Stoiber, la care a fost asociat și CoR. Observă, cu toate acestea, că o mai bună reglementare nu înseamnă neapărat dereglementare și că aceste lucrări nu trebuie să se substituie procesului democratic;

| 20. | solicită efectuarea evaluării Small Business Act prin asocierea strânsă a actorilor economici, a partenerilor sociali și a autorităților locale și regionale, pentru a permite scoaterea în evidență a celor mai bune practici apărute la nivel local și regional; recomandă elaborarea, cu sprijinul acestora, a unei foi de parcurs globale, însoțită de un calendar precis și de mijloace care pot fi mobilizate pentru a garanta o punere în aplicare eficace a SBA, în pofida caracterului juridic neobligatoriu al acestuia, în concordanță cu obiectivele Strategiei UE 2020; subliniază importanța introducerii unui statut al societății private europene pentru integrarea concretă a IMM-urilor în piața internă; |
| --- | --- |

20.

solicită efectuarea evaluării Small Business Act prin asocierea strânsă a actorilor economici, a partenerilor sociali și a autorităților locale și regionale, pentru a permite scoaterea în evidență a celor mai bune practici apărute la nivel local și regional; recomandă elaborarea, cu sprijinul acestora, a unei foi de parcurs globale, însoțită de un calendar precis și de mijloace care pot fi mobilizate pentru a garanta o punere în aplicare eficace a SBA, în pofida caracterului juridic neobligatoriu al acestuia, în concordanță cu obiectivele Strategiei UE 2020; subliniază importanța introducerii unui statut al societății private europene pentru integrarea concretă a IMM-urilor în piața internă;

| 21. | face apel la Comisie să întreprindă pași hotărâți în domeniul politicii fiscale a UE, care reprezintă un element fundamental al abordării globale a pieței unice și al continuării construcției UE, printre altele prin clarificarea cadrului aplicabil în materie de TVA și prin propunerea constituirii unei baze comune de impozitare a societăților (BCCIS) în vederea simplificării funcționării întreprinderilor; în acest context, salută intenția Comisiei de a prezenta o propunere pe această temă, în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2011; |
| --- | --- |

21.

face apel la Comisie să întreprindă pași hotărâți în domeniul politicii fiscale a UE, care reprezintă un element fundamental al abordării globale a pieței unice și al continuării construcției UE, printre altele prin clarificarea cadrului aplicabil în materie de TVA și prin propunerea constituirii unei baze comune de impozitare a societăților (BCCIS) în vederea simplificării funcționării întreprinderilor; în acest context, salută intenția Comisiei de a prezenta o propunere pe această temă, în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2011;

| 22. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia protecția proprietății intelectuale este o componentă esențială a funcționării pieței interne. O protecție eficientă a proprietății intelectuale stimulează inovarea și creativitatea, competitivitatea și crearea de locuri de muncă; solicită Comisiei să prezinte o strategie globală în privința proprietății intelectuale, care trebuie să stea garant unei mai mari difuzări a operelor și a cunoștințelor, cu respectarea drepturilor legitime ale creatorilor acestora; în acest context este interesant, de exemplu, să se examineze sistemul Creative Commons, care s-a dezvoltat cu succes în mediile digitale și creative, și sistemul de licență al acestuia; |
| --- | --- |

22.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia protecția proprietății intelectuale este o componentă esențială a funcționării pieței interne. O protecție eficientă a proprietății intelectuale stimulează inovarea și creativitatea, competitivitatea și crearea de locuri de muncă; solicită Comisiei să prezinte o strategie globală în privința proprietății intelectuale, care trebuie să stea garant unei mai mari difuzări a operelor și a cunoștințelor, cu respectarea drepturilor legitime ale creatorilor acestora; în acest context este interesant, de exemplu, să se examineze sistemul Creative Commons, care s-a dezvoltat cu succes în mediile digitale și creative, și sistemul de licență al acestuia;

| 23. | sprijină Comisia Europeană, care a prezentat, în decembrie 2010, o propunere care deschide calea unei „cooperări consolidate” între cât mai multe state membre în vederea creării unui brevet unitar în UE. Acest sistem de protecție unificat ar permite statelor membre care doresc să creeze un brevet care să fie disponibil pe baza unei singure cereri și valabil în toate statele participante; salută decizia Consiliului din 10 martie 2011, care autorizează lansarea unei cooperări consolidate în acest domeniu; |
| --- | --- |

23.

sprijină Comisia Europeană, care a prezentat, în decembrie 2010, o propunere care deschide calea unei „cooperări consolidate” între cât mai multe state membre în vederea creării unui brevet unitar în UE. Acest sistem de protecție unificat ar permite statelor membre care doresc să creeze un brevet care să fie disponibil pe baza unei singure cereri și valabil în toate statele participante; salută decizia Consiliului din 10 martie 2011, care autorizează lansarea unei cooperări consolidate în acest domeniu;

| 24. | subliniază importanța creării unei piețe unice „verzi” pentru tehnologiile, serviciile și produsele emergente ecologice și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, prin dezvoltarea unor standarde la nivelul UE pentru emisiile de CO2; insistă asupra faptului că normele și etichetarea clare pentru produsele cu un bun randament energetic trebuie să devină treptat obligatorii în întreaga Uniune. În cursul elaborării acestor norme europene generale, va trebui să se țină seama de faptul că acestea ar putea determina o creștere a costurilor pentru întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța creării unei piețe unice „verzi” pentru tehnologiile, serviciile și produsele emergente ecologice și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, prin dezvoltarea unor standarde la nivelul UE pentru emisiile de CO2; insistă asupra faptului că normele și etichetarea clare pentru produsele cu un bun randament energetic trebuie să devină treptat obligatorii în întreaga Uniune. În cursul elaborării acestor norme europene generale, va trebui să se țină seama de faptul că acestea ar putea determina o creștere a costurilor pentru întreprinderile mici și mijlocii;

| 25. | insistă ca propunerile Comisiei în ceea ce privește transportul, în speță viitoarea Carte albă pe tema politicii în domeniul transporturilor, să nu se limiteze la înlăturarea ultimelor obstacole identificate între modalitățile și sistemele de transport naționale. Este de dorit ca o astfel de politică să integreze un obiectiv de mediu, problema accesibilității și chestiunea acoperirii întregului teritoriu, acordând o atenție specială situației zonelor celor mai periferice, întrucât conectarea lor la axele centrale europene, interoperabilitatea și integrarea rețelelor lor în rețeaua europeană sunt fundamentale pentru crearea unei piețe unice reale și eficiente. Este necesar, în special, să se încurajeze inovațiile în domeniul transportului inteligent ce utilizează tehnologie digitală, proiectele pilot conexe și aplicarea pe scară largă a rezultatelor; |
| --- | --- |

25.

insistă ca propunerile Comisiei în ceea ce privește transportul, în speță viitoarea Carte albă pe tema politicii în domeniul transporturilor, să nu se limiteze la înlăturarea ultimelor obstacole identificate între modalitățile și sistemele de transport naționale. Este de dorit ca o astfel de politică să integreze un obiectiv de mediu, problema accesibilității și chestiunea acoperirii întregului teritoriu, acordând o atenție specială situației zonelor celor mai periferice, întrucât conectarea lor la axele centrale europene, interoperabilitatea și integrarea rețelelor lor în rețeaua europeană sunt fundamentale pentru crearea unei piețe unice reale și eficiente. Este necesar, în special, să se încurajeze inovațiile în domeniul transportului inteligent ce utilizează tehnologie digitală, proiectele pilot conexe și aplicarea pe scară largă a rezultatelor;

| 26. | subliniază că infrastructurile transeuropene rămân, cel mai adesea, rezultatul politicilor și planurilor de dotare desfășurate în cadrele naționale ale statelor membre și că, din acest motiv, ele rămân în prea mare măsură limitate de referința la cadrul geografic național; |
| --- | --- |

26.

subliniază că infrastructurile transeuropene rămân, cel mai adesea, rezultatul politicilor și planurilor de dotare desfășurate în cadrele naționale ale statelor membre și că, din acest motiv, ele rămân în prea mare măsură limitate de referința la cadrul geografic național;

| 27. | consideră că este crucială posibilitatea emiterii de obligațiuni europene (obligațiuni pe proiect) pentru finanțarea unor proiecte sau lucrări de mare amploare, cu consecințe economice pe termen mediu sau lung. Acest mecanism poate spori nu doar vizibilitatea măsurilor luate de UE, ci și – mai ales – eficiența lor și poate avea un efect benefic de pârghie esențială pentru dinamica pieței interne, contribuind la îmbunătățirea coeziunii teritoriale; |
| --- | --- |

27.

consideră că este crucială posibilitatea emiterii de obligațiuni europene (obligațiuni pe proiect) pentru finanțarea unor proiecte sau lucrări de mare amploare, cu consecințe economice pe termen mediu sau lung. Acest mecanism poate spori nu doar vizibilitatea măsurilor luate de UE, ci și – mai ales – eficiența lor și poate avea un efect benefic de pârghie esențială pentru dinamica pieței interne, contribuind la îmbunătățirea coeziunii teritoriale;

| 28. | cu toate acestea, subliniază că obligațiunile pe proiect (project bonds) ar trebui să fie mai degrabă complementare fondurilor structurale și nu trebuie să le înlocuiască; |
| --- | --- |

28.

cu toate acestea, subliniază că obligațiunile pe proiect (project bonds) ar trebui să fie mai degrabă complementare fondurilor structurale și nu trebuie să le înlocuiască;

| 29. | dorește să invite Comisia să prezinte rapid propuneri referitoare la modul în care ar putea fi create rețele de distribuție de energie interconectate la nivelul UE, în vederea asigurării în acest mod a unei aprovizionări fiabile cu energie a tuturor cetățenilor Uniunii. În opinia Comitetului, ar fi de dorit ca aceste propuneri să prevadă luarea în considerare a regiunilor defavorizate din punct de vedere geografic ale UE, cum sunt insulele și zonele montane; |
| --- | --- |

29.

dorește să invite Comisia să prezinte rapid propuneri referitoare la modul în care ar putea fi create rețele de distribuție de energie interconectate la nivelul UE, în vederea asigurării în acest mod a unei aprovizionări fiabile cu energie a tuturor cetățenilor Uniunii. În opinia Comitetului, ar fi de dorit ca aceste propuneri să prevadă luarea în considerare a regiunilor defavorizate din punct de vedere geografic ale UE, cum sunt insulele și zonele montane;

| 30. | solicită o examinare mai detaliată a ideii de obligațiuni europene (Euro-bonds) care, printr-o punere în comun parțială a datoriilor publice, ar permite tuturor statelor membre ale zonei euro să beneficieze de rate ale dobânzii apropiate de cele ale celor mai de succes state din prezent, ar limita specula cu privire la împrumuturile naționale și ar duce la un salt calitativ în ceea ce privește coordonarea politicilor bugetare; |
| --- | --- |

30.

solicită o examinare mai detaliată a ideii de obligațiuni europene (Euro-bonds) care, printr-o punere în comun parțială a datoriilor publice, ar permite tuturor statelor membre ale zonei euro să beneficieze de rate ale dobânzii apropiate de cele ale celor mai de succes state din prezent, ar limita specula cu privire la împrumuturile naționale și ar duce la un salt calitativ în ceea ce privește coordonarea politicilor bugetare;

| 31. | consideră că propunerile privitoare la comerțul electronic și la achizițiile publice on-line trebuie să cuprindă chestiunea accesului la banda largă și foarte largă, precum și cea a finanțării infrastructurilor pe întregul teritoriu al Uniunii, asigurându-se, în special, acoperirea regiunilor defavorizate din punct de vedere geografic, a căror creștere economică ar trebui să beneficieze în mod semnificativ de dezvoltarea acestor rețele; |
| --- | --- |

31.

consideră că propunerile privitoare la comerțul electronic și la achizițiile publice on-line trebuie să cuprindă chestiunea accesului la banda largă și foarte largă, precum și cea a finanțării infrastructurilor pe întregul teritoriu al Uniunii, asigurându-se, în special, acoperirea regiunilor defavorizate din punct de vedere geografic, a căror creștere economică ar trebui să beneficieze în mod semnificativ de dezvoltarea acestor rețele;

| 32. | reamintește că cooperarea dintre autoritățile locale și regionale are un mare potențial de eficiență, care ar fi benefic cetățenilor. Solicită Comisiei Europene ca cooperarea administrativă dintre autoritățile locale și regionale să fie considerată, în virtutea principiilor Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, o decizie de tip organizațional internă unui stat, nesupunându-se astfel dispozițiilor care se aplică achizițiilor publice; |
| --- | --- |

32.

reamintește că cooperarea dintre autoritățile locale și regionale are un mare potențial de eficiență, care ar fi benefic cetățenilor. Solicită Comisiei Europene ca cooperarea administrativă dintre autoritățile locale și regionale să fie considerată, în virtutea principiilor Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, o decizie de tip organizațional internă unui stat, nesupunându-se astfel dispozițiilor care se aplică achizițiilor publice;

| 33. | afirmă că pentru autoritățile locale și regionale în special, dispozițiile comunitare cu privire la achizițiile publice au o importanță deosebită; regretă că în cadrul comunicării interpretative cu privire la achizițiile publice inferioare pragului se dă dovadă, din păcate, de o lipsă de sensibilitate a Comisiei față de interesele autorităților locale și regionale privind această temă; insistă ca, în contextul discuțiilor viitoare pe această temă, să se găsească soluții care să asigure, în interesul colectivităților teritoriale, securitatea juridică, transparența și simplificarea maximă a procedurilor de selecție și adjudecare, mai ales atunci când autoritățile contractante doresc să restrângă numărul de candidați invitați să prezinte o ofertă; |
| --- | --- |

33.

afirmă că pentru autoritățile locale și regionale în special, dispozițiile comunitare cu privire la achizițiile publice au o importanță deosebită; regretă că în cadrul comunicării interpretative cu privire la achizițiile publice inferioare pragului se dă dovadă, din păcate, de o lipsă de sensibilitate a Comisiei față de interesele autorităților locale și regionale privind această temă; insistă ca, în contextul discuțiilor viitoare pe această temă, să se găsească soluții care să asigure, în interesul colectivităților teritoriale, securitatea juridică, transparența și simplificarea maximă a procedurilor de selecție și adjudecare, mai ales atunci când autoritățile contractante doresc să restrângă numărul de candidați invitați să prezinte o ofertă;

| 34. | consideră importantă consolidarea dimensiunii externe a pieței unice, pe baza principiului reciprocității, pentru a o putea transforma în tabăra de raliere în fața globalizării și pentru a pregăti întreprinderile pentru concurența internațională; susține, în acest sens, orice inițiativă a Comisiei care are ca obiectiv alinierea standardelor internaționale la standardele UE, în special în domeniile social și de mediu, fără de care acestea din urmă ar putea fi percepute drept cauză a unei pierderi a competitivității de către economia UE; |
| --- | --- |

34.

consideră importantă consolidarea dimensiunii externe a pieței unice, pe baza principiului reciprocității, pentru a o putea transforma în tabăra de raliere în fața globalizării și pentru a pregăti întreprinderile pentru concurența internațională; susține, în acest sens, orice inițiativă a Comisiei care are ca obiectiv alinierea standardelor internaționale la standardele UE, în special în domeniile social și de mediu, fără de care acestea din urmă ar putea fi percepute drept cauză a unei pierderi a competitivității de către economia UE;

| 35. | solicită ca legislația UE să reflecte angajamentele de acces la piețe la care a subscris UE în cadrul Acordului privind achizițiile publice al OMC. Această transpunere ar oferi o claritate și o securitate juridică indispensabile pentru autoritățile contractante; |
| --- | --- |

35.

solicită ca legislația UE să reflecte angajamentele de acces la piețe la care a subscris UE în cadrul Acordului privind achizițiile publice al OMC. Această transpunere ar oferi o claritate și o securitate juridică indispensabile pentru autoritățile contractante;

| 36. | reamintește că piața unică oferă oportunități în materie de ocupare a forței de muncă, de creștere economică și de competitivitate – în special în ceea ce privește comercializarea serviciilor – și că este important, pentru a le exploata pe deplin, să fie mobilizate politici structurale de însoțire puternice. Insistă ferm ca această dimensiune să fie integrată rapid în actul de relansare a pieței unice, în coordonare cu o politică de coeziune consolidată, care să reprezinte, la rândul ei, o politică de sprijinire a competitivității UE. Aceasta este corolarul indispensabil al pieței unice, instrumentul de convergență a nivelului de viață în direcția standardului celui mai ridicat și reprezintă un instrument esențial pentru articularea strategiilor de dezvoltare a teritoriilor cu prioritățile politice europene definite în Strategia UE 2020; |
| --- | --- |

36.

reamintește că piața unică oferă oportunități în materie de ocupare a forței de muncă, de creștere economică și de competitivitate – în special în ceea ce privește comercializarea serviciilor – și că este important, pentru a le exploata pe deplin, să fie mobilizate politici structurale de însoțire puternice. Insistă ferm ca această dimensiune să fie integrată rapid în actul de relansare a pieței unice, în coordonare cu o politică de coeziune consolidată, care să reprezinte, la rândul ei, o politică de sprijinire a competitivității UE. Aceasta este corolarul indispensabil al pieței unice, instrumentul de convergență a nivelului de viață în direcția standardului celui mai ridicat și reprezintă un instrument esențial pentru articularea strategiilor de dezvoltare a teritoriilor cu prioritățile politice europene definite în Strategia UE 2020;

| 37. | subliniază importanța industriei în cadrul economiei UE, aceasta asumându-și 85% din cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor și reprezentând principalul motor al cererii de servicii; solicită Comisiei să sublinieze acest lucru în propunerea sa finală de act privind piața unică și să facă legătura care se impune cu inițiativa emblematică privind politica industrială adaptată erei globalizării; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța industriei în cadrul economiei UE, aceasta asumându-și 85% din cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor și reprezentând principalul motor al cererii de servicii; solicită Comisiei să sublinieze acest lucru în propunerea sa finală de act privind piața unică și să facă legătura care se impune cu inițiativa emblematică privind politica industrială adaptată erei globalizării;

| 38. | consideră, totodată, că politica în domeniul concurenței joacă un rol determinant pentru capacitatea întreprinderilor UE de a face față provocărilor globalizării, de exemplu în ceea ce privește fuziunile și concentrările, cooperarea între întreprinderi, transferul de know-how și tehnologie, ajutoarele acordate pentru export și inovare sau sarcinile birocratice și administrative care împovărează IMM-urile; regretă absența oricărei referiri la politica în domeniul concurenței în comunicare și a oricărei legături între obiectivele acestei politici și Actul privind piața unică; insistă asupra necesității de a pune politica în domeniul concurenței în serviciul unei economii sociale de piață de înaltă competitivitate; |
| --- | --- |

38.

consideră, totodată, că politica în domeniul concurenței joacă un rol determinant pentru capacitatea întreprinderilor UE de a face față provocărilor globalizării, de exemplu în ceea ce privește fuziunile și concentrările, cooperarea între întreprinderi, transferul de know-how și tehnologie, ajutoarele acordate pentru export și inovare sau sarcinile birocratice și administrative care împovărează IMM-urile; regretă absența oricărei referiri la politica în domeniul concurenței în comunicare și a oricărei legături între obiectivele acestei politici și Actul privind piața unică; insistă asupra necesității de a pune politica în domeniul concurenței în serviciul unei economii sociale de piață de înaltă competitivitate;

| 39. | consideră că beneficiile datorate pieței interne nu sunt distribuite omogen între diversele regiuni europene. Un exemplu îl constituie regiunile ultraperiferice, care, date fiind constrângerile severe care le grevează, se confruntă cu probleme serioase atunci când vor să fructifice aceste avantaje. Ca atare, Comitetul dorește ca elaborarea politicilor europene privind piața internă să fie diferențiată, în conformitate cu dispozițiile articolului 349 din TFUE, în special în ceea ce privește furnizarea serviciilor de interes general și clarificarea normelor aplicabile în domeniul TVA; |
| --- | --- |

39.

consideră că beneficiile datorate pieței interne nu sunt distribuite omogen între diversele regiuni europene. Un exemplu îl constituie regiunile ultraperiferice, care, date fiind constrângerile severe care le grevează, se confruntă cu probleme serioase atunci când vor să fructifice aceste avantaje. Ca atare, Comitetul dorește ca elaborarea politicilor europene privind piața internă să fie diferențiată, în conformitate cu dispozițiile articolului 349 din TFUE, în special în ceea ce privește furnizarea serviciilor de interes general și clarificarea normelor aplicabile în domeniul TVA;

Europenii în centrul pieței unice

| 40. | regretă că această parte a comunicării nu abordează mai precis preocupările cotidiene ale cetățenilor UE în domeniile care influențează viețile acestora (ocuparea forței de muncă, locuințe, educație, sănătate, transporturi, etc.) și regretă faptul că Comisia Europeană nu face uz de toate progresele făcute de Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

40.

regretă că această parte a comunicării nu abordează mai precis preocupările cotidiene ale cetățenilor UE în domeniile care influențează viețile acestora (ocuparea forței de muncă, locuințe, educație, sănătate, transporturi, etc.) și regretă faptul că Comisia Europeană nu face uz de toate progresele făcute de Tratatul de la Lisabona;

| 41. | consideră că modelul european, mai cu seamă în dimensiunea socială a acestuia, constituie o sursă de competitivitate pe termen lung: mobilizarea lucrătorilor calificați, motivați și sănătoși, precum și a întreprinzătorilor, oamenilor de afaceri și a cercetătorilor, va deveni, tot mai mult, cheia unei competitivități pe termen lung, bazată pe inovare și calitate; |
| --- | --- |

41.

consideră că modelul european, mai cu seamă în dimensiunea socială a acestuia, constituie o sursă de competitivitate pe termen lung: mobilizarea lucrătorilor calificați, motivați și sănătoși, precum și a întreprinzătorilor, oamenilor de afaceri și a cercetătorilor, va deveni, tot mai mult, cheia unei competitivități pe termen lung, bazată pe inovare și calitate;

| 42. | recunoaște importanța majoră a formării și calificării pentru înființarea unor întreprinderi producătoare de creștere, pentru crearea de locuri de muncă, și pentru integrarea socială ca o condiție prealabilă pentru reușita pieței interne; |
| --- | --- |

42.

recunoaște importanța majoră a formării și calificării pentru înființarea unor întreprinderi producătoare de creștere, pentru crearea de locuri de muncă, și pentru integrarea socială ca o condiție prealabilă pentru reușita pieței interne;

| 43. | sprijină propunerea de a se elabora un cadru de calitate pentru stagii, care pot constitui un vector determinant pentru integrarea profesională a tinerilor și pentru mobilitatea tinerilor în Europa. Acest cadru, elaborat cu sprijinul partenerilor sociali, ar trebui să constituie o bază minimă de drepturi și obligații, în ceea ce privește condițiile de muncă și protecția socială, precum și să cuprindă dispoziții cu privire la remunerarea stagiarilor sau la alte forme de compensare a acestora, adaptabile în funcție de veniturile existente în statele membre respective; |
| --- | --- |

43.

sprijină propunerea de a se elabora un cadru de calitate pentru stagii, care pot constitui un vector determinant pentru integrarea profesională a tinerilor și pentru mobilitatea tinerilor în Europa. Acest cadru, elaborat cu sprijinul partenerilor sociali, ar trebui să constituie o bază minimă de drepturi și obligații, în ceea ce privește condițiile de muncă și protecția socială, precum și să cuprindă dispoziții cu privire la remunerarea stagiarilor sau la alte forme de compensare a acestora, adaptabile în funcție de veniturile existente în statele membre respective;

| 44. | consideră că este indispensabil să se favorizeze transferurile și recunoașterea diplomelor între statele membre, fără a se evolua, cu toate acestea, către un model european unificat de educație. Este însă de părere că intenția Comisiei Europene de a iniția o modificare a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale (Directiva 2005/36/CE) ar trebui pusă în aplicare abia după o evaluare fundamentată a sistemului existent. Obiectivul trebuie să fie acela de a simplifica regulile existente și de a integra în mai mare măsură profesiunile în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

44.

consideră că este indispensabil să se favorizeze transferurile și recunoașterea diplomelor între statele membre, fără a se evolua, cu toate acestea, către un model european unificat de educație. Este însă de părere că intenția Comisiei Europene de a iniția o modificare a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale (Directiva 2005/36/CE) ar trebui pusă în aplicare abia după o evaluare fundamentată a sistemului existent. Obiectivul trebuie să fie acela de a simplifica regulile existente și de a integra în mai mare măsură profesiunile în cadrul pieței unice;

| 45. | în acest context, reamintește că orientarea spre economiile bazate pe cunoaștere și servicii, precum și concurența globală dau naștere unor noi provocări în planul dezvoltării competențelor și al învățământului. Ar trebui să se evite crearea unui nou grup de „lucrători săraci”, cu locuri de muncă cu calificare redusă și prost plătite. În consecință, politica socială ar trebui să se concentreze în special pe o asistență acordată prin intermediul învățământului și al formării profesionale, prin plată și condiții de muncă echitabile pentru toți, precum și prin măsuri de creștere a mobilității sociale; |
| --- | --- |

45.

în acest context, reamintește că orientarea spre economiile bazate pe cunoaștere și servicii, precum și concurența globală dau naștere unor noi provocări în planul dezvoltării competențelor și al învățământului. Ar trebui să se evite crearea unui nou grup de „lucrători săraci”, cu locuri de muncă cu calificare redusă și prost plătite. În consecință, politica socială ar trebui să se concentreze în special pe o asistență acordată prin intermediul învățământului și al formării profesionale, prin plată și condiții de muncă echitabile pentru toți, precum și prin măsuri de creștere a mobilității sociale;

| 46. | subliniază că este absolut necesar să se ia în considerare specificul misiunilor de serviciu public. Primatul acordat serviciilor de interes economic general, inclusiv serviciilor sociale, în calitatea acestora de bunuri publice, reprezintă un atu pentru succesul unei economii sociale de piață de înaltă competitivitate; reamintește că autoritățile locale și regionale joacă un rol strategic în sporirea creșterii europene, în special datorită rolului sectorului public subnațional, care reprezintă 17,2% din PIB-ul Uniunii și investiții de 221 de miliarde EUR, precum și că, prin urmare, dezvoltarea acestor servicii trebuie susținută de Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

46.

subliniază că este absolut necesar să se ia în considerare specificul misiunilor de serviciu public. Primatul acordat serviciilor de interes economic general, inclusiv serviciilor sociale, în calitatea acestora de bunuri publice, reprezintă un atu pentru succesul unei economii sociale de piață de înaltă competitivitate; reamintește că autoritățile locale și regionale joacă un rol strategic în sporirea creșterii europene, în special datorită rolului sectorului public subnațional, care reprezintă 17,2% din PIB-ul Uniunii și investiții de 221 de miliarde EUR, precum și că, prin urmare, dezvoltarea acestor servicii trebuie susținută de Uniunea Europeană;

| 47. | reamintește că Protocolul privind serviciile de interes general și articolul 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene recunosc atât specificitatea, cât și diversitatea serviciilor de interes general, inclusiv a serviciilor sociale de interes general (SSIG), și competența prioritară a statelor membre în ceea ce privește furnizarea, executarea și organizarea acestor servicii și subliniază cu toate acestea, că punerea în aplicare a amplei marje de manevră de care trebuie să dispună autoritățile regionale și locale, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, necesită o bază juridică de legislație secundară, care să definească interacțiunile cu alte politici UE; regretă lipsa unei inițiative a Comisiei în acest sens, în conformitate cu articolul 14 din TFUE, lăsând astfel Curtea de Justiție a Uniunii Europene să se pronunțe cu privire la chestiunile care ar merita totuși să fie clarificate de legiuitor în conformitate cu principiul responsabilității democratice; |
| --- | --- |

47.

reamintește că Protocolul privind serviciile de interes general și articolul 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene recunosc atât specificitatea, cât și diversitatea serviciilor de interes general, inclusiv a serviciilor sociale de interes general (SSIG), și competența prioritară a statelor membre în ceea ce privește furnizarea, executarea și organizarea acestor servicii și subliniază cu toate acestea, că punerea în aplicare a amplei marje de manevră de care trebuie să dispună autoritățile regionale și locale, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, necesită o bază juridică de legislație secundară, care să definească interacțiunile cu alte politici UE; regretă lipsa unei inițiative a Comisiei în acest sens, în conformitate cu articolul 14 din TFUE, lăsând astfel Curtea de Justiție a Uniunii Europene să se pronunțe cu privire la chestiunile care ar merita totuși să fie clarificate de legiuitor în conformitate cu principiul responsabilității democratice;

| 48. | reamintește că legislația UE are repercusiuni multiple asupra sistemelor naționale de prestații sociale. În trecut, s-a putut observa, de exemplu, că UE intervenea substanțial, prin intermediul dispozițiilor juridice privind achizițiile publice, concurența și ajutoarele de stat, în organizarea serviciilor municipale de interes general, fără să se asigure o securitate juridică reală pentru prestatorii și beneficiarii acestor servicii; |
| --- | --- |

48.

reamintește că legislația UE are repercusiuni multiple asupra sistemelor naționale de prestații sociale. În trecut, s-a putut observa, de exemplu, că UE intervenea substanțial, prin intermediul dispozițiilor juridice privind achizițiile publice, concurența și ajutoarele de stat, în organizarea serviciilor municipale de interes general, fără să se asigure o securitate juridică reală pentru prestatorii și beneficiarii acestor servicii;

| 49. | reamintește că cel de-al treilea forum cu privire la serviciile sociale de interes general (SSIG), organizat de Președinția belgiană a Uniunii Europene, a emis 25 de propuneri concrete de adaptare a legislației UE la specificul de organizare și finanțare a acestor SSIG, în special în ceea ce privește controlul ajutoarelor de stat și modalitățile de contractare; recomandă Comisiei să-și însușească aceste propuneri, cu precădere în cadrul revizuirii pachetului Monti-Kroes, în vederea unei simplificări a legislației comunitare aplicabile, ținând cont de caracterul prin excelență local al acestor servicii și de marea densitate a grupului de actori însărcinați cu promovarea acestora la nivel local și în direcția populației din teritorii; |
| --- | --- |

49.

reamintește că cel de-al treilea forum cu privire la serviciile sociale de interes general (SSIG), organizat de Președinția belgiană a Uniunii Europene, a emis 25 de propuneri concrete de adaptare a legislației UE la specificul de organizare și finanțare a acestor SSIG, în special în ceea ce privește controlul ajutoarelor de stat și modalitățile de contractare; recomandă Comisiei să-și însușească aceste propuneri, cu precădere în cadrul revizuirii pachetului Monti-Kroes, în vederea unei simplificări a legislației comunitare aplicabile, ținând cont de caracterul prin excelență local al acestor servicii și de marea densitate a grupului de actori însărcinați cu promovarea acestora la nivel local și în direcția populației din teritorii;

| 50. | regretă absența, în Actul privind piața unică, a oricărei referiri la statutul european al asociațiilor, care reprezintă, totuși, actori sociali și economici esențiali, în special în sectorul serviciilor sociale de interes general. |
| --- | --- |

50.

regretă absența, în Actul privind piața unică, a oricărei referiri la statutul european al asociațiilor, care reprezintă, totuși, actori sociali și economici esențiali, în special în sectorul serviciilor sociale de interes general.

| 51. | subliniază că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a UE, concesiunile de servicii nu intră în domeniul de aplicare a directivelor privind achizițiile publice, însă trebuie să respecte principiile generale ale Tratatului privind funcționarea UE (interzicerea discriminării, principiul egalității de tratament și al transparenței) și că autoritățile publice contractante au dreptul de a asigura furnizarea de servicii prin intermediul unei concesionări, dacă apreciază că aceasta este cea mai bună modalitate de a asigura serviciul de interes general în cauză și că riscul exploatării, oricât ar fi de limitat, este, totuși, întru totul transferat (1); apreciază, în consecință, că această jurisprudență oferă o bază suficientă unei consolidări legislative, pentru a permanentiza acest statu-quo; se opune unei proceduri unice de adjudecare a acestor concesiuni, care ar aduce atingere libertății de organizare și de administrare a autorităților locale, în special prin punerea în practică a exigenței comunitare privind o publicitate prealabilă adecvată; |
| --- | --- |

51.

subliniază că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a UE, concesiunile de servicii nu intră în domeniul de aplicare a directivelor privind achizițiile publice, însă trebuie să respecte principiile generale ale Tratatului privind funcționarea UE (interzicerea discriminării, principiul egalității de tratament și al transparenței) și că autoritățile publice contractante au dreptul de a asigura furnizarea de servicii prin intermediul unei concesionări, dacă apreciază că aceasta este cea mai bună modalitate de a asigura serviciul de interes general în cauză și că riscul exploatării, oricât ar fi de limitat, este, totuși, întru totul transferat (1); apreciază, în consecință, că această jurisprudență oferă o bază suficientă unei consolidări legislative, pentru a permanentiza acest statu-quo; se opune unei proceduri unice de adjudecare a acestor concesiuni, care ar aduce atingere libertății de organizare și de administrare a autorităților locale, în special prin punerea în practică a exigenței comunitare privind o publicitate prealabilă adecvată;

| 52. | consideră că libera circulație a lucrătorilor și a serviciilor nu trebuie să ducă la dumping social. Cele patru libertăți ale pieței unice trebuie conciliate cu clauza socială orizontală introdusă prin Tratatul de la Lisabona (articolul 9 TFUE); |
| --- | --- |

52.

consideră că libera circulație a lucrătorilor și a serviciilor nu trebuie să ducă la dumping social. Cele patru libertăți ale pieței unice trebuie conciliate cu clauza socială orizontală introdusă prin Tratatul de la Lisabona (articolul 9 TFUE);

| 53. | solicită Comisiei să efectueze urgent, în conformitate cu articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu propunerea 29 din Actul privind piața unică, o analiză aprofundată a impactului social al tuturor propunerilor legislative cu privire la piața unică; se declară dispus să acorde asistența sa Comisiei pentru încorporarea experienței teritoriale în aceste analize de impact, de exemplu prin mobilizarea platformei sale pentru monitorizarea Strategiei UE 2020 și a rețelei de monitorizare a subsidiarității; |
| --- | --- |

53.

solicită Comisiei să efectueze urgent, în conformitate cu articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu propunerea 29 din Actul privind piața unică, o analiză aprofundată a impactului social al tuturor propunerilor legislative cu privire la piața unică; se declară dispus să acorde asistența sa Comisiei pentru încorporarea experienței teritoriale în aceste analize de impact, de exemplu prin mobilizarea platformei sale pentru monitorizarea Strategiei UE 2020 și a rețelei de monitorizare a subsidiarității;

| 54. | constată că interpretarea actuală și punerea în aplicare a Directivei privind detașarea lucrătorilor ridică probleme în legătură cu respectarea drepturilor fundamentale și a principiului liberei circulații a lucrătorilor; Comitetul salută constituirea de către serviciile Comisiei, împreună cu statele membre și – în calitate de observatori – cu partenerii sociali, a unui grup de experți de nivel înalt care să examineze dificultățile întâmpinate în prezent în punerea în aplicare a acestei directive; consideră că la revizuirea directivei va trebui să se țină seama de concluziile grupului de experți de la nivel înalt, astfel încât să se permită clarificarea nivelului de protecție considerat adecvat și a marjei de manevră ce trebuie lăsată partenerilor sociali și statelor membre în cazurile de mobilitate temporară a lucrătorilor; |
| --- | --- |

54.

constată că interpretarea actuală și punerea în aplicare a Directivei privind detașarea lucrătorilor ridică probleme în legătură cu respectarea drepturilor fundamentale și a principiului liberei circulații a lucrătorilor; Comitetul salută constituirea de către serviciile Comisiei, împreună cu statele membre și – în calitate de observatori – cu partenerii sociali, a unui grup de experți de nivel înalt care să examineze dificultățile întâmpinate în prezent în punerea în aplicare a acestei directive; consideră că la revizuirea directivei va trebui să se țină seama de concluziile grupului de experți de la nivel înalt, astfel încât să se permită clarificarea nivelului de protecție considerat adecvat și a marjei de manevră ce trebuie lăsată partenerilor sociali și statelor membre în cazurile de mobilitate temporară a lucrătorilor;

Instrumentele unei bune guvernanțe a pieței unice

| 55. | deplânge decalajul existent între obiectivul stabilit în materie de bună guvernanță și măsurile propuse. Este evident că o activitate generală ce urmărește consolidarea pieței interne ar trebui să țină seama de relațiile cu nivelul local și regional, în loc să se concentreze în principal asupra relațiilor dintre administrațiile naționale și cele de la nivelul UE; |
| --- | --- |

55.

deplânge decalajul existent între obiectivul stabilit în materie de bună guvernanță și măsurile propuse. Este evident că o activitate generală ce urmărește consolidarea pieței interne ar trebui să țină seama de relațiile cu nivelul local și regional, în loc să se concentreze în principal asupra relațiilor dintre administrațiile naționale și cele de la nivelul UE;

| 56. | subliniază că rolul autorităților locale și regionale în cadrul pieței unice este de două facturi: prin autoritatea, competențele și politicile lor, acestea joacă, în primul rând, un rol major în punerea în aplicare a pieței unice. În al doilea rând, ele acționează în proximitatea cetățenilor UE, prin intermediul diferitelor servicii pe care le asigură populației. Acestea sunt, deci, capabile să identifice neînțelegerile pe care le suscită piața unică și să transmită așteptările cetățenilor. Autoritățile locale și regionale nu trebuie, deci, considerate numai drept cureaua de transmisie de sus în jos a pieței unice (punere în practică). Ele trebuie, în aceeași măsură, să joace rolul de curea de transmisie de jos în sus (comunicând așteptările cetățenilor), pentru a contribui la definirea punctului de echilibru al pieței unice și pentru a garanta adeziunea cetățenilor. Această observație este valabilă în definirea strategiei globale de relansare a pieței unice, și va fi în continuare valabilă în cadrul examinării ulterioare a fiecăreia dintre cele 50 de propuneri pe care s-a angajat să le prezinte Comisia; |
| --- | --- |

56.

subliniază că rolul autorităților locale și regionale în cadrul pieței unice este de două facturi: prin autoritatea, competențele și politicile lor, acestea joacă, în primul rând, un rol major în punerea în aplicare a pieței unice. În al doilea rând, ele acționează în proximitatea cetățenilor UE, prin intermediul diferitelor servicii pe care le asigură populației. Acestea sunt, deci, capabile să identifice neînțelegerile pe care le suscită piața unică și să transmită așteptările cetățenilor. Autoritățile locale și regionale nu trebuie, deci, considerate numai drept cureaua de transmisie de sus în jos a pieței unice (punere în practică). Ele trebuie, în aceeași măsură, să joace rolul de curea de transmisie de jos în sus (comunicând așteptările cetățenilor), pentru a contribui la definirea punctului de echilibru al pieței unice și pentru a garanta adeziunea cetățenilor. Această observație este valabilă în definirea strategiei globale de relansare a pieței unice, și va fi în continuare valabilă în cadrul examinării ulterioare a fiecăreia dintre cele 50 de propuneri pe care s-a angajat să le prezinte Comisia;

| 57. | apreciază că punerea în aplicare a Actului pentru piața unică, în virtutea multitudinii de părți implicate de la diverse niveluri de guvernare și a diversității instrumentelor de reglementare, constituie spațiul politic ideal pentru o punere în practică efectivă a principiilor guvernanței pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

57.

apreciază că punerea în aplicare a Actului pentru piața unică, în virtutea multitudinii de părți implicate de la diverse niveluri de guvernare și a diversității instrumentelor de reglementare, constituie spațiul politic ideal pentru o punere în practică efectivă a principiilor guvernanței pe mai multe niveluri;

| 58. | susține Comisia Europeană în dorința acesteia de a extinde procesul de evaluare reciprocă a Directivei privind serviciile în raport cu alte acte legislative cheie ale pieței unice, precizând însă că, pentru a fi eficace, acesta trebuie extins sistematic pentru a cuprinde părțile implicate, inclusiv autoritățile locale și regionale pentru sectoarele care le privesc, astfel încât procesul să devină multilateral; recomandă ca acest proces să fie extins în mod prioritar în direcția oricărei inițiative a Comisiei privitoare la achizițiile publice, la concesionarea serviciilor, la serviciile de interes general, la punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale și la mobilitatea lucrătorilor; |
| --- | --- |

58.

susține Comisia Europeană în dorința acesteia de a extinde procesul de evaluare reciprocă a Directivei privind serviciile în raport cu alte acte legislative cheie ale pieței unice, precizând însă că, pentru a fi eficace, acesta trebuie extins sistematic pentru a cuprinde părțile implicate, inclusiv autoritățile locale și regionale pentru sectoarele care le privesc, astfel încât procesul să devină multilateral; recomandă ca acest proces să fie extins în mod prioritar în direcția oricărei inițiative a Comisiei privitoare la achizițiile publice, la concesionarea serviciilor, la serviciile de interes general, la punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale și la mobilitatea lucrătorilor;

| 59. | propune organizarea de forumuri teritoriale ale pieței interne, axate pe nevoile esențiale ale cetățenilor Uniunii și pe condițiile de acces ale acestora, în vecinătatea lor imediată, la servicii care constituie preocupările lor esențiale: loc de muncă, formare, locuință, educație, transport, sănătate etc.; |
| --- | --- |

59.

propune organizarea de forumuri teritoriale ale pieței interne, axate pe nevoile esențiale ale cetățenilor Uniunii și pe condițiile de acces ale acestora, în vecinătatea lor imediată, la servicii care constituie preocupările lor esențiale: loc de muncă, formare, locuință, educație, transport, sănătate etc.;

| 60. | consideră că GECT dețin un potențial deosebit de ridicat pentru experimentarea transfrontalieră a practicilor inovatoare în ceea ce privește piața internă și satisfacerea nevoilor esențiale ale cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- |

60.

consideră că GECT dețin un potențial deosebit de ridicat pentru experimentarea transfrontalieră a practicilor inovatoare în ceea ce privește piața internă și satisfacerea nevoilor esențiale ale cetățenilor Uniunii;

| 61. | reamintește că instrumentele neoficiale de rezolvare a conflictelor, cum ar fi rețeaua Solvit, sunt încă prea puțin cunoscute în rândurile întreprinderilor și ale cetățenilor. Este, deci, importantă inițierea unei campanii de comunicare structurate pentru a face cunoscute IMM-urilor și cetățenilor existența acestor mecanisme și soluțiile extra-judiciare pe care ele le oferă, precum și pentru a le dota cu resurse și personal suplimentare; |
| --- | --- |

61.

reamintește că instrumentele neoficiale de rezolvare a conflictelor, cum ar fi rețeaua Solvit, sunt încă prea puțin cunoscute în rândurile întreprinderilor și ale cetățenilor. Este, deci, importantă inițierea unei campanii de comunicare structurate pentru a face cunoscute IMM-urilor și cetățenilor existența acestor mecanisme și soluțiile extra-judiciare pe care ele le oferă, precum și pentru a le dota cu resurse și personal suplimentare;

| 62. | face apel la toate autoritățile locale și regionale să se înscrie în sistemul de informare cu privire la piața internă care contribuie la buna funcționare a acesteia, oferind un spațiu de colaborare și de schimburi între autorități din diferite state membre, și îndeamnă Comisia să extindă aplicarea acestui sistem dincolo de limitele Directivei privind serviciile și ale Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale; |
| --- | --- |

62.

face apel la toate autoritățile locale și regionale să se înscrie în sistemul de informare cu privire la piața internă care contribuie la buna funcționare a acesteia, oferind un spațiu de colaborare și de schimburi între autorități din diferite state membre, și îndeamnă Comisia să extindă aplicarea acestui sistem dincolo de limitele Directivei privind serviciile și ale Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale;

II.   CONCLUZII

Către un Pact pentru abordarea marilor provocări strategice actuale

| 63. | consideră că natura strategică a mizelor actuale necesită depășirea limitelor propunerilor Comisiei și, așa cum sugera Mario Monti în raportul adresat Președintelui Barroso, semnarea unui veritabil pact între toate instituțiile europene, statele membre, autoritățile teritoriale ale acestora, cetățenii Europei și întreprinderile acestora, pentru a realiza împreună o economie socială de piață de înaltă competitivitate, singura capabilă să aducă rezultate durabile; |
| --- | --- |

63.

consideră că natura strategică a mizelor actuale necesită depășirea limitelor propunerilor Comisiei și, așa cum sugera Mario Monti în raportul adresat Președintelui Barroso, semnarea unui veritabil pact între toate instituțiile europene, statele membre, autoritățile teritoriale ale acestora, cetățenii Europei și întreprinderile acestora, pentru a realiza împreună o economie socială de piață de înaltă competitivitate, singura capabilă să aducă rezultate durabile;

| 64. | sugerează elaborarea acestui pact pornindu-se de la principiile de echilibru stabilite prin tratate, între exercitarea efectivă a libertăților fundamentale ale pieței unice, garantarea drepturilor fundamentale ale cetățenilor Uniunii, respectarea principiilor coeziunii și solidarității între popoarele europene și ale bunei îndepliniri a misiunilor atribuite de autoritățile publice, inclusiv cele teritoriale, serviciilor de interes general, care garantează accesul tuturor la servicii esențiale; |
| --- | --- |

64.

sugerează elaborarea acestui pact pornindu-se de la principiile de echilibru stabilite prin tratate, între exercitarea efectivă a libertăților fundamentale ale pieței unice, garantarea drepturilor fundamentale ale cetățenilor Uniunii, respectarea principiilor coeziunii și solidarității între popoarele europene și ale bunei îndepliniri a misiunilor atribuite de autoritățile publice, inclusiv cele teritoriale, serviciilor de interes general, care garantează accesul tuturor la servicii esențiale;

| 65. | consideră că este o necesitate ca acest pact să fie ușor de citit de către cetățenii Uniunii și IMM-uri, acest deziderat trebuind să determine Comisia să definească, în pachetul său de 50 de propuneri, un număr limitat de acțiuni emblematice, pentru a accentua vizibilitatea acestora la nivelul cetățenilor și al IMM-urilor, în ceea ce privește impactul real asupra condițiilor lor de viață și de muncă de zi cu zi, în teritoriul în care își desfășoară viața și activitatea; |
| --- | --- |

65.

consideră că este o necesitate ca acest pact să fie ușor de citit de către cetățenii Uniunii și IMM-uri, acest deziderat trebuind să determine Comisia să definească, în pachetul său de 50 de propuneri, un număr limitat de acțiuni emblematice, pentru a accentua vizibilitatea acestora la nivelul cetățenilor și al IMM-urilor, în ceea ce privește impactul real asupra condițiilor lor de viață și de muncă de zi cu zi, în teritoriul în care își desfășoară viața și activitatea;

| 66. | propune ca aceste acțiuni emblematice să poată face obiectul unei monitorizări specifice în ceea ce privește punerea în aplicare și impactul real asupra vieții cetățenilor și a IMM-urilor, precum și al unei acțiuni de comunicare în rândul publicului larg, necesară pentru lizibilitatea pactului și a principalelor sale axe de aplicare; |
| --- | --- |

66.

propune ca aceste acțiuni emblematice să poată face obiectul unei monitorizări specifice în ceea ce privește punerea în aplicare și impactul real asupra vieții cetățenilor și a IMM-urilor, precum și al unei acțiuni de comunicare în rândul publicului larg, necesară pentru lizibilitatea pactului și a principalelor sale axe de aplicare;

| 67. | recomandă Comisiei Europene să facă mai ușor de identificat tema „recâștigării încrederii cetățenilor Uniunii”, regrupând în cadrul unui prim pachet de măsuri toate propunerile privind accesul la serviciile esențiale, care constituie una dintre preocupările cotidiene ale cetățenilor, și pe baza progreselor înregistrate grație Tratatului de la Lisabona; prin urmare, recomandă introducerea în acest prim pachet de măsuri a propunerilor privind punerea în aplicare a Cartei drepturilor fundamentale (nr. 29), reformarea sistemelor de recunoaștere a calificărilor profesionale și crearea unui „pașaport european de competențe” (nr. 33 și nr. 35), ameliorarea directivei privind detașarea lucrătorilor (nr.30), simplificarea normelor privind achizițiile publice și SIEG (nr.17 și nr. 25), antreprenoriatul social (nr. 36), suprimarea obstacolelor fiscale cu care se confruntă cetățenii (nr.42) și accesul la servicii bancare de bază (nr.40); |
| --- | --- |

67.

recomandă Comisiei Europene să facă mai ușor de identificat tema „recâștigării încrederii cetățenilor Uniunii”, regrupând în cadrul unui prim pachet de măsuri toate propunerile privind accesul la serviciile esențiale, care constituie una dintre preocupările cotidiene ale cetățenilor, și pe baza progreselor înregistrate grație Tratatului de la Lisabona; prin urmare, recomandă introducerea în acest prim pachet de măsuri a propunerilor privind punerea în aplicare a Cartei drepturilor fundamentale (nr. 29), reformarea sistemelor de recunoaștere a calificărilor profesionale și crearea unui „pașaport european de competențe” (nr. 33 și nr. 35), ameliorarea directivei privind detașarea lucrătorilor (nr.30), simplificarea normelor privind achizițiile publice și SIEG (nr.17 și nr. 25), antreprenoriatul social (nr. 36), suprimarea obstacolelor fiscale cu care se confruntă cetățenii (nr.42) și accesul la servicii bancare de bază (nr.40);

| 68. | propune ca, alături de pactul aplicabil tuturor părților descris mai sus, să se încheie și pacte teritoriale, în cadrul cărora, printr-o abordare regională flexibilă, autoritățile locale și regionale să-și concentreze acțiunile și finanțarea asupra punerii în aplicare a Strategiei UE 2020 și a inițiativelor emblematice. Trebuie să se pună un accent special pe proiectele care promovează inovarea socială în regiunile în cauză și care au cel mai puternic impact social posibil. Utilizarea pactelor teritoriale și conținutul acestora se numără printre criteriile de alocare a fondurilor UE pentru proiecte; |
| --- | --- |

68.

propune ca, alături de pactul aplicabil tuturor părților descris mai sus, să se încheie și pacte teritoriale, în cadrul cărora, printr-o abordare regională flexibilă, autoritățile locale și regionale să-și concentreze acțiunile și finanțarea asupra punerii în aplicare a Strategiei UE 2020 și a inițiativelor emblematice. Trebuie să se pună un accent special pe proiectele care promovează inovarea socială în regiunile în cauză și care au cel mai puternic impact social posibil. Utilizarea pactelor teritoriale și conținutul acestora se numără printre criteriile de alocare a fondurilor UE pentru proiecte;

| 69. | consideră că, în temeiul articolului 349 din TFUE, Comisia ar trebui să realizeze o reflecție complementară și realistă, care să ia în considerare dezavantajele și dificultățile cu care se confruntă regiunile ultraperiferice atunci când doresc să participe și să profite de avantajele pe care le oferă piața internă europeană, în vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite de Strategia UE 2020. |
| --- | --- |

69.

consideră că, în temeiul articolului 349 din TFUE, Comisia ar trebui să realizeze o reflecție complementară și realistă, care să ia în considerare dezavantajele și dificultățile cu care se confruntă regiunile ultraperiferice atunci când doresc să participe și să profite de avantajele pe care le oferă piața internă europeană, în vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite de Strategia UE 2020.

Bruxelles, 1 aprilie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Hotărârea din 10 septembrie 2009 în cauza C-206/08, alineatele 72 până la 75.

1

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 89-a sesiune plenară din 31 martie și 1 aprilie 2011

| 7.6.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 166/59 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 166/59

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind munca sezonieră și transferul în cadrul aceleiași companii

2011/C 166/10

COMITETULUI REGIUNILOR

| — | subliniază că trebuie asigurate pe teritoriul UE securitatea juridică (în sensul unui cadru de reglementare clar) și legalitatea (în sensul respectării legii), precum și un tratament just și echitabil la adresa lucrătorilor din țările terțe; |
| --- | --- |

—

subliniază că trebuie asigurate pe teritoriul UE securitatea juridică (în sensul unui cadru de reglementare clar) și legalitatea (în sensul respectării legii), precum și un tratament just și echitabil la adresa lucrătorilor din țările terțe;

| — | subliniază că migrația este strâns legată de dezvoltare și remarcă faptul că emigrarea lucrătorilor calificați nu ar trebui să aibă consecințe economice negative („exodul creierelor”) asupra țărilor în curs de dezvoltare. Salută așadar inițiativa directivelor de promovare a migrației circulare și consideră că aceasta poate reprezenta o contribuție pozitivă atât pentru piețele forței de muncă din statele membre, cât și pentru dezvoltarea țărilor de origine; |
| --- | --- |

—

subliniază că migrația este strâns legată de dezvoltare și remarcă faptul că emigrarea lucrătorilor calificați nu ar trebui să aibă consecințe economice negative („exodul creierelor”) asupra țărilor în curs de dezvoltare. Salută așadar inițiativa directivelor de promovare a migrației circulare și consideră că aceasta poate reprezenta o contribuție pozitivă atât pentru piețele forței de muncă din statele membre, cât și pentru dezvoltarea țărilor de origine;

| — | ia notă cu interes de procedurile de control inițiate de parlamentele naționale cu privire la ambele propuneri și de punctele de vedere și argumentele formulate în cadrul acestora; consideră, pe baza propriei analize, că ambele propuneri sunt compatibile cu principiul subsidiarității; subliniază că valoarea adăugată a legislației europene trebuie să constea, în principal, în capacitatea sa de a preveni angajarea sistemelor naționale într-o cursă către nivelul cel mai scăzut de protecție; |
| --- | --- |

—

ia notă cu interes de procedurile de control inițiate de parlamentele naționale cu privire la ambele propuneri și de punctele de vedere și argumentele formulate în cadrul acestora; consideră, pe baza propriei analize, că ambele propuneri sunt compatibile cu principiul subsidiarității; subliniază că valoarea adăugată a legislației europene trebuie să constea, în principal, în capacitatea sa de a preveni angajarea sistemelor naționale într-o cursă către nivelul cel mai scăzut de protecție;

| — | subliniază importanța dreptului pe care îl au statele membre, în temeiul tratatului, de a stabili contingentele de admisie, insistând asupra faptului că statele membre trebuie să implice autoritățile locale și regionale în luarea unei decizii cu privire la numărul de resortisanți ai țărilor terțe care pot fi admiși pe teritoriul lor și la profilul profesional al acestora; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța dreptului pe care îl au statele membre, în temeiul tratatului, de a stabili contingentele de admisie, insistând asupra faptului că statele membre trebuie să implice autoritățile locale și regionale în luarea unei decizii cu privire la numărul de resortisanți ai țărilor terțe care pot fi admiși pe teritoriul lor și la profilul profesional al acestora;

| — | atrage atenția asupra faptului că, la punerea în aplicare a ambelor directive, trebuie respectat principiul preferinței comunitare; |
| --- | --- |

—

atrage atenția asupra faptului că, la punerea în aplicare a ambelor directive, trebuie respectat principiul preferinței comunitare;

| — | este totuși convins că munca sezonieră și transferurile în cadrul aceleiași companii pot avea o contribuție importantă la redresarea unor sectoare economice și de producție din Europa. |
| --- | --- |

—

este totuși convins că munca sezonieră și transferurile în cadrul aceleiași companii pot avea o contribuție importantă la redresarea unor sectoare economice și de producție din Europa.

| Raportor | Graziano Ernesto MILIA (IT/PSE), președintele provinciei Cagliari |
| --- | --- |
| Documente de referință | Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe în contextul unui transfer în cadrul aceleiași companii - COM(2010) 378 final
  și
  Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe în vederea ocupării unor locuri de muncă sezoniere - COM(2010) 379 final |

Raportor

Graziano Ernesto MILIA (IT/PSE), președintele provinciei Cagliari

Documente de referință

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe în contextul unui transfer în cadrul aceleiași companii - COM(2010) 378 final

și

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe în vederea ocupării unor locuri de muncă sezoniere - COM(2010) 379 final

I.   OBSERVAȚII GENERALE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută ambele propuneri de directivă ale Comisiei Europene, privind condițiile de intrare și de ședere a lucrătorilor sezonieri resortisanți ai unei țări terțe și privind transferurile în cadrul aceleiași companii ale resortisanților unei țări terțe; cu toate acestea, subliniază faptul că ambele propuneri trebuie privite în lumina dezbaterii în curs de desfășurare privind migrația legală în UE și că este esențial ca această politică să se bazeze pe o abordare coerentă – care să acopere și aspectele sociale ale chestiunii – pentru a garanta securitatea juridică și un tratament egal, precum și respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

1.

salută ambele propuneri de directivă ale Comisiei Europene, privind condițiile de intrare și de ședere a lucrătorilor sezonieri resortisanți ai unei țări terțe și privind transferurile în cadrul aceleiași companii ale resortisanților unei țări terțe; cu toate acestea, subliniază faptul că ambele propuneri trebuie privite în lumina dezbaterii în curs de desfășurare privind migrația legală în UE și că este esențial ca această politică să se bazeze pe o abordare coerentă – care să acopere și aspectele sociale ale chestiunii – pentru a garanta securitatea juridică și un tratament egal, precum și respectarea drepturilor fundamentale;

| 2. | atrage atenția Comisiei asupra necesității combaterii fenomenului imigrației ilegale și a oricărei forme de muncă ilegală sau de exploatare a resortisanților unei țări terțe pe teritoriul UE. Comitetul Regiunilor consideră de o importanță fundamentală garantarea unor condiții de muncă și de ședere conforme drepturilor fundamentale și dispozițiilor legale pentru resortisanții țărilor terțe care lucrează legal în UE, garantarea egalității de tratament în comparație cu cetățenii UE, precum și promovarea celei mai ample și mai depline integrări sociale. Pentru aceasta, Comitetul Regiunilor solicită respectarea întocmai, necondiționată, a drepturilor fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și amintește că aceasta a dobândit, ca și tratatele, valoare juridică deplină, ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

2.

atrage atenția Comisiei asupra necesității combaterii fenomenului imigrației ilegale și a oricărei forme de muncă ilegală sau de exploatare a resortisanților unei țări terțe pe teritoriul UE. Comitetul Regiunilor consideră de o importanță fundamentală garantarea unor condiții de muncă și de ședere conforme drepturilor fundamentale și dispozițiilor legale pentru resortisanții țărilor terțe care lucrează legal în UE, garantarea egalității de tratament în comparație cu cetățenii UE, precum și promovarea celei mai ample și mai depline integrări sociale. Pentru aceasta, Comitetul Regiunilor solicită respectarea întocmai, necondiționată, a drepturilor fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și amintește că aceasta a dobândit, ca și tratatele, valoare juridică deplină, ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 3. | subliniază că trebuie asigurate pe teritoriul UE securitatea juridică (în sensul unui cadru de reglementare clar) și legalitatea (în sensul respectării legii), precum și un tratament just și echitabil la adresa lucrătorilor din țările terțe. Regiunile, autoritățile intermediare, precum provinciile, și municipalitățile (inclusiv zonele rurale) resimt primele impactul economic și social al fluxurilor de migrație, legală și ilegală, în zonele respective. Autoritățile regionale, intermediare și locale sunt responsabile de furnizarea unei game largi de servicii (primire, sănătate, educație și formare profesională, cazare etc.), iar rolul lor în teritoriu, de gestionare a acestor fenomene, ar trebui subliniat de Comisia Europeană; |
| --- | --- |

3.

subliniază că trebuie asigurate pe teritoriul UE securitatea juridică (în sensul unui cadru de reglementare clar) și legalitatea (în sensul respectării legii), precum și un tratament just și echitabil la adresa lucrătorilor din țările terțe. Regiunile, autoritățile intermediare, precum provinciile, și municipalitățile (inclusiv zonele rurale) resimt primele impactul economic și social al fluxurilor de migrație, legală și ilegală, în zonele respective. Autoritățile regionale, intermediare și locale sunt responsabile de furnizarea unei game largi de servicii (primire, sănătate, educație și formare profesională, cazare etc.), iar rolul lor în teritoriu, de gestionare a acestor fenomene, ar trebui subliniat de Comisia Europeană;

| 4. | subliniază că autoritățile regionale, locale și intermediare sunt actori fundamentali în Strategia UE 2020, adoptată recent, care urmărește să răspundă provocărilor ce țin de criza economică și financiară, de schimbările climatice și de resursele de energie și, prin urmare, și de politica de ocupare a forței de muncă a UE. După cum relevă propunerile legislative supuse examinării, aceste chestiuni sunt strâns legate de tema politicii privind imigrația; |
| --- | --- |

4.

subliniază că autoritățile regionale, locale și intermediare sunt actori fundamentali în Strategia UE 2020, adoptată recent, care urmărește să răspundă provocărilor ce țin de criza economică și financiară, de schimbările climatice și de resursele de energie și, prin urmare, și de politica de ocupare a forței de muncă a UE. După cum relevă propunerile legislative supuse examinării, aceste chestiuni sunt strâns legate de tema politicii privind imigrația;

| 5. | subliniază că, deși imigrația legală este o competență comună a UE și a statelor membre, punerea în aplicare a politicii privind imigrația legală este strâns legată de alte politici, precum (după cum se menționează în propunerile respective) politica privind munca, ocuparea forței de muncă și afacerile sociale, asigurările sociale, politica în domeniul serviciilor publice locale și al serviciilor de interes general, politica în domeniul locuințelor și alte politici care, în multe state membre ale UE, sunt gestionate la nivel descentralizat de către ARL. Prin urmare, acestea dețin un rol important în ceea ce privește culegerea de informații și date statistice care urmează să fie utilizate în procesul de evaluare a legislației existente sau de elaborare a noilor măsuri în domeniul politicii privind migrația. Trebuie subliniată așadar necesitatea unui parteneriat strâns cu ARL; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, deși imigrația legală este o competență comună a UE și a statelor membre, punerea în aplicare a politicii privind imigrația legală este strâns legată de alte politici, precum (după cum se menționează în propunerile respective) politica privind munca, ocuparea forței de muncă și afacerile sociale, asigurările sociale, politica în domeniul serviciilor publice locale și al serviciilor de interes general, politica în domeniul locuințelor și alte politici care, în multe state membre ale UE, sunt gestionate la nivel descentralizat de către ARL. Prin urmare, acestea dețin un rol important în ceea ce privește culegerea de informații și date statistice care urmează să fie utilizate în procesul de evaluare a legislației existente sau de elaborare a noilor măsuri în domeniul politicii privind migrația. Trebuie subliniată așadar necesitatea unui parteneriat strâns cu ARL;

| 6. | subliniază că migrația este strâns legată de dezvoltare și remarcă faptul că emigrarea lucrătorilor calificați nu ar trebui să aibă consecințe economice negative („exodul creierelor”) asupra țărilor în curs de dezvoltare. Salută așadar inițiativa directivelor de promovare a migrației circulare și consideră că aceasta poate reprezenta o contribuție pozitivă atât pentru piețele forței de muncă din statele membre, cât și pentru dezvoltarea țărilor de origine (1); |
| --- | --- |

6.

subliniază că migrația este strâns legată de dezvoltare și remarcă faptul că emigrarea lucrătorilor calificați nu ar trebui să aibă consecințe economice negative („exodul creierelor”) asupra țărilor în curs de dezvoltare. Salută așadar inițiativa directivelor de promovare a migrației circulare și consideră că aceasta poate reprezenta o contribuție pozitivă atât pentru piețele forței de muncă din statele membre, cât și pentru dezvoltarea țărilor de origine (1);

| 7. | recunoaște că migrația circulară poate stabili o relație prețioasă între țările de origine și țările-gazdă și poate servi la promovarea dialogului, a cooperării și a înțelegerii reciproce și propune utilizarea instrumentelor și a structurilor instituționale existente, precum inițiativa Comitetului Regiunilor Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), pentru a promova astfel de relații; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că migrația circulară poate stabili o relație prețioasă între țările de origine și țările-gazdă și poate servi la promovarea dialogului, a cooperării și a înțelegerii reciproce și propune utilizarea instrumentelor și a structurilor instituționale existente, precum inițiativa Comitetului Regiunilor Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), pentru a promova astfel de relații;

| 8. | amintește totuși că migrația circulară nu trebuie văzută ca un substitut al migrației permanente și că trebuie stabilite canale eficiente pentru facilitarea circulației și întoarcerii migranților și pentru evitarea imigrației ilegale; |
| --- | --- |

8.

amintește totuși că migrația circulară nu trebuie văzută ca un substitut al migrației permanente și că trebuie stabilite canale eficiente pentru facilitarea circulației și întoarcerii migranților și pentru evitarea imigrației ilegale;

| 9. | ia notă cu interes de procedurile de control inițiate de parlamentele naționale cu privire la ambele propuneri și de punctele de vedere și argumentele formulate în cadrul acestora; consideră, pe baza propriei analize, că ambele propuneri sunt compatibile cu principiul subsidiarității; subliniază că valoarea adăugată a legislației europene trebuie să constea, în principal, în capacitatea sa de a preveni angajarea sistemelor naționale într-o cursă către nivelul cel mai scăzut de protecție a lucrătorilor sezonieri și a persoanelor transferate în cadrul aceleiași companii; |
| --- | --- |

9.

ia notă cu interes de procedurile de control inițiate de parlamentele naționale cu privire la ambele propuneri și de punctele de vedere și argumentele formulate în cadrul acestora; consideră, pe baza propriei analize, că ambele propuneri sunt compatibile cu principiul subsidiarității; subliniază că valoarea adăugată a legislației europene trebuie să constea, în principal, în capacitatea sa de a preveni angajarea sistemelor naționale într-o cursă către nivelul cel mai scăzut de protecție a lucrătorilor sezonieri și a persoanelor transferate în cadrul aceleiași companii;

| 10. | consideră că, date fiind decalajele dintre legislațiile statelor membre în ceea ce privește admisia și drepturile resortisanților țărilor terțe transferați în cadrul aceleiași companii, legislația privind transferul în cadrul aceleiași companii al personalului cu atribuții-cheie este necesară la nivelul UE; subliniază necesitatea abordării situațiilor cu caracter transfrontalier și a garantării îndeplinirii angajamentelor internaționale pe care UE și le-a asumat în cadrul OMC; în plus, este de părere că o legislație a UE de acest tip ar face să crească interesul migranților cu înaltă calificare pentru piața muncii din UE, contribuind pe această cale la competitivitatea economiei UE în ansamblu; |
| --- | --- |

10.

consideră că, date fiind decalajele dintre legislațiile statelor membre în ceea ce privește admisia și drepturile resortisanților țărilor terțe transferați în cadrul aceleiași companii, legislația privind transferul în cadrul aceleiași companii al personalului cu atribuții-cheie este necesară la nivelul UE; subliniază necesitatea abordării situațiilor cu caracter transfrontalier și a garantării îndeplinirii angajamentelor internaționale pe care UE și le-a asumat în cadrul OMC; în plus, este de părere că o legislație a UE de acest tip ar face să crească interesul migranților cu înaltă calificare pentru piața muncii din UE, contribuind pe această cale la competitivitatea economiei UE în ansamblu;

| 11. | consideră că legislația privind munca sezonieră la nivelul UE este necesară din cauza decalajelor existente între legislațiile statelor membre în ceea ce privește admisia și drepturile lucrătorilor sezonieri din țări terțe, din cauza nevoii de a se asigura un set uniform de drepturi minime și de a se garanta combaterea cazurilor de abuz, precum și a imigrației ilegale; |
| --- | --- |

11.

consideră că legislația privind munca sezonieră la nivelul UE este necesară din cauza decalajelor existente între legislațiile statelor membre în ceea ce privește admisia și drepturile lucrătorilor sezonieri din țări terțe, din cauza nevoii de a se asigura un set uniform de drepturi minime și de a se garanta combaterea cazurilor de abuz, precum și a imigrației ilegale;

| 12. | subliniază importanța dreptului pe care îl au statele membre, în temeiul tratatului, de a stabili contingentele de admisie, insistând asupra faptului că, în conformitate cu principiile subsidiarității și guvernanței pe mai multe niveluri, statele membre trebuie să implice autoritățile locale și regionale în luarea unei decizii cu privire la numărul de resortisanți ai țărilor terțe care pot fi admiși pe teritoriul lor și la profilul profesional (2) al acestora. |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța dreptului pe care îl au statele membre, în temeiul tratatului, de a stabili contingentele de admisie, insistând asupra faptului că, în conformitate cu principiile subsidiarității și guvernanței pe mai multe niveluri, statele membre trebuie să implice autoritățile locale și regionale în luarea unei decizii cu privire la numărul de resortisanți ai țărilor terțe care pot fi admiși pe teritoriul lor și la profilul profesional (2) al acestora.

| 13. | în urma examinării ambelor propuneri sub aspectul principiului proporționalității, este de acord în ambele cazuri cu alegerea directivei ca instrument juridic, deoarece aceasta lasă statelor membre marja de manevră necesară cu privire la modalitățile de punere în aplicare la nivel intern și permite să fie luate în considerare specificul și nevoile fiecărui stat membru și ale autorităților sale, cărora le revine sarcina punerii în aplicare a directivei la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

13.

în urma examinării ambelor propuneri sub aspectul principiului proporționalității, este de acord în ambele cazuri cu alegerea directivei ca instrument juridic, deoarece aceasta lasă statelor membre marja de manevră necesară cu privire la modalitățile de punere în aplicare la nivel intern și permite să fie luate în considerare specificul și nevoile fiecărui stat membru și ale autorităților sale, cărora le revine sarcina punerii în aplicare a directivei la nivel național, regional și local;

| 14. | consideră totuși că unele elemente ale propunerilor trebuie analizate mai îndeaproape, din perspectiva principiului proporționalității: astfel, directivele nu ar trebui să impună obligații exagerate persoanelor care doresc să intre în UE ca lucrători sezonieri sau printr-un transfer în cadrul aceleiași companii ori angajatorilor acestora și nici nu ar trebui să presupună costuri sau sarcini inutile pentru autoritățile naționale, regionale sau locale însărcinate cu punerea lor în aplicare; în privința celor din urmă, termenul-limită de 30 de zile până la care autoritățile trebuie să examineze cererile și să ia o decizie cu privire la acestea poate fi considerat mult prea scurt, punând autoritățile din unele state membre sub o presiune administrativă și financiară semnificativă; |
| --- | --- |

14.

consideră totuși că unele elemente ale propunerilor trebuie analizate mai îndeaproape, din perspectiva principiului proporționalității: astfel, directivele nu ar trebui să impună obligații exagerate persoanelor care doresc să intre în UE ca lucrători sezonieri sau printr-un transfer în cadrul aceleiași companii ori angajatorilor acestora și nici nu ar trebui să presupună costuri sau sarcini inutile pentru autoritățile naționale, regionale sau locale însărcinate cu punerea lor în aplicare; în privința celor din urmă, termenul-limită de 30 de zile până la care autoritățile trebuie să examineze cererile și să ia o decizie cu privire la acestea poate fi considerat mult prea scurt, punând autoritățile din unele state membre sub o presiune administrativă și financiară semnificativă;

| 15. | atrage atenția asupra faptului că, la punerea în aplicare a ambelor directive, trebuie respectat principiul preferinței comunitare, în special în ceea ce îi privește pe cetățenii din noile state membre pentru care se aplică încă măsurile tranzitorii; pentru îndeplinirea acestui obiectiv, poate fi util ca statele membre și autoritățile lor să treacă la așa-numitele „teste ale pieței muncii”, pentru a verifica dacă un post vacant nu poate fi ocupat de persoane de pe piața forței de muncă din UE aflate în căutarea unui loc de muncă; din acest punct de vedere, nu este convins de argumentația Comisiei potrivit căreia nu sunt necesare teste ale pieței muncii în cazul unui transfer în cadrul aceleiași companii; |
| --- | --- |

15.

atrage atenția asupra faptului că, la punerea în aplicare a ambelor directive, trebuie respectat principiul preferinței comunitare, în special în ceea ce îi privește pe cetățenii din noile state membre pentru care se aplică încă măsurile tranzitorii; pentru îndeplinirea acestui obiectiv, poate fi util ca statele membre și autoritățile lor să treacă la așa-numitele „teste ale pieței muncii”, pentru a verifica dacă un post vacant nu poate fi ocupat de persoane de pe piața forței de muncă din UE aflate în căutarea unui loc de muncă; din acest punct de vedere, nu este convins de argumentația Comisiei potrivit căreia nu sunt necesare teste ale pieței muncii în cazul unui transfer în cadrul aceleiași companii;

| 16. | își exprimă regretul pentru întârzierea considerabilă cu care au fost prezentate de către Comisie aceste propuneri, care făceau parte deja din planul de politică privind migrația legală din decembrie 2005, la aproape cinci ani de la asumarea angajamentului politic pe aceste teme, precum și faptul că, din cauza discuțiilor dificile cu privire la „permisul unic”, cele două procese, care ar fi trebuit să se desfășoare în paralel, au fost acum separate. Mai mult decât atât, regretă faptul că propunerile au fost prezentate într-o perioadă în care unele sectoare, precum agricultura, creșterea animalelor și exploatarea pășunilor (3), turismul și sectorul construcțiilor, care constituie nucleul principal al muncii sezoniere, au fost greu încercate de criza economică și financiară, după cum dovedesc datele și statisticile UE, în prezent traversând un proces de lentă recuperare. Prin urmare, situația economică s-a schimbat în raport cu 2005, anul angajamentului politic pe aceste teme, iar datele economice, statistice și referitoare la ocuparea forței de muncă care ilustrează impactul muncii sezoniere asupra economiei europene ar trebui actualizate; |
| --- | --- |

16.

își exprimă regretul pentru întârzierea considerabilă cu care au fost prezentate de către Comisie aceste propuneri, care făceau parte deja din planul de politică privind migrația legală din decembrie 2005, la aproape cinci ani de la asumarea angajamentului politic pe aceste teme, precum și faptul că, din cauza discuțiilor dificile cu privire la „permisul unic”, cele două procese, care ar fi trebuit să se desfășoare în paralel, au fost acum separate. Mai mult decât atât, regretă faptul că propunerile au fost prezentate într-o perioadă în care unele sectoare, precum agricultura, creșterea animalelor și exploatarea pășunilor (3), turismul și sectorul construcțiilor, care constituie nucleul principal al muncii sezoniere, au fost greu încercate de criza economică și financiară, după cum dovedesc datele și statisticile UE, în prezent traversând un proces de lentă recuperare. Prin urmare, situația economică s-a schimbat în raport cu 2005, anul angajamentului politic pe aceste teme, iar datele economice, statistice și referitoare la ocuparea forței de muncă care ilustrează impactul muncii sezoniere asupra economiei europene ar trebui actualizate;

| 17. | este totuși convins că, în pofida întârzierii propunerilor și a timpului care va mai fi necesar pentru procedura legislativă a UE și pentru transpunerea ulterioară la nivel național, munca sezonieră și transferurile în cadrul aceleiași companii pot avea o contribuție importantă la redresarea unor sectoare economice și de producție din Europa; |
| --- | --- |

17.

este totuși convins că, în pofida întârzierii propunerilor și a timpului care va mai fi necesar pentru procedura legislativă a UE și pentru transpunerea ulterioară la nivel național, munca sezonieră și transferurile în cadrul aceleiași companii pot avea o contribuție importantă la redresarea unor sectoare economice și de producție din Europa;

RECOMANDĂRI SPECIFICE CU PRIVIRE LA CELE DOUĂ PROPUNERI

| 18. | salută introducerea procedurilor unice de solicitare pentru munca sezonieră și pentru transferurile în cadrul aceleiași companii, ca instrumente utile de simplificare ce vor asigura transparența și siguranța procedurilor de admisie; cu toate acestea, este de acord cu unele puncte de vedere exprimate în cadrul Parlamentului European potrivit cărora ar fi fost mai eficientă și mai directă includerea lucrătorilor sezonieri și a persoanelor transferate în cadrul aceleiași companii în domeniul de aplicare a așa-numitei Directive privind „permisul unic” (4); de aceea, face apel la colegiuitori să continue negocierile în acest sens; |
| --- | --- |

18.

salută introducerea procedurilor unice de solicitare pentru munca sezonieră și pentru transferurile în cadrul aceleiași companii, ca instrumente utile de simplificare ce vor asigura transparența și siguranța procedurilor de admisie; cu toate acestea, este de acord cu unele puncte de vedere exprimate în cadrul Parlamentului European potrivit cărora ar fi fost mai eficientă și mai directă includerea lucrătorilor sezonieri și a persoanelor transferate în cadrul aceleiași companii în domeniul de aplicare a așa-numitei Directive privind „permisul unic” (4); de aceea, face apel la colegiuitori să continue negocierile în acest sens;

| 19. | este de acord cu propunerea potrivit căreia statele membre ar trebui să respingă cererile dacă potențialul angajator a fost sancționat în temeiul legislației naționale pentru nedeclararea angajării sau pentru angajare ilegală; insistă totuși ca această măsură să fie disuasivă și proporțională și să nu fie aplicată automat; o excludere automată a potențialilor angajatori, fără a se ține seama de gravitatea sau de natura infracțiunii, i-ar afecta de lucrătorii resortisanți ai țărilor terțe aflați în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

19.

este de acord cu propunerea potrivit căreia statele membre ar trebui să respingă cererile dacă potențialul angajator a fost sancționat în temeiul legislației naționale pentru nedeclararea angajării sau pentru angajare ilegală; insistă totuși ca această măsură să fie disuasivă și proporțională și să nu fie aplicată automat; o excludere automată a potențialilor angajatori, fără a se ține seama de gravitatea sau de natura infracțiunii, i-ar afecta de lucrătorii resortisanți ai țărilor terțe aflați în căutarea unui loc de muncă;

RECOMANDĂRI VIZÂND PROPUNEREA PRIVIND MUNCA SEZONIERĂ

| 20. | subliniază că lucrătorii sezonieri resortisanți ai unor țări terțe se confruntă în prezent în unele state membre cu fenomene de exploatare și cu condiții de lucru și de ședere inferioare standardelor prevăzute de lege. Motivul este acela că, deseori, legislația națională din domeniul dreptului muncii sau al asigurărilor sociale nu este pusă în aplicare sau nu se impune respectarea efectivă a acesteia. Prin urmare, propunerea ar trebui să instituie un cadru juridic bine definit, care să ajute la combaterea tuturor formelor ilegale de muncă sezonieră și să asigure condiții decente de muncă pentru lucrătorii resortisanți ai țărilor terțe. Acest cadru legislativ nou va necesita așadar atât mecanisme de control menite să înlăture riscul de abuz sau de ignorare a unor norme precum controlul condițiilor de muncă și ședere menționate anterior, cât și cooperarea autorităților publice, la nivel european, național, regional și local, sub forma unei guvernanțe integrate pe mai multe niveluri. În această privință, Comitetul Regiunilor recomandă ca și activitatea agențiilor de recrutare să fie reglementată, astfel încât să existe certitudinea că aceasta nu poate servi drept paravan pentru exploatare și abuz; |
| --- | --- |

20.

subliniază că lucrătorii sezonieri resortisanți ai unor țări terțe se confruntă în prezent în unele state membre cu fenomene de exploatare și cu condiții de lucru și de ședere inferioare standardelor prevăzute de lege. Motivul este acela că, deseori, legislația națională din domeniul dreptului muncii sau al asigurărilor sociale nu este pusă în aplicare sau nu se impune respectarea efectivă a acesteia. Prin urmare, propunerea ar trebui să instituie un cadru juridic bine definit, care să ajute la combaterea tuturor formelor ilegale de muncă sezonieră și să asigure condiții decente de muncă pentru lucrătorii resortisanți ai țărilor terțe. Acest cadru legislativ nou va necesita așadar atât mecanisme de control menite să înlăture riscul de abuz sau de ignorare a unor norme precum controlul condițiilor de muncă și ședere menționate anterior, cât și cooperarea autorităților publice, la nivel european, național, regional și local, sub forma unei guvernanțe integrate pe mai multe niveluri. În această privință, Comitetul Regiunilor recomandă ca și activitatea agențiilor de recrutare să fie reglementată, astfel încât să existe certitudinea că aceasta nu poate servi drept paravan pentru exploatare și abuz;

| 21. | amintește rolul important și competențele ARL și ale CoR în prevenirea și combaterea discriminării și a dezumanizării lucrătorilor migranți sezonieri, din perspectiva nivelului ridicat al precarității și vulnerabilității inerente muncii sezoniere; |
| --- | --- |

21.

amintește rolul important și competențele ARL și ale CoR în prevenirea și combaterea discriminării și a dezumanizării lucrătorilor migranți sezonieri, din perspectiva nivelului ridicat al precarității și vulnerabilității inerente muncii sezoniere;

| 22. | își exprimă satisfacția pentru faptul că a fost preluată de Comisie ideea vizelor cu intrări multiple de lungă durată care să favorizeze migrația circulară, formulată într-un aviz anterior al său (5); |
| --- | --- |

22.

își exprimă satisfacția pentru faptul că a fost preluată de Comisie ideea vizelor cu intrări multiple de lungă durată care să favorizeze migrația circulară, formulată într-un aviz anterior al său (5);

| 23. | subliniază că ar fi utilă o mai bună definire a domeniului de aplicare a propunerii și așadar a sectoarelor vizate de aceasta, în vederea evitării abuzului constând în acordarea de permise de lucrător sezonier în sectoare care nu pot fi considerate sezoniere, ținând cont de trăsăturile definitorii ale muncii sezoniere în Europa și în lumina spiritului și a obiectivelor prezentei propuneri. În cea mai mare parte a țărilor membre ale OCDE, imigranții sunt predominanți în ceea ce privește ocuparea locurilor de muncă temporare. Proporția de lucrători imigranți care ocupă locuri de muncă temporare o poate depăși pe cea a lucrătorilor locali (cetățeni ai UE) cu cel puțin 50%, motiv pentru care trebuie evitate încălcarea normelor și utilizarea muncii sezoniere în scopul legalizării unor forme de muncă de altă natură, precare; |
| --- | --- |

23.

subliniază că ar fi utilă o mai bună definire a domeniului de aplicare a propunerii și așadar a sectoarelor vizate de aceasta, în vederea evitării abuzului constând în acordarea de permise de lucrător sezonier în sectoare care nu pot fi considerate sezoniere, ținând cont de trăsăturile definitorii ale muncii sezoniere în Europa și în lumina spiritului și a obiectivelor prezentei propuneri. În cea mai mare parte a țărilor membre ale OCDE, imigranții sunt predominanți în ceea ce privește ocuparea locurilor de muncă temporare. Proporția de lucrători imigranți care ocupă locuri de muncă temporare o poate depăși pe cea a lucrătorilor locali (cetățeni ai UE) cu cel puțin 50%, motiv pentru care trebuie evitate încălcarea normelor și utilizarea muncii sezoniere în scopul legalizării unor forme de muncă de altă natură, precare;

| 24. | salută faptul că directiva le impune angajatorilor obligația de a face dovada că lucrătorii sezonieri resortisanți ai țărilor terțe dispun de o locuință corespunzătoare, cu o chirie rezonabilă. Se recunoaște astfel în mod direct situația deosebit de vulnerabilă a lucrătorilor sezonieri resortisanți ai țărilor terțe. Constată că acest drept ar depăși cu mult drepturile lucrătorilor sezonieri care sunt resortisanți ai UE, motiv pentru care solicită statelor membre să ia în considerare aplicarea unui tratament similar resortisanților UE; |
| --- | --- |

24.

salută faptul că directiva le impune angajatorilor obligația de a face dovada că lucrătorii sezonieri resortisanți ai țărilor terțe dispun de o locuință corespunzătoare, cu o chirie rezonabilă. Se recunoaște astfel în mod direct situația deosebit de vulnerabilă a lucrătorilor sezonieri resortisanți ai țărilor terțe. Constată că acest drept ar depăși cu mult drepturile lucrătorilor sezonieri care sunt resortisanți ai UE, motiv pentru care solicită statelor membre să ia în considerare aplicarea unui tratament similar resortisanților UE;

| 25. | în această privință, subliniază că, în lumina cercetărilor și consultărilor întreprinse de raportor, unele tipuri de munci sezoniere, precum cele proprii sectorului agricol (zootehnie și horticultură în special) sau cele desfășurate în sectorul construcțiilor de mari dimensiuni (lucrări și șantiere de inginerie civilă), pot necesita perioade de desfășurare care depășesc 6 luni, motiv pentru care consideră că, fiind prea restrictivă, durata maximă ar putea fi extinsă la 9 luni; |
| --- | --- |

25.

în această privință, subliniază că, în lumina cercetărilor și consultărilor întreprinse de raportor, unele tipuri de munci sezoniere, precum cele proprii sectorului agricol (zootehnie și horticultură în special) sau cele desfășurate în sectorul construcțiilor de mari dimensiuni (lucrări și șantiere de inginerie civilă), pot necesita perioade de desfășurare care depășesc 6 luni, motiv pentru care consideră că, fiind prea restrictivă, durata maximă ar putea fi extinsă la 9 luni;

RECOMANDĂRI VIZÂND PROPUNEREA PRIVIND TRANSFERUL ÎN INTERIORUL ACELEIAȘI COMPANII

| 26. | salută eforturile depuse de Comisie pentru realizarea unui cadru global în domeniul politicii privind imigrarea și pentru a conferi economiei UE, prin această propunere, o mai mare forță de atracție pentru lucrătorii cu înaltă calificare din multinaționalele din țările terțe, astfel încât aceștia să poată fi transferați de compania din care fac parte pentru a lucra legal la un sediu european al companiei respective; în acest context, subliniază necesitatea de a evita discriminarea, pe de o parte, și de a nu invalida principiul preferinței comunitare, pe de altă parte, garantând că persoanele transferate în cadrul aceleiași companii beneficiază de aceiași termeni și aceleași condiții de ocupare a unui loc de muncă aplicabile angajaților resortisanți ai statelor UE aflați într-o situație comparabilă în țara de reședință; prin urmare, recomandă eliminarea referinței la Directiva privind detașarea lucrătorilor în contextul definirii drepturilor persoanelor transferate în cadrul aceleiași companii și a condițiilor aplicabile acestor transferuri; |
| --- | --- |

26.

salută eforturile depuse de Comisie pentru realizarea unui cadru global în domeniul politicii privind imigrarea și pentru a conferi economiei UE, prin această propunere, o mai mare forță de atracție pentru lucrătorii cu înaltă calificare din multinaționalele din țările terțe, astfel încât aceștia să poată fi transferați de compania din care fac parte pentru a lucra legal la un sediu european al companiei respective; în acest context, subliniază necesitatea de a evita discriminarea, pe de o parte, și de a nu invalida principiul preferinței comunitare, pe de altă parte, garantând că persoanele transferate în cadrul aceleiași companii beneficiază de aceiași termeni și aceleași condiții de ocupare a unui loc de muncă aplicabile angajaților resortisanți ai statelor UE aflați într-o situație comparabilă în țara de reședință; prin urmare, recomandă eliminarea referinței la Directiva privind detașarea lucrătorilor în contextul definirii drepturilor persoanelor transferate în cadrul aceleiași companii și a condițiilor aplicabile acestor transferuri;

| 27. | solicită explicații cu privire la motivul eliminării testului pieței muncii din propunerea privind transferurile în cadrul aceleiași companii. În această privință, Comitetul Regiunilor observă că Directiva 2009/50/CE „Cartea Albastră” privind lucrătorii cu înaltă calificare, care provin și ei din țări terțe, prevede un astfel de test al pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

27.

solicită explicații cu privire la motivul eliminării testului pieței muncii din propunerea privind transferurile în cadrul aceleiași companii. În această privință, Comitetul Regiunilor observă că Directiva 2009/50/CE „Cartea Albastră” privind lucrătorii cu înaltă calificare, care provin și ei din țări terțe, prevede un astfel de test al pieței forței de muncă;

| 28. | de asemenea, subliniază că atât companiile din afara UE, cât și multinaționalele cu sedii înregistrate într-un stat membru al UE ar trebui încurajate să angajeze lucrători locali cu înaltă calificare în vederea asigurării dezvoltării profesionale a unei forțe de muncă de mare competență la nivel local. Există riscul ca marile companii multinaționale din afara UE să angajeze doar forță de muncă slab calificată de la nivel local și lucrători cu înaltă calificare din țările terțe. Pe baza propunerii actuale, nu există nicio garanție că cetățenii UE vor avea prioritate la ocuparea unor posturi de cadru de conducere, specialist sau stagiar cu studii superioare; |
| --- | --- |

28.

de asemenea, subliniază că atât companiile din afara UE, cât și multinaționalele cu sedii înregistrate într-un stat membru al UE ar trebui încurajate să angajeze lucrători locali cu înaltă calificare în vederea asigurării dezvoltării profesionale a unei forțe de muncă de mare competență la nivel local. Există riscul ca marile companii multinaționale din afara UE să angajeze doar forță de muncă slab calificată de la nivel local și lucrători cu înaltă calificare din țările terțe. Pe baza propunerii actuale, nu există nicio garanție că cetățenii UE vor avea prioritate la ocuparea unor posturi de cadru de conducere, specialist sau stagiar cu studii superioare;

| 29. | observă că – în forma actuală – propunerea de directivă nu prevede că statele membre pot respinge o cerere pe motive de sănătate publică, ordine publică sau siguranță publică. Prin urmare, recomandă ca astfel de motive de respingere să fie introduse în directivă; |
| --- | --- |

29.

observă că – în forma actuală – propunerea de directivă nu prevede că statele membre pot respinge o cerere pe motive de sănătate publică, ordine publică sau siguranță publică. Prin urmare, recomandă ca astfel de motive de respingere să fie introduse în directivă;

| 30. | salută faptul că lucrătorii al căror transfer în cadrul aceleiași companii a fost admis într-un stat membru au posibilitatea de a se deplasa de la un sediu la altul al companiei sau grupului respectiv, în diferite state membre; atrage totuși atenția asupra faptului că propunerea – așa cum este formulată în prezent la articolul 16 – nu permite în mod expres celuilalt stat membru, care urmează primei țări în care a fost acceptată cererea de admisie, să respingă o cerere de admisie și semnalează că acest fapt limitează dreptul acestuia de a stabili contingentele de admisie a resortisanților țărilor terțe care vin pe teritoriul său. De aceea, sugerează modificarea propunerii în consecință; |
| --- | --- |

30.

salută faptul că lucrătorii al căror transfer în cadrul aceleiași companii a fost admis într-un stat membru au posibilitatea de a se deplasa de la un sediu la altul al companiei sau grupului respectiv, în diferite state membre; atrage totuși atenția asupra faptului că propunerea – așa cum este formulată în prezent la articolul 16 – nu permite în mod expres celuilalt stat membru, care urmează primei țări în care a fost acceptată cererea de admisie, să respingă o cerere de admisie și semnalează că acest fapt limitează dreptul acestuia de a stabili contingentele de admisie a resortisanților țărilor terțe care vin pe teritoriul său. De aceea, sugerează modificarea propunerii în consecință;

| 31. | subliniază că cerința potrivit căreia lucrătorii resortisanți din afara Europei trebuie să prezinte dovada că dețin calificările necesare în statul membru sau să prezinte documentația care certifică faptul că îndeplinesc condițiile stabilite de legislația națională pentru ca cetățenii Uniunii să își exercite profesia reglementată [articolul 5 alineatul (1) literele d) și e) din propunere] pare disproporționată. Trebuie subliniat că aceasta ar fi o sarcină exagerată și că, în prezent, în UE, sistemul de recunoaștere a calificărilor profesionale ale lucrătorilor din UE este încă o chestiune deschisă, după cum relevă recentul „Act privind piața unică”, motiv pentru care invită Comisia Europeană să revizuiască aceste condiții, astfel încât să devină mai puțin restrictive; |
| --- | --- |

31.

subliniază că cerința potrivit căreia lucrătorii resortisanți din afara Europei trebuie să prezinte dovada că dețin calificările necesare în statul membru sau să prezinte documentația care certifică faptul că îndeplinesc condițiile stabilite de legislația națională pentru ca cetățenii Uniunii să își exercite profesia reglementată [articolul 5 alineatul (1) literele d) și e) din propunere] pare disproporționată. Trebuie subliniat că aceasta ar fi o sarcină exagerată și că, în prezent, în UE, sistemul de recunoaștere a calificărilor profesionale ale lucrătorilor din UE este încă o chestiune deschisă, după cum relevă recentul „Act privind piața unică”, motiv pentru care invită Comisia Europeană să revizuiască aceste condiții, astfel încât să devină mai puțin restrictive;

| 32. | salută faptul că propunerea de directivă privind transferul în cadrul aceleiași companii încurajează reîntregirea familiei și recunoaște că, datorită regimului special în favoarea membrilor de familie ai persoanelor transferate în cadrul aceleiași companii, ele ar putea deveni mai interesate de piața muncii din UE; |
| --- | --- |

32.

salută faptul că propunerea de directivă privind transferul în cadrul aceleiași companii încurajează reîntregirea familiei și recunoaște că, datorită regimului special în favoarea membrilor de familie ai persoanelor transferate în cadrul aceleiași companii, ele ar putea deveni mai interesate de piața muncii din UE;

| 33. | recomandă colegiuitorilor să ia în considerare următoarele amendamente legislative pe care le aduce propunerilor: |
| --- | --- |

33.

recomandă colegiuitorilor să ia în considerare următoarele amendamente legislative pe care le aduce propunerilor:

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Munca sezonieră – Recomandare de amendament 1

Articolul 6 alineatul (3) Propunerea privind munca sezonieră

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 6


  Motive de refuz


  1.   În sensul prezentei directive, statele membre resping o cerere de admisie într-un stat membru în cazul în care solicitantul nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 5 sau atunci când documentele prezentate au fost obținute prin fraudă, au fost falsificate sau modificate.
  2.   Statele membre pot să verifice dacă locul de muncă vacant nu ar putea fi ocupat de un lucrător cetățean al UE sau de către resortisanții țărilor terțe care locuiesc în mod legal în acel stat membru și care sunt incluși deja în piața muncii din acel stat în temeiul legislației naționale sau UE și să respingă cererea.
  3.   Statele membre pot respinge o cerere de admisie dacă angajatorul a fost sancționat în temeiul legislației naționale pentru muncă nedeclarată și/sau angajare ilegală.
  4.   Statele membre pot respinge o cerere pe motiv de contingente de admisie a resortisanților din țările terțe. | Articolul 6


  Motive de refuz


  1.   În sensul prezentei directive, statele membre resping o cerere de admisie într-un stat membru în cazul în care solicitantul nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 5 sau atunci când documentele prezentate au fost obținute prin fraudă, au fost falsificate sau modificate.
  2.   Statele membre pot să verifice dacă locul de muncă vacant nu ar putea fi ocupat de un lucrător cetățean al UE sau de către resortisanții țărilor terțe care locuiesc în mod legal în acel stat membru și care sunt incluși deja în piața muncii din acel stat în temeiul legislației naționale sau UE și să respingă cererea.
  3.   Statele membre pot respinge o cerere de admisie dacă angajatorul a fost sancționat în temeiul legislației naționale pentru muncă nedeclarată și/sau angajare ilegală.
  4.   Statele membre pot respinge o cerere pe motiv de contingente de admisie a resortisanților din țările terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 6

Motive de refuz

1.   În sensul prezentei directive, statele membre resping o cerere de admisie într-un stat membru în cazul în care solicitantul nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 5 sau atunci când documentele prezentate au fost obținute prin fraudă, au fost falsificate sau modificate.

2.   Statele membre pot să verifice dacă locul de muncă vacant nu ar putea fi ocupat de un lucrător cetățean al UE sau de către resortisanții țărilor terțe care locuiesc în mod legal în acel stat membru și care sunt incluși deja în piața muncii din acel stat în temeiul legislației naționale sau UE și să respingă cererea.

3.   Statele membre pot respinge o cerere de admisie dacă angajatorul a fost sancționat în temeiul legislației naționale pentru muncă nedeclarată și/sau angajare ilegală.

4.   Statele membre pot respinge o cerere pe motiv de contingente de admisie a resortisanților din țările terțe.

Articolul 6

Motive de refuz

1.   În sensul prezentei directive, statele membre resping o cerere de admisie într-un stat membru în cazul în care solicitantul nu îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 5 sau atunci când documentele prezentate au fost obținute prin fraudă, au fost falsificate sau modificate.

2.   Statele membre pot să verifice dacă locul de muncă vacant nu ar putea fi ocupat de un lucrător cetățean al UE sau de către resortisanții țărilor terțe care locuiesc în mod legal în acel stat membru și care sunt incluși deja în piața muncii din acel stat în temeiul legislației naționale sau UE și să respingă cererea.

3.   Statele membre pot respinge o cerere de admisie dacă angajatorul a fost sancționat în temeiul legislației naționale pentru muncă nedeclarată și/sau angajare ilegală.

4.   Statele membre pot respinge o cerere pe motiv de contingente de admisie a resortisanților din țările terțe.

Expunere de motive

Sancțiunile aplicate angajatorilor care încalcă legislația ar trebui să fie proporționale și disuasive. Nu ar trebui însă aplicate în mod automat. Sancțiunile automate îi afectează mai mult pe lucrătorii resortisanți ai țărilor terțe decât pe angajatori.

Munca sezonieră – Recomandare de amendament 2

Articolul 11 – Propunerea privind munca sezonieră

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 11


  Durata șederii


  1.   Lucrătorilor sezonieri li se permite o ședere pentru o perioadă maximă de șase luni într-un an calendaristic, după expirarea căreia se întorc într-o țară terță.
  2.   În perioada menționată la alineatul (1) și cu condiția îndeplinirii criteriilor prevăzute la articolul 5, lucrătorii sezonieri își pot prelungi contractul sau pot fi angajați ca lucrători sezonieri de către un alt angajator. | Articolul 11


  Durata șederii


  1.   Lucrătorilor sezonieri li se permite o ședere pentru o perioadă maximă de luni într-un an calendaristic, după expirarea căreia se întorc într-o țară terță.
  2.   În perioada menționată la alineatul (1) și cu condiția îndeplinirii criteriilor prevăzute la articolul 5, lucrătorii sezonieri își pot prelungi contractul sau pot fi angajați ca lucrători sezonieri de către un alt angajator. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 11

Durata șederii

1.   Lucrătorilor sezonieri li se permite o ședere pentru o perioadă maximă de șase luni într-un an calendaristic, după expirarea căreia se întorc într-o țară terță.

2.   În perioada menționată la alineatul (1) și cu condiția îndeplinirii criteriilor prevăzute la articolul 5, lucrătorii sezonieri își pot prelungi contractul sau pot fi angajați ca lucrători sezonieri de către un alt angajator.

Articolul 11

Durata șederii

1.   Lucrătorilor sezonieri li se permite o ședere pentru o perioadă maximă de luni într-un an calendaristic, după expirarea căreia se întorc într-o țară terță.

2.   În perioada menționată la alineatul (1) și cu condiția îndeplinirii criteriilor prevăzute la articolul 5, lucrătorii sezonieri își pot prelungi contractul sau pot fi angajați ca lucrători sezonieri de către un alt angajator.

Expunere de motive

S-a explicat în cuprinsul avizului că, în unele state membre și în anumite sectoare, lucrătorii sezonieri sunt angajați la lucrări care necesită mai mult de șase luni. De aceea, se recomandă prelungirea duratei șederii.

Transferul în cadrul aceleiași companii – Recomandare de amendament 1

Articolul 5 – Propunere privind transferul în cadrul aceleiași companii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 5


  Criterii de admisie


  1.   Fără a se aduce atingere articolului 10, resortisantul unei țări terțe care solicită să fie admis în condițiile prevăzute de directivă trebuie:






  (a) | să prezinte dovada că entitatea gazdă și întreprinderea stabilită într-o țară terță aparțin de aceeași întreprindere sau grup de întreprinderi; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 5

Criterii de admisie

1.   Fără a se aduce atingere articolului 10, resortisantul unei țări terțe care solicită să fie admis în condițiile prevăzute de directivă trebuie:

(a)

să prezinte dovada că entitatea gazdă și întreprinderea stabilită într-o țară terță aparțin de aceeași întreprindere sau grup de întreprinderi;

| (b) | să prezinte dovada angajării în același grup de întreprinderi timp de cel puțin 12 luni în perioada care precede imediat data transferului în cadrul aceleiași companii, dacă se prevede astfel de către dreptul intern și că persoana în cauză va putea reveni într-o entitate care aparține grupului de întreprinderi respectiv și se află într-o țară terță la încheierea detașării; |
| --- | --- |

(b)

să prezinte dovada angajării în același grup de întreprinderi timp de cel puțin 12 luni în perioada care precede imediat data transferului în cadrul aceleiași companii, dacă se prevede astfel de către dreptul intern și că persoana în cauză va putea reveni într-o entitate care aparține grupului de întreprinderi respectiv și se află într-o țară terță la încheierea detașării;

| (c) | să prezinte o scrisoare de numire pe post care să includă:






  (i) | durata transferului și localizarea entității gazdă sau a entităților gazdă ale statului membru în cauză; |
| --- | --- | --- |

(c)

să prezinte o scrisoare de numire pe post care să includă:

(i)

durata transferului și localizarea entității gazdă sau a entităților gazdă ale statului membru în cauză;

| (ii) | să facă dovada că ocupă o poziție de conducere, de specialist sau de stagiar cu studii superioare în entitatea gazdă sau în entitățile din statul membru respectiv; |
| --- | --- |

(ii)

să facă dovada că ocupă o poziție de conducere, de specialist sau de stagiar cu studii superioare în entitatea gazdă sau în entitățile din statul membru respectiv;

| (iii) | remunerația acordată în perioada transferului; |
| --- | --- |

(iii)

remunerația acordată în perioada transferului;

| (d) | să prezinte dovada că deține calificările necesare în statul membru în care a fost admisă pentru postul de conducere, de specialist sau, în cazul stagiarilor cu studii superioare, calificările necesare, dobândite prin absolvirea unei instituții de învățământ superior; |
| --- | --- |

(d)

să prezinte dovada că deține calificările necesare în statul membru în care a fost admisă pentru postul de conducere, de specialist sau, în cazul stagiarilor cu studii superioare, calificările necesare, dobândite prin absolvirea unei instituții de învățământ superior;

| (e) | să prezinte documentația care certifică faptul că îndeplinește condițiile stabilite de legislația națională pentru ca cetățenii Uniunii să-și exercite profesia reglementată pe care o va desfășura persoana transferată; |
| --- | --- |

(e)

să prezinte documentația care certifică faptul că îndeplinește condițiile stabilite de legislația națională pentru ca cetățenii Uniunii să-și exercite profesia reglementată pe care o va desfășura persoana transferată;

| (f) | să prezinte un document de călătorie valabil, astfel cum prevede legislația națională, precum și o cerere de viză sau o viză, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(f)

să prezinte un document de călătorie valabil, astfel cum prevede legislația națională, precum și o cerere de viză sau o viză, dacă este cazul;

| (g) | fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale în vigoare, să prezinte dovezi că deține sau, dacă se prevede astfel în legislația națională, că a solicitat asigurare de sănătate pentru toate riscurile prevăzute în mod normal de cetățenii statului membru în cauză pentru perioade în cazul cărora nu este prevăzută o astfel de acoperire a riscului prin asigurare și dreptul la prestații corespunzătoare în legătură cu contractul de muncă sau ca efect al contractului de muncă; |
| --- | --- |

(g)

fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale în vigoare, să prezinte dovezi că deține sau, dacă se prevede astfel în legislația națională, că a solicitat asigurare de sănătate pentru toate riscurile prevăzute în mod normal de cetățenii statului membru în cauză pentru perioade în cazul cărora nu este prevăzută o astfel de acoperire a riscului prin asigurare și dreptul la prestații corespunzătoare în legătură cu contractul de muncă sau ca efect al contractului de muncă;

| (h) | să nu fie considerat drept o amenințare pentru ordinea publică, siguranța publică sau sănătatea publică. |
| --- | --- |

(h)

să nu fie considerat drept o amenințare pentru ordinea publică, siguranța publică sau sănătatea publică.

2.   Statele membre solicită să fie îndeplinite toate condițiile privind remunerarea acordată în timpul transferului, prevăzute de actele cu putere de lege sau actele administrative și/sau acordurile colective cu aplicabilitate universală referitoare la detașarea lucrătorilor aflați într-o situație similară în ramurile profesionale relevante.

În absența unui sistem prin care convențiile colective să fie considerate universal aplicabile, statele membre ar trebui să se bazeze pe acordurile colective care sunt în general aplicabile tuturor întreprinderilor similare în zona geografică și în sectorul sau profesia respective și/sau pe acordurile colective care au fost încheiate de organizațiile cele mai reprezentative ale partenerilor sociali la nivel național și care sunt aplicate pe întreg teritoriul național.

3.   Pe lângă documentele de atestare prevăzute la alineatele (1) și (2), orice resortisant al unei țări terțe care solicită să fie admis în calitate de stagiar cu studii superioare trebuie să prezinte un contract de formare profesională, precum și descrierea programului de formare, durata acestuia și condițiile în care solicitantul este supervizat în cadrul programului.

4.   În cazul în care transferul vizează entități gazdă cu sediul în mai multe state membre, orice resortisant al unei țări terțe care solicită să fie admis în condițiile stabilite de prezenta directivă trebuie să prezinte dovada notificării necesare în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) litera (b).

5.   Orice modificare care afectează condițiile de admisie stabilite în prezentul articol se notifică autorităților competente din statul membru în cauză.

Articolul 5

Criterii de admisie

1.   Fără a se aduce atingere articolului 10, resortisantul unei țări terțe care solicită să fie admis în condițiile prevăzute de directivă trebuie:

| (a) | să prezinte dovada că entitatea gazdă și întreprinderea stabilită într-o țară terță aparțin de aceeași întreprindere sau grup de întreprinderi; |
| --- | --- |

(a)

să prezinte dovada că entitatea gazdă și întreprinderea stabilită într-o țară terță aparțin de aceeași întreprindere sau grup de întreprinderi;

| (b) | să prezinte dovada angajării în același grup de întreprinderi timp de cel puțin 12 luni în perioada care precede imediat data transferului în cadrul aceleiași companii, dacă se prevede astfel de către dreptul intern și că persoana în cauză va putea reveni într-o entitate care aparține grupului de întreprinderi respectiv și se află într-o țară terță la încheierea detașării; |
| --- | --- |

(b)

să prezinte dovada angajării în același grup de întreprinderi timp de cel puțin 12 luni în perioada care precede imediat data transferului în cadrul aceleiași companii, dacă se prevede astfel de către dreptul intern și că persoana în cauză va putea reveni într-o entitate care aparține grupului de întreprinderi respectiv și se află într-o țară terță la încheierea detașării;

| (c) | să prezinte o scrisoare de numire pe post care să includă:






  (i) | durata transferului și localizarea entității gazdă sau a entităților gazdă ale statului membru în cauză; |
| --- | --- | --- |

(c)

să prezinte o scrisoare de numire pe post care să includă:

(i)

durata transferului și localizarea entității gazdă sau a entităților gazdă ale statului membru în cauză;

| (ii) | să facă dovada că ocupă o poziție de conducere, de specialist sau de stagiar cu studii superioare în entitatea gazdă sau în entitățile din statul membru respectiv; |
| --- | --- |

(ii)

să facă dovada că ocupă o poziție de conducere, de specialist sau de stagiar cu studii superioare în entitatea gazdă sau în entitățile din statul membru respectiv;

| (iii) | remunerația acordată în perioada transferului; |
| --- | --- |

(iii)

remunerația acordată în perioada transferului;

| (d) | să prezinte dovada că deține calificările necesare în statul membru în care a fost admisă pentru postul de conducere, de specialist sau, în cazul stagiarilor cu studii superioare, calificările necesare, dobândite prin absolvirea unei instituții de învățământ superior; |
| --- | --- |

(d)

să prezinte dovada că deține calificările necesare în statul membru în care a fost admisă pentru postul de conducere, de specialist sau, în cazul stagiarilor cu studii superioare, calificările necesare, dobândite prin absolvirea unei instituții de învățământ superior;

| (e) | să prezinte documentația care certifică faptul că îndeplinește condițiile stabilite de legislația națională pentru ca cetățenii Uniunii să-și exercite profesia reglementată pe care o va desfășura persoana transferată; |
| --- | --- |

(e)

să prezinte documentația care certifică faptul că îndeplinește condițiile stabilite de legislația națională pentru ca cetățenii Uniunii să-și exercite profesia reglementată pe care o va desfășura persoana transferată;

| (f) | să prezinte un document de călătorie valabil, astfel cum prevede legislația națională, precum și o cerere de viză sau o viză, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(f)

să prezinte un document de călătorie valabil, astfel cum prevede legislația națională, precum și o cerere de viză sau o viză, dacă este cazul;

| (g) | fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale în vigoare, să prezinte dovezi că deține sau, dacă se prevede astfel în legislația națională, că a solicitat asigurare de sănătate pentru toate riscurile prevăzute în mod normal de cetățenii statului membru în cauză pentru perioade în cazul cărora nu este prevăzută o astfel de acoperire a riscului prin asigurare și dreptul la prestații corespunzătoare în legătură cu contractul de muncă sau ca efect al contractului de muncă; |
| --- | --- |

(g)

fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale în vigoare, să prezinte dovezi că deține sau, dacă se prevede astfel în legislația națională, că a solicitat asigurare de sănătate pentru toate riscurile prevăzute în mod normal de cetățenii statului membru în cauză pentru perioade în cazul cărora nu este prevăzută o astfel de acoperire a riscului prin asigurare și dreptul la prestații corespunzătoare în legătură cu contractul de muncă sau ca efect al contractului de muncă;

| | |
| --- | --- |

2.   Statele membre solicită să fie îndeplinite toate condițiile privind remunerarea acordată în timpul transferului, prevăzute de actele cu putere de lege sau actele administrative și/sau acordurile colective cu aplicabilitate universală referitoare la detașarea lucrătorilor aflați într-o situație similară în ramurile profesionale relevante.

În absența unui sistem prin care convențiile colective să fie considerate universal aplicabile, statele membre ar trebui să se bazeze pe acordurile colective care sunt în general aplicabile tuturor întreprinderilor similare în zona geografică și în sectorul sau profesia respective și/sau pe acordurile colective care au fost încheiate de organizațiile cele mai reprezentative ale partenerilor sociali la nivel național și care sunt aplicate pe întreg teritoriul național.

3.   Pe lângă documentele de atestare prevăzute la alineatele (1) și (2), orice resortisant al unei țări terțe care solicită să fie admis în calitate de stagiar cu studii superioare trebuie să prezinte un contract de formare profesională, precum și descrierea programului de formare, durata acestuia și condițiile în care solicitantul este supervizat în cadrul programului.

4.   În cazul în care transferul vizează entități gazdă cu sediul în mai multe state membre, orice resortisant al unei țări terțe care solicită să fie admis în condițiile stabilite de prezenta directivă trebuie să prezinte dovada notificării necesare în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) litera (b).

5.   Orice modificare care afectează condițiile de admisie stabilite în prezentul articol se notifică autorităților competente din statul membru în cauză.

Expunere de motive

Propunerea de directivă – în forma actuală – nu prevede că statele membre pot respinge o cerere pe motive de sănătate publică, ordine publică sau siguranță publică. De aceea, Comitetul sugerează includerea în directivă a acestui motiv de respingere.

Transferul în cadrul aceleiași companii – Recomandare de amendament 2

Articolul 6 – Propunere privind transferul în cadrul aceleiași companii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 6


  Motive de refuz


  1.   Statele membre resping o solicitare atunci când nu sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 5 sau atunci când documentele prezentate au fost dobândite prin fraudă, care au fost falsificate sau modificate.
  2.   Statele membre resping o solicitare în cazul în care angajatorul sau entitatea gazdă au fost sancționate în temeiul legislației naționale pentru muncă nedeclarată și/sau angajare ilegală.
  3.   Statele membre pot respinge o cerere pe motiv de contingente de admisie a resortisanților din țările terțe.
  4.   Atunci când transferul vizează entități gazdă din mai multe state membre, statul membru în care se depune solicitarea va limita dimensiunea geografică a valabilității permisului la acele state membre în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 5. | Articolul 6


  Motive de refuz


  1.   Statele membre resping o solicitare atunci când nu sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 5 sau atunci când documentele prezentate au fost dobândite prin fraudă, care au fost falsificate sau modificate.
  2.   Statele membre resping o solicitare în cazul în care angajatorul sau entitatea gazdă au fost sancționate în temeiul legislației naționale pentru muncă nedeclarată și/sau angajare ilegală.
  3.   Statele membre pot respinge o cerere pe motiv de contingente de admisie a resortisanților din țările terțe.
  4.   Atunci când transferul vizează entități gazdă din mai multe state membre, statul membru în care se depune solicitarea va limita dimensiunea geografică a valabilității permisului la acele state membre în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 5. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 6

Motive de refuz

1.   Statele membre resping o solicitare atunci când nu sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 5 sau atunci când documentele prezentate au fost dobândite prin fraudă, care au fost falsificate sau modificate.

2.   Statele membre resping o solicitare în cazul în care angajatorul sau entitatea gazdă au fost sancționate în temeiul legislației naționale pentru muncă nedeclarată și/sau angajare ilegală.

3.   Statele membre pot respinge o cerere pe motiv de contingente de admisie a resortisanților din țările terțe.

4.   Atunci când transferul vizează entități gazdă din mai multe state membre, statul membru în care se depune solicitarea va limita dimensiunea geografică a valabilității permisului la acele state membre în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 5.

Articolul 6

Motive de refuz

1.   Statele membre resping o solicitare atunci când nu sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 5 sau atunci când documentele prezentate au fost dobândite prin fraudă, care au fost falsificate sau modificate.

2.   Statele membre resping o solicitare în cazul în care angajatorul sau entitatea gazdă au fost sancționate în temeiul legislației naționale pentru muncă nedeclarată și/sau angajare ilegală.

3.   Statele membre pot respinge o cerere pe motiv de contingente de admisie a resortisanților din țările terțe.

4.   Atunci când transferul vizează entități gazdă din mai multe state membre, statul membru în care se depune solicitarea va limita dimensiunea geografică a valabilității permisului la acele state membre în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 5.

Expunere de motive

CoR este de acord cu faptul că trebuie aplicate anumite sancțiuni angajatorilor care încalcă legislația. Acestea ar trebui să fie proporționale și disuasive, nu însă și aplicate în mod automat. Sancțiunile automate îi afectează mai mult pe eventualii lucrători resortisanți ai țărilor terțe decât pe angajatori.

Transferul în cadrul aceleiași companii – Recomandare de amendament 3

Articolul 14 alineatul (1)

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 14


  Drepturi


  Oricare ar fi legea aplicabilă relației de muncă, persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi au dreptul la:






  1. | termenii și condițiile de ocupare a unui loc de muncă aplicabile lucrătorilor detașați într-o situație similară, astfel cum se prevede în actele cu putere de lege și în actele administrative și/sau în acordurile colective cu aplicabilitate universală din statul membru în care aceste persoane au fost admise în temeiul prezentei directive.
  În absența unui sistem pe baza căruia să se declarare că acordurile colective au aplicabilitate universală, statele membre se pot prevala, dacă decid astfel, de acordurile colective aplicabile în ansamblu tuturor întreprinderilor similare din raza geografică și din profesia sau ramura industrială relevante și/sau acordurile colective încheiate de organizațiile cele mai reprezentative la nivel național ale angajatorilor sau ale angajaților, aplicate pe teritoriul național respectiv. |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 14

Drepturi

Oricare ar fi legea aplicabilă relației de muncă, persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi au dreptul la:

1.

termenii și condițiile de ocupare a unui loc de muncă aplicabile lucrătorilor detașați într-o situație similară, astfel cum se prevede în actele cu putere de lege și în actele administrative și/sau în acordurile colective cu aplicabilitate universală din statul membru în care aceste persoane au fost admise în temeiul prezentei directive.

În absența unui sistem pe baza căruia să se declarare că acordurile colective au aplicabilitate universală, statele membre se pot prevala, dacă decid astfel, de acordurile colective aplicabile în ansamblu tuturor întreprinderilor similare din raza geografică și din profesia sau ramura industrială relevante și/sau acordurile colective încheiate de organizațiile cele mai reprezentative la nivel național ale angajatorilor sau ale angajaților, aplicate pe teritoriul național respectiv.

| 2. | acordarea unui tratament egal cu al cetățenilor statului membru de primire, în ceea ce privește:






  (a) | libertatea de asociere, afiliere și participare la o organizație de reprezentare a lucrătorilor sau angajatorilor sau la orice organizație ai cărei membri desfășoară o ocupație specifică, inclusiv avantajele conferite de astfel de organizații, fără a se aduce atingere dispozițiilor de drept intern privind ordinea publică și securitatea publică; |
| --- | --- | --- |

2.

acordarea unui tratament egal cu al cetățenilor statului membru de primire, în ceea ce privește:

(a)

libertatea de asociere, afiliere și participare la o organizație de reprezentare a lucrătorilor sau angajatorilor sau la orice organizație ai cărei membri desfășoară o ocupație specifică, inclusiv avantajele conferite de astfel de organizații, fără a se aduce atingere dispozițiilor de drept intern privind ordinea publică și securitatea publică;

| (b) | recunoașterea diplomelor, certificatelor și a altor calificări profesionale, în conformitate cu procedurile naționale aplicabile; |
| --- | --- |

(b)

recunoașterea diplomelor, certificatelor și a altor calificări profesionale, în conformitate cu procedurile naționale aplicabile;

| (c) | fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale existente, dispozițiile din dreptul intern referitoare la sectoarele securității sociale definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 883/04. În eventualitatea circulației între statele membre și fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale în vigoare, se aplică în mod corespunzător Regulamentul (CE) nr. 859/2003 al Consiliului; |
| --- | --- |

(c)

fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale existente, dispozițiile din dreptul intern referitoare la sectoarele securității sociale definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 883/04. În eventualitatea circulației între statele membre și fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale în vigoare, se aplică în mod corespunzător Regulamentul (CE) nr. 859/2003 al Consiliului;

| (d) | fără a se aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 859/2003 și acordurilor bilaterale existente, plata prestațiilor aferente pensiei cuvenite de drept la data plecării într-o țară terță în baza activității salariale desfășurate anterior de lucrător; |
| --- | --- |

(d)

fără a se aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 859/2003 și acordurilor bilaterale existente, plata prestațiilor aferente pensiei cuvenite de drept la data plecării într-o țară terță în baza activității salariale desfășurate anterior de lucrător;

| (e) | accesul la bunuri și servicii și la furnizarea bunurilor și serviciilor puse la dispoziția populației, cu excepția serviciilor de obținere a locuințelor publice și la asistența acordată de serviciile de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

(e)

accesul la bunuri și servicii și la furnizarea bunurilor și serviciilor puse la dispoziția populației, cu excepția serviciilor de obținere a locuințelor publice și la asistența acordată de serviciile de ocupare a forței de muncă.

Dreptul la egalitatea de tratament prevăzut la alineatul (2) nu aduce atingere dreptului statului membru de a retrage sau de a refuza reînnoirea permisului, în conformitate cu articolul 7.

Articolul 14

Drepturi

Oricare ar fi legea aplicabilă relației de muncă, persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi au dreptul la:

| 1. | |
| --- | --- |

1.

2.

| 2. | acordarea unui tratament egal cu al cetățenilor statului membru de primire, în ceea ce privește:






  (a) | libertatea de asociere, afiliere și participare la o organizație de reprezentare a lucrătorilor sau angajatorilor sau la orice organizație ai cărei membri desfășoară o ocupație specifică, inclusiv avantajele conferite de astfel de organizații, fără a se aduce atingere dispozițiilor de drept intern privind ordinea publică și securitatea publică; |
| --- | --- | --- |

acordarea unui tratament egal cu al cetățenilor statului membru de primire, în ceea ce privește:

(a)

libertatea de asociere, afiliere și participare la o organizație de reprezentare a lucrătorilor sau angajatorilor sau la orice organizație ai cărei membri desfășoară o ocupație specifică, inclusiv avantajele conferite de astfel de organizații, fără a se aduce atingere dispozițiilor de drept intern privind ordinea publică și securitatea publică;

| (b) | recunoașterea diplomelor, certificatelor și a altor calificări profesionale, în conformitate cu procedurile naționale aplicabile; |
| --- | --- |

(b)

recunoașterea diplomelor, certificatelor și a altor calificări profesionale, în conformitate cu procedurile naționale aplicabile;

| (c) | fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale existente, dispozițiile din dreptul intern referitoare la sectoarele securității sociale definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 883/04. În eventualitatea circulației între statele membre și fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale în vigoare, se aplică în mod corespunzător Regulamentul (CE) nr. 859/2003 al Consiliului; |
| --- | --- |

(c)

fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale existente, dispozițiile din dreptul intern referitoare la sectoarele securității sociale definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 883/04. În eventualitatea circulației între statele membre și fără a se aduce atingere acordurilor bilaterale în vigoare, se aplică în mod corespunzător Regulamentul (CE) nr. 859/2003 al Consiliului;

| (d) | fără a se aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 859/2003 și acordurilor bilaterale existente, plata prestațiilor aferente pensiei cuvenite de drept la data plecării într-o țară terță în baza activității salariale desfășurate anterior de lucrător; |
| --- | --- |

(d)

fără a se aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 859/2003 și acordurilor bilaterale existente, plata prestațiilor aferente pensiei cuvenite de drept la data plecării într-o țară terță în baza activității salariale desfășurate anterior de lucrător;

| (e) | accesul la bunuri și servicii și la furnizarea bunurilor și serviciilor puse la dispoziția populației, cu excepția serviciilor de obținere a locuințelor publice și la asistența acordată de serviciile de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

(e)

accesul la bunuri și servicii și la furnizarea bunurilor și serviciilor puse la dispoziția populației, cu excepția serviciilor de obținere a locuințelor publice și la asistența acordată de serviciile de ocupare a forței de muncă.

Dreptul la egalitatea de tratament prevăzut la alineatul (2) nu aduce atingere dreptului statului membru de a retrage sau de a refuza reînnoirea permisului, în conformitate cu articolul 7.

Expunere de motive

CoR consideră că este necesară asigurarea unui tratament egal în cazul transferului în cadrul aceleiași companii. Raționamentul urmat este același. În plus, așa-numitele directive privind „Cartea Albastră” (6) și „rezidenții pe termen lung” (7) garantează tratamentul egal cu cel acordat lucrătorilor cu înaltă calificare.

Transferul în cadrul aceleiași companii – Recomandare de amendament 4

Articolul 16 – Propunere privind transferul în cadrul aceleiași companii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 16


  Mobilitatea între statele membre


  1.   Resortisanții țărilor terțe cărora li s-a acordat permisul de persoană transferată în cadrul aceleiași companii într-un prim stat membru și care îndeplinesc criteriile de admisie stabilite la articolul 5 și solicită eliberarea unui permis de persoană transferată în cadrul aceleiași companii în alt stat membru au dreptul de a lucra în orice altă entitate care face parte din același grup de întreprinderi și este stabilită în statul membru respectiv, precum și la sediile clienților entității gazdă dacă sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 13 alineatul (4), pe baza permisului de ședere emis de primul stat membru și a documentelor suplimentare prevăzute la articolul 11 alineatul (4), cu condiția ca:






  (a) | durata transferului în celălalt stat membru (celelalte state membre) să nu depășească 12 luni; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 16

Mobilitatea între statele membre

1.   Resortisanții țărilor terțe cărora li s-a acordat permisul de persoană transferată în cadrul aceleiași companii într-un prim stat membru și care îndeplinesc criteriile de admisie stabilite la articolul 5 și solicită eliberarea unui permis de persoană transferată în cadrul aceleiași companii în alt stat membru au dreptul de a lucra în orice altă entitate care face parte din același grup de întreprinderi și este stabilită în statul membru respectiv, precum și la sediile clienților entității gazdă dacă sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 13 alineatul (4), pe baza permisului de ședere emis de primul stat membru și a documentelor suplimentare prevăzute la articolul 11 alineatul (4), cu condiția ca:

(a)

durata transferului în celălalt stat membru (celelalte state membre) să nu depășească 12 luni;

| (b) | înainte de transferul în acel stat membru, solicitantul să fi depus la autoritatea competentă din celălalt stat membru documentele menționate la articolul 5 alineatele (1), (2) și (3) referitoare la transferul în statul membru respectiv și să fi prezentat dovada depunerii acestor documente în primul stat membru. |
| --- | --- |

(b)

înainte de transferul în acel stat membru, solicitantul să fi depus la autoritatea competentă din celălalt stat membru documentele menționate la articolul 5 alineatele (1), (2) și (3) referitoare la transferul în statul membru respectiv și să fi prezentat dovada depunerii acestor documente în primul stat membru.

2.   În cazul în care durata transferului în celălalt stat membru depășește 12 luni, celălalt stat membru poate solicita să se prezinte o cerere nouă pentru un permis de ședere în acel stat membru în calitate de persoană transferată în cadrul aceleiași companii.

În cazul în care legislația relevantă prevede necesitatea unei vize sau a unui permis de ședere în vederea exercitării mobilității, viza sau permisul respectiv se acordă în timp util într-un interval care nu împiedică desfășurarea misiunii, lăsând în același timp autorităților competente timp suficient pentru prelucrarea cererilor.

Statele membre nu solicită persoanelor transferate în cadrul aceleiași companii să-și părăsească teritoriul pentru a depune cereri de viză sau de permise de ședere.

3.   Durata maximă a transferului în Uniunea Europeană nu trebuie să depășească trei ani pentru cadre de conducere și specialiști și un an pentru stagiari cu studii superioare.

Articolul 16

Mobilitatea între statele membre

1.   Resortisanții țărilor terțe cărora li s-a acordat permisul de persoană transferată în cadrul aceleiași companii într-un prim stat membru și care îndeplinesc criteriile de admisie stabilite la articolul 5 și solicită eliberarea unui permis de persoană transferată în cadrul aceleiași companii în alt stat membru au dreptul de a lucra în orice altă entitate care face parte din același grup de întreprinderi și este stabilită în statul membru respectiv, precum și la sediile clienților entității gazdă dacă sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 13 alineatul (4), pe baza permisului de ședere emis de primul stat membru și a documentelor suplimentare prevăzute la articolul 11 alineatul (4), cu condiția ca:

| (a) | durata transferului în celălalt stat membru (celelalte state membre) să nu depășească 12 luni; |
| --- | --- |

(a)

durata transferului în celălalt stat membru (celelalte state membre) să nu depășească 12 luni;

| (b) | înainte de transferul în acel stat membru, solicitantul să fi depus la autoritatea competentă din celălalt stat membru documentele menționate la articolul 5 alineatele (1), (2) și (3) referitoare la transferul în statul membru respectiv și să fi prezentat dovada depunerii acestor documente în primul stat membru. |
| --- | --- |

(b)

înainte de transferul în acel stat membru, solicitantul să fi depus la autoritatea competentă din celălalt stat membru documentele menționate la articolul 5 alineatele (1), (2) și (3) referitoare la transferul în statul membru respectiv și să fi prezentat dovada depunerii acestor documente în primul stat membru.

În cazul în care durata transferului în celălalt stat membru depășește 12 luni, celălalt stat membru poate solicita să se prezinte o cerere nouă pentru un permis de ședere în acel stat membru în calitate de persoană transferată în cadrul aceleiași companii.

În cazul în care legislația relevantă prevede necesitatea unei vize sau a unui permis de ședere în vederea exercitării mobilității, viza sau permisul respectiv se acordă în timp util într-un interval care nu împiedică desfășurarea misiunii, lăsând în același timp autorităților competente timp suficient pentru prelucrarea cererilor.

Statele membre nu solicită persoanelor transferate în cadrul aceleiași companii să-și părăsească teritoriul pentru a depune cereri de viză sau de permise de ședere.

Durata maximă a transferului în Uniunea Europeană nu trebuie să depășească trei ani pentru cadre de conducere și specialiști și un an pentru stagiari cu studii superioare.

Expunere de motive

CoR este de părere că propunerea – așa cum este formulată în prezent la articolul 16 – nu permite în mod expres celuilalt stat membru, care urmează primei țări în care a fost acceptată cererea de admisie, să respingă o cerere de admisie și semnalează că acest fapt limitează dreptul acestuia de a stabili contingentele de admisie a resortisanților țărilor terțe care vin pe teritoriul său. De aceea, sugerează modificarea propunerii în consecință.

Bruxelles, 31 martie 2011

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  A se vedea avizele CdR 296/2007 și CdR 210/2008.

1

(2)  A se vedea avizele CdR 296/2007 și CdR 201/2009.

2

(3)  Sectorul exploatării pășunilor și al laptelui suferă, în multe state membre ale UE, de pe urma volatilității puternice a prețurilor și reclamă de urgență mecanisme de control al pieței și de stabilizare a prețurilor, ca și de consolidare a capacității contractuale a crescătorilor de animale și a păstorilor, care constituie veriga slabă a lanțului.

3

(4)  COM(2007) 638 final – Propunere de directivă a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru.

4

(5)  A se vedea Avizul CdR 296/2007.

5

(6)  Cf. articolul 14 alineatul (1) litera a) din Directiva 2009/50/CE a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate, JO L 155, 18.6.2009, p. 17.

6

(7)  Cf. articolul 11 alineatul (1) litera a) din Directiva 2003/109/CE a Consiliului privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung, JO L 16, 23.1.2004, p. 44.

7

---