# Uradni list C 188/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.188.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 188 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5428. junij 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.188.slv

Uradni list

Evropske unije

C 188

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5428. junij 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | OLAF |
| 2011/C 188/01 | Poročilo o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF (junij 2009–december 2010) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

OLAF

2011/C 188/01

Poročilo o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF (junij 2009–december 2010)

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

OLAF

| 28.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 188/1

---

Poročilo o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF

junij 2009–december 2010

2011/C 188/01

Člani nadzornega odbora urada OLAF

| | Peter STRÖMBERG

  Predsednik
  Direktor Nadzornega odbora javnih revizorjev, Švedska |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Predsednik

Direktor Nadzornega odbora javnih revizorjev, Švedska

| | Kálmán GYÖRGYI

  Generalni državni tožilec Republike Madžarske (upokojen), Madžarska |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Generalni državni tožilec Republike Madžarske (upokojen), Madžarska

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  Javni tožilec na Vrhovnem sodišču, Španija |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Javni tožilec na Vrhovnem sodišču, Španija

| | Diemut R. THEATO

  Nekdanja poslanka Evropskega parlamenta
  Nekdanja predsednica Odbora za proračunski nadzor, Nemčija |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Nekdanja poslanka Evropskega parlamenta

Nekdanja predsednica Odbora za proračunski nadzor, Nemčija

| | Rosalind WRIGHT

  Predsednica Svetovalnega odbora za goljufije, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

Predsednica Svetovalnega odbora za goljufije, Združeno kraljestvo

VSEBINA

PREDGOVOR PREDSEDNIKA K POROČILU O DEJAVNOSTIH NADZORNEGA ODBORA

| 1. | UVOD |
| --- | --- |

1.

| 2. | DELOVNE METODE NADZORNEGA ODBORA |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Sestanki |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Poročevalci in mnenja |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tajništvo |
| --- | --- |

2.3

| 3. | PREISKOVALNA FUNKCIJA URADA OLAF |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Zagotavljanje neodvisnosti generalnega direktorja urada OLAF |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Spremljanje trajanja preiskav urada OLAF |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Priporočila institucijam |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Primeri, ki zahtevajo, da se podatki posredujejo nacionalnim sodnim organom: učinek sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi T-48/05 |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Nove delovne metode |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.2 | Nadaljnje ukrepanje na podlagi mnenja nadzornega odbora št. 5/2008 – o izvajanju politike „de minimis“ urada OLAF |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Redno spremljanje na pobudo nadzornega odbora |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Načrtovanje in strateško usmerjanje preiskav |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Izvajanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v preiskavah urada OLAF |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.4 | Postopkovna pravila za preiskave urada OLAF in priročnik urada OLAF – Operativni postopki |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Upravna organizacija, proračun in kadrovska politika v povezavi s preiskovalno funkcijo urada OLAF |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Upravna organizacija, proračun in kadrovska politika |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Proračun |
| --- | --- |

3.5.2

| 4. | ODNOSI Z URADOM OLAF, INSTITUCIJAMI EU, PARTNERJI IN INTERESNIMI SKUPINAMI URADA OLAF |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Odnosi z uradom OLAF |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Odnosi z institucijami EU |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Odnosi z Evropsko komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom Evropske unije |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Odnosi z Evropskim računskim sodiščem |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Prispevek k razmisleku o reformi urada OLAF |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.3 | Postopek izbire generalnega direktorja urada OLAF |
| --- | --- |

4.3

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| PRILOGA 1 | Koledar sestankov nadzornega odbora |
| --- | --- |

PRILOGA 1

| PRILOGA 2 | Mnenje št. 1/2010 Predhodni osnutek proračuna urada OLAF za leto 2011 |
| --- | --- |

PRILOGA 2

| PRILOGA 3 | Mnenje št. 2/2010 Mnenje o imenovanju generalnega direktorja urada OLAF |
| --- | --- |

PRILOGA 3

| PRILOGA 4 | Mnenje št. 3/2010 o Dokumentu o razmisleku o reformi urada OLAF |
| --- | --- |

PRILOGA 4

| PRILOGA 5 | Mnenje št. 4/2010 Načrtovanje preiskav |
| --- | --- |

PRILOGA 5

| PRILOGA 6 | Mnenje št. 5/2010 Spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v preiskavah urada OLAF |
| --- | --- |

PRILOGA 6

PREDGOVOR PREDSEDNIKA K POROČILU O DEJAVNOSTIH NADZORNEGA ODBORA

To poročilo o dejavnostih, ki je četrto poročilo tega odbora, zajema obdobje od junija 2009 do decembra 2010, obdobje, ki ga je zelo zaznamovala smrt Franza – Hermanna Brünerja v začetku januarja 2010. Ko je organizacija v takih žalostnih okoliščinah oropana vodje, je velik vpliv na delo čutiti na vseh ravneh. Z zadovoljstvom pa ugotavljamo, da je urad OLAF nadaljeval s svojim običajnim delom in s tem na najboljši možen način obeležil spomin na gospoda Brünerja.

V tem obdobju je bil urad OLAF predmet številnih različnih pobud za spremembo. Ena od njih je postopek, ki je privedel do imenovanja novega generalnega direktorja urada OLAF in se je začel aprila letos, ko je bilo uradno objavljeno prosto delovno mesto. Nadzorni odbor je bil tesno povezan s tem postopkom in je svoje mnenje podal 23. septembra 2010. Komisija je 14. decembra imenovala Giovannija Kesslerja. Nadzorni odbor z zadovoljstvom sprejema imenovanje Giovannija Kesslerja in se veseli tesnega in plodnega sodelovanja z njim.

Drug projekt, katerega cilj je sprememba, je predlagano preoblikovanje Uredbe (ES) št. 1073/1999. Nadzorni odbor je večkrat izrazil svoje mnenje o različnih vidikih predloga med njegovim razvojem – nazadnje v mnenju o „Dokumentu o razmisleku“, ki ga je pred nekaj meseci izdal komisar Šemeta. Nadzorni odbor je intenzivno vključen v razpravo, zlasti zato, ker bo izid neposredno vplival na delo in status odbora; in kar je še bolj pomembno, ker bo imel takojšen učinek na način delovanja urada OLAF. Prva prednostna naloga odbora je vedno bila in vedno bo krepitev pooblastil urada OLAF za preiskovanje in njegove neodvisnosti pri preiskavah.

Nadzorni odbor zagotavlja neodvisnost urada OLAF z rednim spremljanjem njegovih preiskovalnih funkcij in pomaga generalnemu direktorju urada pri opravljanju njegovih dolžnosti. Ta odbor se sedaj že več kot pet let posveča tej nalogi. Odbor predstavlja kolektivno izkušnjo vodenja državnih organov in političnih teles na področju vodenja, upravljanja in izvajanja kazenskih in upravnih preiskav. Nadzorni odbor se na podlagi pridobljenih izkušenj pri pripravi svojih uradnih mnenj in stališč opira na tri enako pomembna temeljna pravila.

Prvo pravilo je, da se je vedno treba vrniti k viru informacij, tj. dejanskim spisom primerov, sistemu za vodenje primerov, različnim poročilom, ki jih pripravi urad OLAF pri pripravi na začetek preiskav, in poročilom, ki jih za odbor pripravlja urad OLAF (npr. devetmesečna poročila).

Drugo pravilo je absolutna neodvisnost odbora in posameznih članov odbora.

Tretje pravilo, ki izhaja iz lastnih izkušenj članov, je spoštovanje neodvisnosti urada OLAF in trdna zaveza ne vplivati na preiskave, ki potekajo, tudi pri preučevanju spisov primerov in gradiva o primeru, ki se nanaša na preiskave, ki potekajo.

V svojem imenu in v imenu odbora bi se rad toplo zahvalil tajništvu nadzornega odbora, saj brez njegovega odličnega dela ne bi bila možna nobena dejavnost odbora.

1.   UVOD

Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 (1) navaja, da je vloga nadzornega odbora urada OLAF krepiti in zagotavljati neodvisnost urada OLAF in pomagati generalnemu direktorju urada pri opravljanju njegovih dolžnosti. Nadzorni odbor mora enkrat na leto poročati institucijam o svojem delu. V obdobju poročanja je nadzorni odbor sprejel pet mnenj, ki so bila poslana institucijam in generalnemu direktorju urada OLAF in so priložena poročilu.

V obdobju poročanja je nadzornemu odboru predsedoval Luis López Sanz-Aranguez, novembra 2009 pa ga je nasledil Peter Strömberg. Novembra 2010 je bil Strömbergov mandat podaljšan še za eno leto.

Treba je spomniti, da je od Brünerjeve smrti 9. januarja 2010 urad OLAF deloval brez generalnega direktorja, imenovanega v skladu z ad hoc postopkom, določenim v Uredbi (ES) št. 1073/1999.

V letu 2010 je bila med čakanjem na imenovanje novega generalnega direktorja za kontinuiteto dela urada OLAF zlasti pomembna prisotnost in podpora nadzornega odbora.

Evropska komisija je aprila 2010 začela postopek za zaposlitev novega generalnega direktorja urada. Postopek se je zaključil 14. decembra 2010 z imenovanjem Giovannija Kesslerja. Nadzorni odbor se veseli tesnega in plodnega sodelovanja s prihodnjim generalnim direktorjem urada OLAF.

To poročilo je povzetek lanskoletnega dela in nadzorni odbor upa, da bo tudi pomagalo novemu generalnemu direktorju pri analizi izzivov, s katerimi se institucija trenutno sooča, ter pri opredelitvi glavne usmeritve politike urada OLAF za zaščito finančnih interesov EU.

Novi generalni direktor se bo moral pri krepitvi učinkovitosti urada OLAF in zagotavljanju, da urad OLAF vsa svoja prizadevanja usmeri v bolj osredotočen boj proti goljufijam, soočiti s številnimi izzivi. Med izzivi, ki čakajo novega generalnega direktorja urada OLAF, nadzorni odbor želi poudariti potrebo po skrajšanju preiskav urada OLAF in vzpostavitvi sprememb v organizaciji, ki so potrebne, da se zagotovi čim smotrnejša poraba omejenih virov, ki so na voljo, in da se ti viri porabijo za ključne preiskovalne naloge urada OLAF. Eden od ciljev tega poročila je novemu predsedniku dati nekaj predlogov za izboljšanje poudarka preiskav in časa, porabljenega zanje.

2.   DELOVNE METODE NADZORNEGA ODBORA

2.1   
  Sestanki

Nadzorni odbor se je sestal na 16 plenarnih zasedanjih v Bruslju (2). Zapisniki teh sestankov so zaradi preglednosti in zagotavljanja rednih informacij glede dejavnosti nadzornega odbora dostopni uradu OLAF ter Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije.

Nadzorni odbor je tako kot v prejšnjem obdobju poročanja na svoje sestanke vabil generalnega direktorja urada OLAF ali vršilca dolžnosti generalnega direktorja in več uslužbencev urada. Na teh sestankih je urad OLAF nadzorni odbor obvestil o vseh zadevah, ki so pomembne za delo nadzornega odbora, nadzorni odbor pa je urad OLAF obvestil o svojem delu. Poleg tega, da se je enota urada OLAF za sodno in pravno svetovanje v obdobju poročanja redno udeleževala sestankov nadzornega odbora, da je predstavila zadeve, ki so bile poslane nacionalnim sodnim organom, je bilo na sestankih nadzornega odbora več aktivnih razprav z generalnim direktorjem in upravo urada OLAF o širših področjih. Nadzorni odbor se je osredotočil zlasti na operativne vidike dela urada OLAF, zlasti v zvezi z nadaljnjim ukrepanjem na podlagi mnenj nadzornega odbora na področjih letnega načrta upravljanja urada OLAF, predlogov proračuna, devetmesečnih poročil urada OLAF in kadrovske politike urada. Z generalnim direktorjem urada OLAF Brünerjem so potekali pogovori o predlogu Komisije o prenosu urada OLAF na zunanje strukture ter neformalna izmenjava stališč o usklajevanju med uradom OLAF in mednarodnimi organizacijami. Poleg tega so bili predstavljeni in obravnavani elementi dnevnega dela urada OLAF: na primer postopek za evidentiranje in shranjevanje dokumentov urada OLAF v službah Komisije ter dostop urada OLAF do podatkov, ki jih imajo institucije EU. Nadzorni odbor je bil vesel podrobne predstavitve urada OLAF o posebej zapletenem in pomembnem čezmejnem primeru goljufije in se je z zadovoljstvom seznanil s praktičnimi ukrepi, ki so bili sprejeti za prilagoditev preiskovalnih praks urada OLAF glede na pridobljene izkušnje (glej spodaj 3.1.5).

2.2   
  Poročevalci in mnenja

Nadzorni odbor je v referenčnem obdobju sprejel pet mnenj (glej priloge). Imenovanje poročevalcev
   (3) je ostalo nespremenjeno, da bi se povečala učinkovitost priprav in spremljanja posebnih zadev, ki so v interesu nadzornega odbora. Glavna področja dela nadzornega odbora v tem obdobju so zajemala pripravo mnenja o proračunu, mnenja o Dokumentu o razmisleku o preoblikovanju Uredbe (ES) št. 1073/1999, mnenja o načrtovanju preiskav, mnenja o izvajanju temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v preiskavah urada OLAF in tudi mnenja o imenovanju generalnega direktorja urada OLAF.

2.3   
  Tajništvo

Odgovornosti tajništva nadzornega odbora so opisane v Poslovniku nadzornega odbora (4), v katerem je določena njegova vloga pri omogočanju opravljanja vseh nalog nadzornega odbora ter zagotavljanju, da lahko nadzorni odbor svoje naloge izpolnjuje popolnoma neodvisno.

V obdobju poročanja je bilo po objavi delovnega mesta vodje tajništva, ki se je izpraznilo julija 2009, z gospodom Brünerjem dogovorjeno, da ne bo imenovanja na delovno mesto brez odobritve nadzornega odbora. Po izbirnem postopku je vršilec dolžnosti generalnega direktorja urada OLAF kot organ, pristojen za imenovanja, v soglasju z nadzornim odborom za vodjo tajništva nadzornega odbora imenoval Isabelle Jegouzo. Funkcijo je prevzela 16. junija 2010.

Novembra 2009 je en član zapustil tajništvo nadzornega odbora, februarja 2010 pa se je ekipi pridružil nov uradnik. Danes eno delovno mesto ostaja prosto in treba bi ga bilo čim prej zapolniti.

Tako kot do sedaj, je imenovanje osebja tajništva nadzornega odbora treba vedno opraviti s soglasjem nadzornega odbora, s čimer se zagotovi popolna neodvisnost nadzornega odbora pri opravljanju njegovih nalog. Urad OLAF in Komisija sta sprejela potrebno vključenost nadzornega odbora pri postopku zaposlovanja.

Nadzorni odbor meni, da bi moral biti vključen v letno ocenjevanje osebja tajništva glede na to, da tajništvo dela pod njegovim neposrednim vodstvom.

3.   PREISKOVALNA FUNKCIJA URADA OLAF

3.1   
  Spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF

3.1.1   Zagotavljanje neodvisnosti generalnega direktorja urada OLAF

Glavna naloga nadzornega odbora sta nadzor in spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF, da ta lahko ohrani svojo neodvisnost. V tej zvezi je zagotavljanje spoštovanja statusa generalnega direktorja izredno pomembno.

Po smrti gospoda Brünerja je Evropska komisija v svojem sklepu z dne 13. januarja 2010 menila, da bo Nicholas Ilett, ki je bil namestnik generalnega direktorja na podlagi sklepa, ki ga je Komisija sprejela julija 2005, samodejno prevzel delovno mesto vršilca dolžnosti generalnega direktorja. Po tem sklepu je med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo potekala intenzivna razprava. V tej zvezi je predsednik odbora 14. januarja 2010 poslal pismo podpredsedniku Kallasu, v vednost pa tudi Evropskemu parlamentu in Svetu, v katerem je navedel:

„Nadzorni odbor meni, da je za dnevno poslovanje urada OLAF v vmesnem obdobju in zlasti pri popolnoma neodvisnem uvajanju, vodenju in zaključku preiskav urada OLAF zelo pomembno, da med izvajanjem pooblastil ni ovirana končna pristojnost urada.

Nadzorni odbor ob upoštevanju tega meni, da mora oseba, ki opravlja vlogo vršilca dolžnosti generalnega direktorja v vmesnem obdobju, to opravljati s soglasjem Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Ta oseba mora imeti vso potrebno zakonito oblast in neodvisen status.“

Nadzornemu odboru se zdi pomembno, da je na čelu urada oseba, imenovana na podlagi medinstitucionalnega soglasja in ki jo podpirajo vse institucije. To je pomembno za podporo dnevnemu delu urada OLAF.

3.1.2   Spremljanje trajanja preiskav urada OLAF

Spremljanje trajanja preiskav urada OLAF

Generalni direktor urada OLAF daje nadzornemu odboru mesečna poročila s povzetkom vseh preiskav, ki so do takrat trajale več kot devet mesecev („devetmesečna poročila“). „Devetmesečna poročila“ navajajo razloge za nedokončanje preiskav in predvideni rok za dokončanje posameznega primera. Nadzorni odbor in tajništvo nadzornega odbora ta poročila sproti analizirata.

Nadzorni odbor spet (5) poudarja pomen teh poročil, ki ne le izpolnjujejo pravno obveznost, ampak bi morala biti tudi uporabno orodje za izboljšanje učinkovitosti preiskav.

5

Nadzorni odbor je v tekočem obdobju poročanja posebno pozornost namenil napovedim urada OLAF glede roka za dokončanje preiskav iz „devetmesečnih poročil“. Nadzorni odbor je proučil napovedani časovni okvir za dokončanje primerov v 164 „devetmesečnih poročilih“, prejetih od junija 2009 do julija 2010. V 14 od 164 poročil sploh ni bil naveden predviden rok za dokončanje. Od preostalih 150 poročil je bila v 71 primerih zamuda pri dokončanju nekaj mesecev več, kot je bilo pričakovano (od 4 do 12 mesecev). Nadzorni organ ugotavlja izboljšanje v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja, v katerem v približno 23 % od 275 pregledanih „devetmesečnih poročil“ sploh ni bil naveden predviden rok za dokončanje. Kljub temu meni, da morajo „devetmesečna poročila“ še natančneje pojasniti, zakaj ni bil spoštovan prvotni časovni okvir.

3.1.3   Priporočila institucijam

Priporočila institucijam

Generalni direktor urada OLAF je zavezan obvestiti nadzorni odbor o primerih, v katerih zadevna institucija, organ ali agencija ni upoštevala priporočil urada (6).

6

V tem obdobju poročanja nadzorni odbor ni prejel nobenih poročil, ki bi navajala, da institucija, organ ali agencija ni upoštevala priporočil in sklepnih ugotovitev urada OLAF.

3.1.4   Primeri, ki zahtevajo, da se podatki posredujejo nacionalnim sodnim organom: učinek sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi T-48/05

Primeri, ki zahtevajo, da se podatki posredujejo nacionalnim sodnim organom: učinek sodbe Sodišča prve stopnje v zadevi T-48/05

V tekočem obdobju poročanja je nadzorni odbor proučil 43 primerov, ki mu jih je predložil urad OLAF pred posredovanjem podatkov nacionalnim sodnim organom.

Po sodbi v zadevi Franchet in Byk
   (7) je Sodišče prve stopnje odločilo, da Uredba (ES) št. 1073/1999 zahteva, da urad OLAF „za mnenje vpraša [nadzorni odbor OLAF] pred pošiljanjem informacij nacionalnim sodnim organom“ in da je ta zahteva „brezpogojna in ne dopušča uradu OLAF nobene diskrecijske pravice“.

Franchet in Byk

7

Zaradi izvajanja odločbe sodišča so bili med nadzornim odborom in uradom OLAF vzpostavljeni novi delovni postopki: urad OLAF nadzorni odbor obvesti pet delovnih dni pred pošiljanjem informacij nacionalnemu sodnemu organu; člani enote za sodno in pravno svetovanje nadzornemu odboru posredujejo povzetek obravnave vidikov temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v primerih, posredovanih nacionalnim sodnim organom. Glede postopkovnih jamstev je v povzetku navedeno, ali je bila zadevna oseba obveščena o začetku preiskave ali ne in ali je imela možnost, da uradu OLAF predstavi svoja stališča. Navaja tudi izid preiskave (ugotovitve glede dejstev, pravno oceno, pristojni sodni organ, pomisleke v zvezi z zastaranjem in priporočila urada OLAF).

Nadzorni odbor nato opravi predhodno analizo prejetih informacij, da lahko z uradom OLAF razpravlja o zadevah kot so pravice oseb v preiskavi, pravna ocena dejstev, pristojnost naslovljenega nacionalnega sodnega organa, trajanje preiskav in vprašanje zastaranja. Nadzorni odbor lahko brez poseganja v primere, ki potekajo, pripravi splošne sklepne ugotovitve na podlagi analize teh primerov in jih z namenom izboljšanja sedanje prakse sporoči generalnemu direktorju urada OLAF. Zlasti je nadzorni odbor pripravil sklepne ugotovitve v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic in postopkovnih jamstev med preiskavami urada OLAF v svojem mnenju št. 5/2010 (8).

8

Čeprav ti povzetki, ki jih pripravijo člani enote za sodno in pravno svetovanje, nadzornemu odboru pomagajo razumeti vsebino in postopkovna vprašanja posameznih primerov, nadzorni odbor meni, da bi bilo treba več pozornosti nameniti popolnosti in točnosti prejetih informacij. Povzetki včasih niso celoviti (manjka pomislek v zvezi z zastaranjem ali priporočila, obravnavanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev ni popolno ali ni navedeno podrobno za vsako zadevno osebo) ali pa vsebujejo bistvene napake (na primer v naslovu preiskave ali ustreznih datumih). Poleg tega nadzorni odbor obžaluje, da se zdi, da se pravni nadzor preiskovalnih dejanj v vseh fazah ne opravlja sistematično. V proučenih primerih je zato, ker v preiskavah ni bilo neprestanega pravnega nadzora, prihajalo do nespoštovanja postopkovnih zahtev.

Nadzorni odbor je v svojem mnenju št. 5/2010 uradu OLAF posredoval shematsko analizo spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v vsaki fazi preiskave. Ta shematska analiza vsebuje tudi predloge glede ocenjevanja dokazne vrednosti dokazov, na katerih temeljijo zaključki preiskave, in spoštovanja pravil zadevnih držav članic.

Nadzorni odbor predlaga revizijo povzetkov, ki jih trenutno pripravljajo člani enote za sodno in pravno svetovanje o temeljnih pravicah in postopkovnih jamstvih, ki bi lahko temeljila na vzorcu te shematske analize.

Nadzorni odbor ugotavlja, da bi bilo na splošno mogoče kakovost večine poročil o preiskavah, posredovanih nacionalnim sodnim organom, znatno izboljšati, zlasti glede strukture, jasnosti, analize elementov zadevnih kaznivih dejanj in tudi z jezikovnega vidika. Nadzorni odbor tudi ugotavlja, da sta bili dve poročili o preiskavah nacionalnim sodnim organom poslani 16 oziroma 24 mesecev po zaključku preiskave. Nadzorni odbor meni, da bi moral urad OLAF razmisliti o uvedbi elektronskega sistema opozarjanja, da bi se izognili podobnim primerom.

3.1.5   Nove delovne metode

Nove delovne metode

Maja 2010 je predsednik nadzornega odbora predsedoval konferenci „Operativno sodelovanje med uradom OLAF in drugimi generalnimi direktorati Evropske komisije – nadaljevanje konference iz leta 2007“, ki je bila organizirana na pobudo urada OLAF. Izrecni namen teh konferenc je bil izboljšati sodelovanje urada OLAF z generalnimi direktorati Komisije na operativni ravni zaradi doseganja boljših rezultatov in skupnega razumevanja.

Nadzorni odbor meni, da vodilna vloga urada OLAF pri odkrivanju, analizi tveganja in boju proti goljufijam zahteva redno izmenjavo ustreznih informacij med generalnimi direktorati Komisije. Posebna prizadevanja potekajo od leta 2007 in v letih 2008 in 2009 so bile z nekaterimi generalnimi direktorati razvite skupne strategije za preprečevanje goljufij. Rezultat je bilo oblikovanje novega operativnega pristopa do velikih in kompleksnejših primerov, ki generalne direktorate bolj vključuje v preiskave in uvaja proaktiven pristop na podlagi zbranih informacij.

Na področju neposrednih izdatkov, kjer je za izvajanje preiskav odgovoren izključno urad OLAF, je to metodo uporabil en generalni direktorat in njegovi notranji revizorji so bili močno udeleženi in so med pregledi na kraju samem opravljali funkcijo strokovnjakov urada OLAF. Zadevni generalni direktorat in urad OLAF sta zaradi učinkovitejšega ugotavljanja področij tveganja skupaj razvila tudi nova orodja informacijske tehnologije za zbiranje informacij.

Nadzorni odbor je zadovoljen s to novo delovno metodo in bi rad, da se še bolj razvije, ker uradu OLAF omogoča, da se osredotoči na kompleksnejše in hujše primere, manjše kršitve pa obravnavajo službe Komisije na drugi ravni.

Finančno stanje EU se je v zadnjih dveh letih močno spremenilo. Zaradi finančne krize je Evropska komisija sprejela ukrepe za povečanje pomoči in denarnih tokov v nekaterih sektorjih, kar bi lahko povzročilo več goljufij in finančnih nepravilnosti. Nadzorni odbor meni, da so potrebne nove delovne metode za izvajanje strogih mehanizmov nadzora porabe sredstev in da je resno operativno sodelovanje med generalnimi direktorati Komisije in uradom OLAF sedaj bistvenega pomena.

3.2   
  Nadaljnje ukrepanje na podlagi mnenja nadzornega odbora št. 5/2008 – o izvajanju politike „de minimis“ urada OLAF

Nadaljnje ukrepanje na podlagi mnenja nadzornega odbora št. 5/2008 – o izvajanju politike „de minimis“ urada OLAF

Po mnenju nadzornega odbora o politiki „de minimis“ urada OLAF in opredelitvi prednostne obravnave primerov (9) so bila pravila „de minimis“ urada OLAF nedavno dodana v priročnik in so sedaj na voljo preiskovalcem.

de minimis“

9

de minimis

Nadzorni odbor z zadovoljstvom sprejema pobudo, da se izvajanje politike „de minimis“ razjasni prek operativnih smernic. Vendar je treba te smernice brati in kombinirati z okvirnimi pragovi za notranje in zunanje preiskave in za odpiranje nadaljnjih poti za finančno spremljanje, kot je določeno v letnem načrtu upravljanja urada OLAF.

de minimis

operativnih smernic

Nadzorni odbor je zadovoljen z izdelavo priloge „de minimis“, ki navaja različna merila, ki jih mora odbor upoštevati pri odločanju, ali začeti zunanjo preiskavo ali ne, in ki pomeni izboljšavo na področju preglednosti postopka odločanja.

de minimis

Nadzorni odbor bi želel, da urad OLAF pripravi celotno analizo o izvajanju politike „de minimis“, vključno z navezavo odnosov z Uradom za preiskave in disciplino (IDOC) v letu, ki sledi uvedbi politike.

de minimis

3.3   
  Redno spremljanje na pobudo nadzornega odbora

Redno spremljanje na pobudo nadzornega odbora

3.3.1   Načrtovanje in strateško usmerjanje preiskav

Načrtovanje in strateško usmerjanje preiskav

Nadzorni odbor je 12. oktobra 2010 sprejel svoje mnenje št. 4/2010 o načrtovanju preiskav (10).

10

Nadzorni odbor je v svoji redni analizi preiskav, ki trajajo že več kot devet mesecev, ugotovil „nezadostno preiskovalno metodologijo, premajhno strogost in potrebo po izboljšanju notranjih ravni upravljanja ter nadzora preiskav“ (11).

11

Po natančni analizi vzorca primerov v direktoratu A in direktoratu B je nadzorni odbor z razočaranjem ugotovil pomanjkanje skladnosti v pristopu v okviru operativnih direktoratov do načrtovanja in upravljanja preiskav. Mnenje predlaga, da se na začetku vsake preiskave pripravi podroben načrt preiskave, ki določa cilje preiskave, vire, ki bodo verjetno potrebni za dokončanje preiskave in načrtovano razčlenitev stroškov. Načrt bi moral biti dinamičen in dovolj temeljit, da se lahko napove datum končne odločitve. Treba bi bilo pripraviti načrte preiskave za odbor in jih redno posodabljati. Zajemati bi morali vse predvidene preiskovalne korake in biti povezani s predhodnim časovnim razporedom vsakega posameznega koraka. Te načrte bi morali pripraviti v pisni obliki ter jih sistematično prilagati k spisom o primerih, kar bi pomagalo pri njihovem pregledovanju in preverjanju, če se preiskovalci srečajo z zahtevo po odložitvi ali nastanejo drugačne zamude. Vodstvo bi moralo načrte preiskav redno proučevati na ravni enote ter tako spremljati in po potrebi usmerjati njihov potek.

Nadzorni odbor je bil zadovoljen, da je urad OLAF tik pred izdajo mnenja nadzornega odbora izvedel nekatere zamisli o izboljšanju načrtovanja.

Nadzorni odbor poleg načrtovanja preiskav za vsak primer tudi priporoča, da uprava urada OLAF oblikuje in uvede postopke za ustreznejše določanje prednosti nerešenih primerov, ki bi bili prilagodljivi glede na razpoložljive vire.

Nadzorni odbor od urada OLAF pričakuje jasen odgovor glede te pomembne zadeve in bi bil zadovoljen z vključitvijo takih določb v posodobljeni priročnik.

3.3.2   Izvajanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v preiskavah urada OLAF

Izvajanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v preiskavah urada OLAF

Spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev pri vodenju preiskav je neposredno povezano z neodvisnostjo in učinkovitostjo urada OLAF. Primeri, vloženi pri Sodišču, so pokazali nekaj napak in pomanjkljivosti v vodenju preiskav urada OLAF (12). Nadzorni odbor se je zato odločil oceniti način, na katerega urad OLAF zagotavlja spoštovanje teh pravic in jamstev.

12

Nadzorni odbor je izdal svoje mnenje št. 5/2010 o spoštovanju temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (13), ki temelji na analizi 28 primerov, poslanih nacionalnim sodnim organom od decembra 2009 (14) do oktobra 2010. Opravil je analizo obstoječega pravnega okvira, ki se uporablja za preiskave urada OLAF (zakonodaja in sodna praksa) ter izvajanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev.

13

14

Nadzorni odbor je opozoril, da so osebe, na katere se notranje preiskave nanašajo, zaščitene z zbirko pravil, ki so določena v različnih pravnih aktih. Položaj pa je drugačen na področju zunanjih preiskav, kjer ni nobenih posebnih pravil in varstvo, ki ga zagotavlja nacionalna zakonodaja in se uporablja za preglede na kraju samem, se lahko med državami članicami razlikuje.

Nadzorni odbor je menil, da urad OLAF na splošno spoštuje temeljne pravice in postopkovna jamstva zadevnih oseb. Kadar je nadzorni odbor ugotovil specifične probleme, je uradu OLAF dal priporočila za izboljšanje sedanje prakse. Zlasti je nadzorni odbor priporočil uradu OLAF, naj spremeni priročnik in zagotovi, da se določbe priročnika uporabljajo.

Nadzorni odbor je tudi opozoril, da pomanjkanje jasnega poslovnika, zlasti glede zunanjih preiskav, povzroča razlike med praksami v okviru urada OLAF. Preoblikovanje Uredbe (ES) št. 1073/1999 bi moralo biti priložnost za razjasnitev pravnega okvira, zlasti v zvezi z zunanjimi preiskavami. Treba je okrepiti pristojnosti urada OLAF za preiskave, zlasti v zvezi s potrebo opravljanja razgovorov. Nadzorni odbor je opozoril, da ta razjasnitev ne sme povzročiti pretirane količine predpisov. Zakonodajalec mora upoštevati posebno naravo preiskav urada OLAF, ki so upravne in predstavljajo samo predhodno stopnjo večjega postopka, v katerem je spoštovanje pravic zadevnih oseb do obrambe zajamčeno v nadaljnjih postopkih. Nalaganje postopkovnih obveznosti uradu OLAF brez upoštevanja te posebne narave ter raznolikosti notranjih in zunanjih preiskav bi omejilo učinkovitost boja proti goljufijam in ni nujno, da bi se spoštovanje temeljnih pravic izboljšalo.

Nadzorni odbor je navedel splošna načela, ki urejajo vodenje preiskav, ter temeljne pravice in postopkovna jamstva, ki jih mora spoštovati urad OLAF. Nadzorni odbor je priporočil krepitev mehanizma nadzora nepristranskosti in zaupnosti preiskav ter trajanja preiskav. Poleg tega je nadzorni odbor predlagal ukrepe, ki bi jih moral urad OLAF sprejeti za krepitev spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v vsaki fazi preiskave. Nadzorni odbor je uradu OLAF posredoval tudi shematsko analizo načina izvajanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev, ki jih morajo uporabljati preiskovalci med preiskavami in vodstvo urada OLAF pri nadzoru zakonitosti preiskav.

Nadzorni odbor tudi obžaluje, da urad OLAF ni dovolj upošteval njegovih prejšnjih priporočil (glej zlasti priporočilo XI Poročila o dejavnostih 2008-2009) glede potrebe po boljšem in zgodnejšem vključevanju članov enote za sodno in pravno svetovanje v preiskovalni postopek. Nadzorni odbor ponavlja, da bi morali imeti člani te enote možnost zagotavljanja pravnega svetovanja v vseh fazah preiskave in v vseh primerih, ko je tako svetovanje potrebno, zlasti v zadevah v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic in postopkovnih jamstev strank, udeleženih v preiskavi. Določbe, ki izpolnjujejo ta priporočila, bi morale biti jasno določene v novem priročniku urada OLAF – Operativni postopki, tako kot je bilo prej.

Nadzorni odbor je v svojem priporočilu X poročila 2008-2009 izrazil, da želi „biti obveščen o vseh pritožbah strank, udeleženih v preiskavi, ki jih je urad OLAF prejel ali obravnaval, kadar se zdi, da so bili ogroženi temeljne pravice in postopkovna jamstva“. Zaprosilo ne vključuje samo primerov, poslanih sodnim organom, ampak vse primere. V obdobju poročanja je nadzorni odbor od urada OLAF prejel dve obvestili. Prejel je tudi eno neposredno obvestilo od stranke, udeležene v enem primeru.

3.4   
  Postopkovna pravila za preiskave urada OLAF in priročnik urada OLAF – Operativni postopki

Postopkovna pravila za preiskave urada OLAF in priročnik urada OLAF – Operativni postopki

Nadzorni odbor je z zanimanjem spremljal nadaljnji razvoj glede priročnika urada OLAF in je v procesu priprave uradu OLAF posredoval večje število pisnih pripomb.

Nadzorni odbor ceni izboljšave oblike in vsebine novega priročnika, vendar glede operativnih postopkov ta najnovejša različica ne izpolnjuje pričakovanj nadzornega odbora, ker ni zbirka trdnih in jasnih pravil, ki bi preiskovalce vodila v vseh fazah preiskave.

Nadzorni odbor je že večkrat ponovil, da je pomembno, da postopki primerov za vsako vrsto preiskave jasno navajajo različna dejanja v postopku od začetka do zaključka. Nadzorni odbor je tudi izrazil zaskrbljenost glede „ocene začetnih informacij“, ker pred odločitvijo o začetku preiskave ni jasnih rokov. Cilj te faze je bil ugotoviti obstoj dovolj resnega suma in potrebna je bila velika pozornost, da se v tej fazi ne bi izvajale nobene operativne dejavnosti. V skladu s to zamislijo je nadzorni odbor zahteval dodatna pojasnila glede tako imenovanega pripravljalnega ugotavljanja dejstev, ki se ne sme prekrivati z dejansko preiskavo ali jo predvidevati. Nadzorni odbor obžaluje, da te pripombe, ki so bile naslovljene na urad OLAF, niso bile vključene v končno sprejeti priročnik urada OLAF.

Poleg tega nadzorni odbor meni, da bi moral biti priročnik dinamičen dokument, ki bi ga bilo mogoče kadar koli posodobiti in bi ga preiskovalci lahko uporabljali kot priročnik, na katerega se lahko med preiskavo opirajo. Zlasti nadzorni odbor meni, da bi bilo treba njegova priporočila v zvezi z načrtovanjem preiskav, varstvom temeljnih pravic in spoštovanjem postopkovnih jamstev vključiti v priročnik.

Še naprej bi morala redno potekati poglobljena usposabljanja o priročniku.

Nadzorni odbor meni, da bi moral urad OLAF poleg izboljšanja pravnega okvira pripraviti preprosto zbirko pravil, osredotočeno pretežno na različne korake preiskav, ki bi upoštevala tudi pravice posameznikov, zahteve glede varstva podatkov in zahteve za preglede na kraju samem. Priročnik bi bilo nato treba prilagoditi in uporabiti to zbirko pravil, da bi preiskovalci dobili jasna navodila.

Priročnik bi moral vključevati tudi primere dobre praske, razvite v različnih vrstah preiskav, vključno s predlogami, ki jih potrdi vodstvo urada OLAF, na katere bi se lahko pri svojem delu opiral vsak nov preiskovalec.

3.5   
  Upravna organizacija, proračun in kadrovska politika v povezavi s preiskovalno funkcijo urada OLAF

Upravna organizacija, proračun in kadrovska politika v povezavi s preiskovalno funkcijo urada OLAF

3.5.1   Upravna organizacija, proračun in kadrovska politika

Upravna organizacija, proračun in kadrovska politika

Dobro usposobljeno osebje je bistvenega pomena za uspešno preiskovalno politiko. Nadzorni odbor meni, da je v okviru naloge spremljanja preiskovalne funkcije urada OLAF njegova naloga zagotoviti, da kadrovska politika uradu OLAF omogoča, da svojo nalogo uspešno opravlja (15).

15

Nadzorni odbor meni, da bi morala biti opredelitev celovite kadrovske strategije ena od prvih prednostnih nalog novega generalnega direktorja.

Določanje notranjih prednostnih nalog

Določanje notranjih prednostnih nalog

Urad OLAF bi pri pripravi kadrovske politike, prilagojene njegovim potrebam, moral opraviti poglobljeno analizo svojih notranjih prednostnih nalog. V zvezi s tem želi nadzorni odbor še enkrat poudariti, da se mora urad OLAF osredotočiti na svojo osnovno dejavnost in okrepiti preiskovalno zmogljivost. Nadzorni odbor priporoča, naj generalni direktor natančno preuči dodeljevanje sredstev v okviru urada OLAF zaradi obravnavanja vprašanja kadrovskega ravnovesja med operativnima direktoratoma A in B skupaj ter direktoratom D, ki bi moral delovati predvsem kot podpora preiskovalnim dejavnostim urada OLAF.

Poleg tega nadzorni odbor meni, da bi bilo treba na področju preiskovalnega dela urada OLAF določiti prednostne naloge ob upoštevanju možnih sinergij z drugimi deli Komisije ali z državami članicami. Nadzorni odbor pozdravlja nedavno politiko urada OLAF osredotočenja na večje in kompleksnejše primere goljufije, ki jih je treba preiskovati v tesnem sodelovanju z zadevnim generalnim direktoratom in ob podpori zbiranja informacij z informacijsko tehnologijo.

Izgradnja celovite kadrovske politike

Izgradnja celovite kadrovske politike

Na podlagi analize in opredelitve osnovne dejavnosti urada OLAF, kakor je določeno zgoraj, je treba vire prilagoditi in jih koncentrirati tako, da omogočajo osredotočenje na prednostne naloge. Pri opredelitvi kadrovske politike bi moral urad OLAF upoštevati zlasti:

| (i) | primernost kvalifikacij osebja, katerega glavne naloge sodijo v pristojnost urada OLAF. Urad OLAF ima trenutno osebje z zelo raznolikimi poklicnimi kvalifikacijami (med drugim so pravni strokovnjaki, preiskovalci, cariniki, forenziki in informatiki). Vse to znanje je zlasti dragocen in bogat vir strokovnega znanja in izkušenj in treba bi bilo bolje izkoristiti njegove sinergije; |
| --- | --- |

(i)

primernost kvalifikacij osebja, katerega glavne naloge sodijo v pristojnost urada OLAF. Urad OLAF ima trenutno osebje z zelo raznolikimi poklicnimi kvalifikacijami (med drugim so pravni strokovnjaki, preiskovalci, cariniki, forenziki in informatiki). Vse to znanje je zlasti dragocen in bogat vir strokovnega znanja in izkušenj in treba bi bilo bolje izkoristiti njegove sinergije;

| (ii) | pomen razvoja politike mobilnosti, ki osebju urada OLAF omogoča razvoj kariere v okviru vseh institucij, uradu OLAF pa omogoča, da izkoristi raznolike izkušnje, ki so na voljo znotraj in zunaj institucij. V tej zvezi bi nadzorni odbor podprl pobudo, da se spodbuja in poveča mobilnost osebja urada OLAF; |
| --- | --- |

(ii)

pomen razvoja politike mobilnosti, ki osebju urada OLAF omogoča razvoj kariere v okviru vseh institucij, uradu OLAF pa omogoča, da izkoristi raznolike izkušnje, ki so na voljo znotraj in zunaj institucij. V tej zvezi bi nadzorni odbor podprl pobudo, da se spodbuja in poveča mobilnost osebja urada OLAF;

| (iii) | pomen celostne politike usposabljanja, ki zlasti upošteva značilnosti preiskovalnih nalog urada OLAF. Ta politika bi morala biti prilagojena rednim menjavam osebja, da se prepreči morebitna izguba usposobljenosti, zlasti v zvezi s preiskovalno funkcijo; |
| --- | --- |

(iii)

pomen celostne politike usposabljanja, ki zlasti upošteva značilnosti preiskovalnih nalog urada OLAF. Ta politika bi morala biti prilagojena rednim menjavam osebja, da se prepreči morebitna izguba usposobljenosti, zlasti v zvezi s preiskovalno funkcijo;

| (iv) | potrebo po oblikovanju jasne politike o zaposlovanju začasnih uslužbencev z obširnim in posebnim strokovnim znanjem v državah članicah na področju preiskav. |
| --- | --- |

(iv)

potrebo po oblikovanju jasne politike o zaposlovanju začasnih uslužbencev z obširnim in posebnim strokovnim znanjem v državah članicah na področju preiskav.

Nadzorni odbor priporoča tudi, naj urad OLAF kar najbolje izkoristi zaposlitvene možnosti, ki se odpirajo z nedavnimi natečaji. Nadzorni odbor pozdravlja nedavno podaljšanje datuma veljavnosti seznama kandidatov, vendar obžaluje dolgotrajnost zaposlovanja kandidatov.

Nadzorni odbor tudi poudarja, da je treba razjasniti politiko urada OLAF glede začasnega osebja. Vsi člani osebja bi morali imeti jasen pregled nad svojim statusom in možnim poklicnim razvojem. Nadzorni odbor obžaluje nejasnost v zvezi s tem, kar je v zadnjih nekaj letih včasih povzročilo resne osebne težave osebju urada OLAF.

V prvi polovici leta 2010 je predsednik nadzornega odbora obiskal različne enote in direktorate v okviru urada OLAF. Med temi obiski je bila med drugim ugotovljena velika upravna obremenitev preiskovalcev urada OLAF. To zahteva nadaljnji razmislek, da se omogoči, da bodo preiskovalci lahko kar največ časa namenili svoji preiskovalni funkciji.

3.5.2   Proračun

Proračun

Nadzorni odbor je seznanjen, da je bilo na področju upravljanja službenih potovanj in potnih stroškov nekaj napredka. Priporoča nadaljnjo razširitev te politike in sistematično ocenjevanje, ali je za opravljanje preiskav potrebno službeno potovanje. Ustrezno pozornost je treba nameniti tudi možnostim, ki jih daje informacijska tehnologija, kot so videokonference, in se tako izogniti potrebi po zapletenih in dragih potovanjih.

4.   ODNOSI Z URADOM OLAF, INSTITUCIJAMI EU, PARTNERJI IN INTERESNIMI SKUPINAMI URADA OLAF

ODNOSI Z URADOM OLAF, INSTITUCIJAMI EU, PARTNERJI IN INTERESNIMI SKUPINAMI URADA OLAF

4.1   
  Odnosi z uradom OLAF

Odnosi z uradom OLAF

Nadzorni odbor je v obdobju poročanja nadaljeval z razvojem konstruktivnih odnosov z vodstvom in uradniki urada OLAF. Številna formalna in neformalna srečanja so bila priložnost za dragoceno izmenjavo stališč in informacij.

Ob različnih priložnostih v februarju, marcu, aprilu, maju in juniju 2010 se je predsednik nadzornega odbora sestal s člani osebja preiskovalnih in operativnih enot in enot operativne podpore in podpore politiki urada OLAF. Cilj teh srečanj je bil ohraniti tesno povezavo z operativnimi področji urada OLAF in prisluhniti pripombam in predlogom za izboljšanje preiskovalne funkcije.

Predsednik se je med svojim obiskom sestal z večino članov ekip trinajstih enot in z vsemi vodji enot. Obravnavana vprašanja so vključevala:

| (i) | omejitve pravne podlage za delo urada OLAF v nekaterih sektorjih in preoblikovanje Uredbe (ES) št. 1073/1999; |
| --- | --- |

(i)

omejitve pravne podlage za delo urada OLAF v nekaterih sektorjih in preoblikovanje Uredbe (ES) št. 1073/1999;

| (ii) | veliko upravno obremenitev in birokratsko delo za preiskovalce; |
| --- | --- |

(ii)

veliko upravno obremenitev in birokratsko delo za preiskovalce;

| (iii) | potrebo po proaktivni preiskovalni politiki; |
| --- | --- |

(iii)

potrebo po proaktivni preiskovalni politiki;

| (iv) | ovire pri delovnih odnosih med uradom OLAF in institucijami, državami članicami in tretjimi državami. |
| --- | --- |

(iv)

ovire pri delovnih odnosih med uradom OLAF in institucijami, državami članicami in tretjimi državami.

Memorandum o obisku bo obravnavan z novim generalnim direktorjem urada OLAF.

Člani osebja urada OLAF, pogosto vključno z generalnim direktorjem in pozneje z vršilcem dolžnosti generalnega direktorja, so se v obdobju poročanja udeleževali sestankov nadzornega odbora.

Septembra in novembra 2010 je urad OLAF nadzornemu odboru opisal težave, na katere je naletel pri doseganju razumne meje dostopa do delov nekaterih zbirk podatkov Komisije. To vprašanje je nerešeno že od leta 2007. Urad OLAF meni, da bi ta težava pri dostopu do zbirk podatkov Komisije lahko zmanjšala njegovo zmogljivost učinkovitega in neodvisnega opravljanja preiskav in novembra je prosil nadzorni odbor, naj uradno poda svoje mnenje. V okviru nadzornega odbora je bil imenovan poročevalec, da začne proučevati to zadevo.

Vseh pet članov nadzornega odbora se je 12. oktobra 2009 udeležilo konference ob 10. obletnici urada OLAF, na kateri sta imela govor predsednik in član odbora.

Nadzorni odbor se je udeležil konference o perspektivah Evropskega javnega tožilstva „Zaščita finančnih in temeljnih interesov Unije“ na kasacijskem sodišču v Parizu dne 11. februarja 2010, 10. seminarja OAFCN v Budimpešti od 13. do 15. oktobra 2010 ter konference tožilcev za goljufije v Parizu 18. in 19. novembra.

4.2   
  Odnosi z institucijami EU

Odnosi z institucijami EU

4.2.1   Odnosi z Evropsko komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom Evropske unije

Odnosi z Evropsko komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom Evropske unije

Kot medinstitucionalni organ je nadzorni odbor še posebej zavezan k ohranjanju tesnih delovnih odnosov s Komisijo, Parlamentom in Svetom.

Prenova Parlamenta pomladi 2009 in imenovanje nove Komisije v februarju 2010 sta nadzornemu odboru omogočila vzpostavitev novih in tesnejših vezi z novo imenovanimi institucionalnimi partnerji.

Nadzorni odbor z zadovoljstvom sprejema zavezo komisarja Šemete, ki je novi komisar, odgovoren za urad OLAF, da razvije ploden odnos z nadzornim odborom. Udeležil se je sestankov nadzornega odbora marca in julija 2010, član njegovega kabineta pa se je udeležil sestankov nadzornega odbora v septembru, oktobru in novembru. Sestanki so bili v medsebojno korist glede projektov o reformi urada OLAF. Nadzorni odbor zelo ceni pomoč komisarja Šemete in njegovega kabineta uradu OLAF in njegovemu delu.

V obdobju poročanja se je nadzorni odbor sestal tudi z namestnikom generalnega sekretarja Komisije Alexandrom Italianerjem 21. oktobra 2009 in s predsednikom Odbora za proračunski nadzor Evropskega parlamenta Luigijem de Magistrisom 17. novembra 2009. Nadzorni odbor je svoje Poročilo o dejavnostih 2008–2009 predstavil delovni skupini Sveta za boj proti goljufijam med švedskim predsedovanjem 25. novembra 2009, Odboru za proračunski nadzor Evropskega parlamenta pa 3. decembra. Nadzorni odbor je poslal tudi pisni odgovor na vprašanje, ki ga je ob tej priložnosti zastavil Evropski parlament. Nadzorni odbor je zadovoljen s pozitivnimi povratnimi informacijami in prejeto podporo. Nadzorni odbor je 15. decembra 2010 sprejel generalno sekretarko Komisije Catherine Day in med drugim so razpravljali o vprašanjih v zvezi z dostopom urada OLAF do zbirk podatkov Komisije in o kadrovskih zadevah.

4.2.2   Odnosi z Evropskim računskim sodiščem

Odnosi z Evropskim računskim sodiščem

Poročevalec nadzornega odbora se je z Računskim sodiščem sestal v Luxembourgu 21. septembra 2009, da bi obravnavali zadeve skupnega interesa in vključitev nadzornega odbora v načrtovano revizijo urada OLAF.

Februarja 2010 so se predstavniki Računskega sodišča udeležili sestanka nadzornega odbora, da bi obravnavali in predstavili obseg nadaljnjega ukrepanja na podlagi Posebnega poročila 1/2005 o uradu OLAF. Junija istega leta so tajništvo nadzornega odbora obiskali odgovorni revizorji, ki so zahtevali kopije zapisnikov sestankov nadzornega odbora in najnovejša mnenja nadzornega odbora. Na zahtevo so jim bili oktobra 2010 izročeni tudi drugi dokumenti.

4.2.3   Prispevek k razmisleku o reformi urada OLAF

Prispevek k razmisleku o reformi urada OLAF

Komisar Šemeta se je po svojem imenovanju odločil za ponovno sprožitev preoblikovanja Uredbe (ES) št. 1073/1999, ki je bila takrat še vedno v obravnavi pri Svetu in Parlamentu. Komisija je zaradi sprostitve razprave med institucijami 7. julija 2010 sprejela Dokument o razmisleku (16), ki naj bi bil podlaga za nadaljnji napredek v procesu preoblikovanja.

16

Komisar Šemeta se je 14. julija 2010 udeležil sestanka nadzornega odbora, na katerem je predstavil svoj dokument. Nadzorni odbor je z zadovoljstvom sprejel komisarjevo potezo, da prispevke nadzornega odbora vključi v razpravo, ki poteka, in v dokument Komisije. Skladno s tem je nadzorni odbor 23. septembra 2010 sprejel svoje mnenje št. 3/2010 o Dokumentu o razmisleku o reformi Evropskega urada za bolj proti goljufijam (OLAF) (17).

17

Nadzorni odbor je v svojem mnenju z zadovoljstvom sprejel komisarjevo odločenost za nadaljevanje reforme urada OLAF, da se okrepi zaščita finančnih interesov EU, zlasti glede na sedanjo gospodarsko in finančno krizo. Seznanil se je s pristopom Komisije, da konsolidacijo zakonodaje na področju boja proti goljufijam v enoten pravni okvir preloži na pozneje, zlasti zato, da bi počakala na razpravo o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva.

Nadzorni odbor se je strinjal, da je treba preoblikovati vodenje urada OLAF, da se izboljša njegova učinkovitost, obžaloval pa je, da Dokument o razmisleku kljub novim možnostim, ki jih odpira Lizbonska pogodba, ne poudarja močneje preiskovalne pristojnosti urada OLAF. Nadzorni odbor je tudi poudaril potrebo po krepitvi odgovornosti vodstva urada OLAF na področju vodenja in nadzora preiskav, predvsem zato, da se skrajša trajanje preiskav in izboljša učinkovitost urada OLAF.

Glede predloga, da se razvije medinstitucionalni dialog, je nadzorni odbor potrdil, da bi tak dialog lahko izboljšal institucionalno podporo uradu OLAF pri boju proti goljufijam, vendar je poudaril, da ta dialog nikakor ne bi smel povzročiti vmešavanja politike v preiskave. Nadzorni odbor je kot varuh neodvisnosti urada OLAF predlagal, da bi prevzel upravljanje takega dialoga.

Nadzorni odbor je izrazil veliko zaskrbljenost glede predloga, da se oblikuje delovno mesto revizijskega svetovalca, ker bi to lahko povečalo upravno obremenitev urada OLAF in podvojilo ali celo oslabilo bistvene funkcije nadzornega odbora. Nadzorni odbor pa je podprl oblikovanje delovnega mesta notranjega uradnika za pritožbe v okviru urada OLAF, ki bi deloval kot prvi stik pri obravnavanju pritožb preiskovanih oseb glede načina obravnave njihove preiskave.

Nadzorni odbor je z zadovoljstvom sprejel voljo po okrepitvi njegove vloge, ki so jo izrazile vse institucije EU, močno pa je nasprotoval predlogu iz Dokumenta o razmisleku, da bi nadzorni odbor za opravljanje svojega dela prejemal samo statistične podatke. Nadzorni odbor se v celoti strinja, da ne sme posegati v operativno delo urada OLAF, vendar meni, da je poln dostop do spisov primerov bistven, da lahko s spremljanjem učinkovitosti in uspešnosti preiskovalnih postopkov urada OLAF varuje njegovo neodvisnost.

Nadzorni odbor se je udeležil dveh srečanj na Svetu, da je predstavil svoje mnenje. Nadzorni odbor močno podpira namen Komisije, da nadaljuje s to reformo, da se okrepi učinkovitost in neodvisnost preiskovalne funkcije urada OLAF in bo z veseljem sodeloval v poznejših fazah razprav.

4.3   
  Postopek izbire generalnega direktorja urada OLAF

Postopek izbire generalnega direktorja urada OLAF

Člen 12(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 določa, da Evropska komisija po pozitivnem mnenju nadzornega odbora pripravi seznam kandidatov z ustreznimi kvalifikacijami.

Nadzorni odbor je zaradi izpolnitve te zahteve tesno sodeloval v prvih fazah izbirnega postopka. Pregledal je življenjepise kandidatov in en član odbora se je kot opazovalec udeležil predizbirne komisije, ki se je sestala v začetku julija 2010, in Posvetovalnega odbora za imenovanja, ki se je sestal 10. septembra 2010. Nadzorni odbor je na svojem sestanku dne 23. septembra 2010 podal svoje mnenje št. 2/2010 (18) o šestih kandidatih, katerih imena je sporočila Evropska komisija. To mnenje je bilo posredovano Komisiji in drugim institucijam.

18

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| I. | Nadzorni odbor je proučil časovni okvir za zaključek preiskave v 164 primerih in z razočaranjem ugotavlja, da urad OLAF kljub prejšnjim priporočilom še vedno ne uporablja sistematičnih in učinkovitih delovnih metod in notranjih pregledov, da bi preprečil neupravičene zamude pri preiskavah. Čeprav je v primerjavi s prejšnjim obdobjem število primerov, v katerih ni naveden predviden rok za dokončanje preiskave, nižje, urad OLAF še vedno ni natančno pojasnil razlogov za te zamude. |
| --- | --- |

I.

Nadzorni odbor je proučil časovni okvir za zaključek preiskave v 164 primerih in z razočaranjem ugotavlja, da urad OLAF kljub prejšnjim priporočilom še vedno ne uporablja sistematičnih in učinkovitih delovnih metod in notranjih pregledov, da bi preprečil neupravičene zamude pri preiskavah. Čeprav je v primerjavi s prejšnjim obdobjem število primerov, v katerih ni naveden predviden rok za dokončanje preiskave, nižje, urad OLAF še vedno ni natančno pojasnil razlogov za te zamude.

| II. | Nadzorni odbor ponavlja potrebo po: (i) večjem nadzoru poročil o primerih, ki trajajo več kot 9 mesecev; (ii) uvedbi sistema za redno obveščanje nadzornega odbora, ko preiskava traja že devet mesecev, da je predvideni rok za dokončanje presežen; (iii) uvedbi sistema opozarjanja v sistemu za vodenje primerov za pregled razlogov za obdobje neaktivnosti, daljše od 3 mesecev. Potreben je tudi strog nadzor trajanja preiskav, da se ovrže dvom o njihovi neodvisnosti in to je bistvena zadeva za nadzorni odbor. |
| --- | --- |

II.

Nadzorni odbor ponavlja potrebo po: (i) večjem nadzoru poročil o primerih, ki trajajo več kot 9 mesecev; (ii) uvedbi sistema za redno obveščanje nadzornega odbora, ko preiskava traja že devet mesecev, da je predvideni rok za dokončanje presežen; (iii) uvedbi sistema opozarjanja v sistemu za vodenje primerov za pregled razlogov za obdobje neaktivnosti, daljše od 3 mesecev. Potreben je tudi strog nadzor trajanja preiskav, da se ovrže dvom o njihovi neodvisnosti in to je bistvena zadeva za nadzorni odbor.

| III. | Nadzorni odbor je proučil 40 primerov, ki sta jih vodila direktorata urada OLAF za preiskave in operativne zadeve, in večkrat ugotavljal pomanjkanje ustreznega načrtovanja preiskav, kar negativno vpliva na učinkovitost dela urada OLAF in trajanje njegovih preiskav. Priročnik urada OLAF za operativne postopke daje smernice za pripravo začetnega delovnega načrta v fazi ocenjevanja, ne pa tudi celotnega načrta preiskave po začetku preiskave. |
| --- | --- |

III.

Nadzorni odbor je proučil 40 primerov, ki sta jih vodila direktorata urada OLAF za preiskave in operativne zadeve, in večkrat ugotavljal pomanjkanje ustreznega načrtovanja preiskav, kar negativno vpliva na učinkovitost dela urada OLAF in trajanje njegovih preiskav. Priročnik urada OLAF za operativne postopke daje smernice za pripravo začetnega delovnega načrta v fazi ocenjevanja, ne pa tudi celotnega načrta preiskave po začetku preiskave.

| IV. | Nadzorni svet je priporočil, naj urad OLAF izvaja politiko polnega načrtovanja vseh faz preiskav z rednimi preverjanji, realnimi časovnimi razporedi in rednimi posodobitvami, da se zagotovi skladnost. Urad OLAF je zaradi dela nadzornega odbora na tem področju spoznal, da je treba sprejeti skupen pristop k strateškemu načrtovanju primerov, in je začel pripravljati podrobne delovne načrte po začetku preiskave. Nadzorni odbor trenutno ocenjuje učinkovitost ukrepov, ki jih je sprejel urad OLAF. |
| --- | --- |

IV.

Nadzorni svet je priporočil, naj urad OLAF izvaja politiko polnega načrtovanja vseh faz preiskav z rednimi preverjanji, realnimi časovnimi razporedi in rednimi posodobitvami, da se zagotovi skladnost. Urad OLAF je zaradi dela nadzornega odbora na tem področju spoznal, da je treba sprejeti skupen pristop k strateškemu načrtovanju primerov, in je začel pripravljati podrobne delovne načrte po začetku preiskave. Nadzorni odbor trenutno ocenjuje učinkovitost ukrepov, ki jih je sprejel urad OLAF.

| V. | Nadzorni odbor meni, da bi moral urad OLAF uporabljati jasno politiko opredeljevanja prednostne obravnave primerov. Nadzorni odbor je na tej točki zadovoljen s pripravljenostjo urada OLAF, da manjše primere, ki jih je mogoče ustrezno rešiti z disciplinskimi ukrepi, napoti na druge pristojne organe (IDOC). Vendar nadzorni odbor predlaga nadaljnje delo, da se objektivno določijo merila za tako napotitev. Priročnik je treba spremeniti, da se jasno določi politika de minimis urada OLAF. |
| --- | --- |

V.

Nadzorni odbor meni, da bi moral urad OLAF uporabljati jasno politiko opredeljevanja prednostne obravnave primerov. Nadzorni odbor je na tej točki zadovoljen s pripravljenostjo urada OLAF, da manjše primere, ki jih je mogoče ustrezno rešiti z disciplinskimi ukrepi, napoti na druge pristojne organe (IDOC). Vendar nadzorni odbor predlaga nadaljnje delo, da se objektivno določijo merila za tako napotitev. Priročnik je treba spremeniti, da se jasno določi politika de minimis urada OLAF.

de minimis

| VI. | Nadzorni odbor podpira pobude urada OLAF pri odkrivanju in analizi tveganj v boju proti goljufijam na podlagi redne izmenjave informacij z drugimi generalnimi direktorati Evropske komisije. Ta delovni postopek omogoča izvajanje proaktivne preiskovalne politike in osredotočenje na najhujše in najkompleksnejše primere. Nadzorni odbor zato poziva, naj se zaradi trenutnih gospodarskih razmer v Evropski uniji ti mehanizmi čim prej razvijejo. |
| --- | --- |

VI.

Nadzorni odbor podpira pobude urada OLAF pri odkrivanju in analizi tveganj v boju proti goljufijam na podlagi redne izmenjave informacij z drugimi generalnimi direktorati Evropske komisije. Ta delovni postopek omogoča izvajanje proaktivne preiskovalne politike in osredotočenje na najhujše in najkompleksnejše primere. Nadzorni odbor zato poziva, naj se zaradi trenutnih gospodarskih razmer v Evropski uniji ti mehanizmi čim prej razvijejo.

| VII. | Nadzorni odbor meni, da je v operativnem priročniku urada OLAF potrebnih nekaj sprememb, da se vključijo sedanje prakse ter posebne zahteve, ki izhajajo iz uveljavljene sodne prakse ali veljavne zakonodaje. Zlasti: (i) boljša opredelitev vsake faze preiskave, da se zagotovijo polno spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev ter koristni napotki za preiskovalce; (ii) natančna opredelitev začetnega ocenjevalnega obdobja in njegovega trajanja. Še naprej bi morala redno potekati poglobljena usposabljanja o priročniku. |
| --- | --- |

VII.

Nadzorni odbor meni, da je v operativnem priročniku urada OLAF potrebnih nekaj sprememb, da se vključijo sedanje prakse ter posebne zahteve, ki izhajajo iz uveljavljene sodne prakse ali veljavne zakonodaje. Zlasti: (i) boljša opredelitev vsake faze preiskave, da se zagotovijo polno spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev ter koristni napotki za preiskovalce; (ii) natančna opredelitev začetnega ocenjevalnega obdobja in njegovega trajanja. Še naprej bi morala redno potekati poglobljena usposabljanja o priročniku.

| VIII. | Nadzorni odbor meni, da je spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev bistveno za neodvisnost urada OLAF. Nadzorni odbor je proučil 43 preiskav preden je urad OLAF poslal informacije o preiskavah nacionalnim sodnim organom in opravil analizo spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev za vsak primer. Nadzorni odbor meni, da na splošno urad OLAF spoštuje te pravice in jamstva. Vendar je pripravil posebna priporočila za krepitev trenutnih mehanizmov za spremljanje postopkovnih načel, zlasti načel nepristranskosti, zaupnosti in razumnega trajanja preiskav. |
| --- | --- |

VIII.

Nadzorni odbor meni, da je spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev bistveno za neodvisnost urada OLAF. Nadzorni odbor je proučil 43 preiskav preden je urad OLAF poslal informacije o preiskavah nacionalnim sodnim organom in opravil analizo spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev za vsak primer. Nadzorni odbor meni, da na splošno urad OLAF spoštuje te pravice in jamstva. Vendar je pripravil posebna priporočila za krepitev trenutnih mehanizmov za spremljanje postopkovnih načel, zlasti načel nepristranskosti, zaupnosti in razumnega trajanja preiskav.

| IX. | Nadzorni odbor meni, da je pri obravnavanju vprašanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev treba upoštevati razliko med notranjimi in zunanjimi preiskavami urada OLAF. Spoštovanje teh pravic mora biti sorazmerno z naravo, cilji in učinkovitostjo preiskave. Nadzorni odbor je poleg analize postopkovnih jamstev, ki se uporabljajo za preiskave urada OLAF, ob upoštevanju veljavne zakonodaje in sodne prakse izdelal obrazec kot uporaben vodnik za preiskovalce v vsaki fazi preiskave. |
| --- | --- |

IX.

Nadzorni odbor meni, da je pri obravnavanju vprašanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev treba upoštevati razliko med notranjimi in zunanjimi preiskavami urada OLAF. Spoštovanje teh pravic mora biti sorazmerno z naravo, cilji in učinkovitostjo preiskave. Nadzorni odbor je poleg analize postopkovnih jamstev, ki se uporabljajo za preiskave urada OLAF, ob upoštevanju veljavne zakonodaje in sodne prakse izdelal obrazec kot uporaben vodnik za preiskovalce v vsaki fazi preiskave.

| X. | Nadzorni odbor vztraja, da je treba za zagotavljanje učinkovitega spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev vzpostaviti nadzor zakonitosti preiskav, ki temelji na obsežnejšem in stalnem sodelovanju enote za sodno in pravno svetovanje. Nadzorni odbor že cel svoj mandat priporoča okrepitev te enote in njeno vključitev v preiskovalni postopek veliko prej. Nadzorni odbor obžaluje, da se pravni nadzor preiskovalnega dela v vseh fazah ne opravlja sistematično. Ker v preiskavah ni bilo neprestanega pravnega nadzora, se postopkovne zahteve niso vedno spoštovale. Nadzorni odbor tudi priporoča, naj novi generalni direktor razmisli o strukturi in organizaciji te enote. |
| --- | --- |

X.

Nadzorni odbor vztraja, da je treba za zagotavljanje učinkovitega spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev vzpostaviti nadzor zakonitosti preiskav, ki temelji na obsežnejšem in stalnem sodelovanju enote za sodno in pravno svetovanje. Nadzorni odbor že cel svoj mandat priporoča okrepitev te enote in njeno vključitev v preiskovalni postopek veliko prej. Nadzorni odbor obžaluje, da se pravni nadzor preiskovalnega dela v vseh fazah ne opravlja sistematično. Ker v preiskavah ni bilo neprestanega pravnega nadzora, se postopkovne zahteve niso vedno spoštovale. Nadzorni odbor tudi priporoča, naj novi generalni direktor razmisli o strukturi in organizaciji te enote.

| XI. | Nadzorni odbor priporoča, da se na podlagi poglobljene analize prednostnih nalog in delovnih metod urada OLAF pripravi celovita kadrovska strategija. Ta strategija bi morala omogočiti: (i) boljše dodeljevanje virov v okviru urada OLAF, da se lahko bolje osredotoči na glavne preiskovalne naloge; (ii) boljšo uporabo sinergij v okviru urada OLAF, zlasti z opiranjem na raznolike kvalifikacije osebja urada OLAF; (iii) ustrezno upravno podporo za preiskovalne dejavnosti; (iv) večjo mobilnost med uradom OLAF in Komisijo; (v) boljši razvoj politike usposabljanja, da se omogoči mobilnost, ne da bi bila okrnjena kakovost preiskav. |
| --- | --- |

XI.

Nadzorni odbor priporoča, da se na podlagi poglobljene analize prednostnih nalog in delovnih metod urada OLAF pripravi celovita kadrovska strategija. Ta strategija bi morala omogočiti: (i) boljše dodeljevanje virov v okviru urada OLAF, da se lahko bolje osredotoči na glavne preiskovalne naloge; (ii) boljšo uporabo sinergij v okviru urada OLAF, zlasti z opiranjem na raznolike kvalifikacije osebja urada OLAF; (iii) ustrezno upravno podporo za preiskovalne dejavnosti; (iv) večjo mobilnost med uradom OLAF in Komisijo; (v) boljši razvoj politike usposabljanja, da se omogoči mobilnost, ne da bi bila okrnjena kakovost preiskav.

| XII. | Nadzorni odbor priporoča, da institucije izkoristijo preoblikovanje Uredbe (ES) št. 1073/1999 za ureditev začasnega položaja glede delovnega mesta generalnega direktorja urada OLAF, tako da so v primeru, ko med prenehanjem funkcije generalnega direktorja iz kakršnega koli razloga in imenovanjem novega generalnega direktorja preteče nekaj časa, pristojnosti vršilca dolžnosti generalnega direktorja jasno opredeljene. S tem pravilom bi se spoštoval dogovor med vsemi institucijami glede zagotovitve legitimnosti in neodvisnosti urada OLAF v teh prehodnih obdobjih. |
| --- | --- |

XII.

Nadzorni odbor priporoča, da institucije izkoristijo preoblikovanje Uredbe (ES) št. 1073/1999 za ureditev začasnega položaja glede delovnega mesta generalnega direktorja urada OLAF, tako da so v primeru, ko med prenehanjem funkcije generalnega direktorja iz kakršnega koli razloga in imenovanjem novega generalnega direktorja preteče nekaj časa, pristojnosti vršilca dolžnosti generalnega direktorja jasno opredeljene. S tem pravilom bi se spoštoval dogovor med vsemi institucijami glede zagotovitve legitimnosti in neodvisnosti urada OLAF v teh prehodnih obdobjih.

| XIII. | Nadzorni odbor priporoča, da institucije izkoristijo preoblikovanje Uredbe (ES) št. 1073/1999, da razjasnijo pravni okvir, v katerem deluje urad OLAF, okrepijo pristojnosti urada za preiskave in njegovo neodvisnost ter mu zagotovijo natančna postopkovna pravila. Nadzorni odbor poudarja, da je za urad OLAF bistveno, da je operativno neodvisen, in ponavlja svojo pripravljenost, da v ta proces preoblikovanja prispeva svoje izkušnje. |
| --- | --- |

XIII.

Nadzorni odbor priporoča, da institucije izkoristijo preoblikovanje Uredbe (ES) št. 1073/1999, da razjasnijo pravni okvir, v katerem deluje urad OLAF, okrepijo pristojnosti urada za preiskave in njegovo neodvisnost ter mu zagotovijo natančna postopkovna pravila. Nadzorni odbor poudarja, da je za urad OLAF bistveno, da je operativno neodvisen, in ponavlja svojo pripravljenost, da v ta proces preoblikovanja prispeva svoje izkušnje.

---

(1)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

1

(2)  Glej prilogo 1: Koledar sestankov nadzornega odbora.

2

(3)  Člen 8 Poslovnika nadzornega odbora urada OLAF (UL L 33, 7.2.2007, str. 7).

3

(4)  Nadzorni odbor je Poslovnik sprejel avgusta 2006, objavil pa februarja 2007 (Poslovnik nadzornega odbora OLAF, UL L 33, 7.2.2007, str. 7).

4

(5)  Glej zlasti mnenje št. 4/2010 o načrtovanju preiskav (Priloga 5) in mnenje št. 5/2010 o spoštovanju temeljnih pravic in postopkovnih jamstev (Priloga 6).

5

(6)  Člen 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

6

(7)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 8. julija 2008 v zadevi Franchet in Byk proti Komisiji Evropskih skupnosti (T-48/05, točke 168-170).

7

Franchet in Byk proti Komisiji Evropskih skupnosti

(8)  Glej Prilogo 6.

8

(9)  Glej mnenje št. 5/2008 (UL C 314, 22.12.2009, str. 15).

9

(10)  Glej Prilogo 5.

10

(11)  Glej zlasti mnenje št. 2/2009 (UL C 314, 22.12.2009, str. 22).

11

(12)  Glej Sodbo Sodišča prve stopnje z dne 6. aprila 2006 v zadevi Camós Grau proti Komisiji (T-309/03); sodbo Sodišča prve stopnje z dne 12. septembra 2007 v zadevi Nikolaou proti Komisiji (T-259/03); sodbo Sodišča prve stopnje z dne 8. julija 2008 v zadevi Franchet in Byk proti Komisiji Evropskih skupnosti (T-48/05).

12

Camós Grau proti Komisiji

Nikolaou proti Komisiji

Franchet in Byk proti Komisiji Evropskih skupnosti

(13)  Glej Prilogo 6.

13

(14)  Novi priročnik urada OLAF je začel veljati 1. decembra 2009.

14

(15)  Glej Prilogo 2: Mnenje št. 1/2010 Predhodni osnutek proračuna urada OLAF za leto 2011.

15

(16)  SEC(2010) 859.

16

(17)  Glej Prilogo 4.

17

(18)  Glej Prilogo 3.

18

---

PRILOGA 1

KOLEDAR SESTANKOV NADZORNEGA ODBORA

2009

| Mesec | Datum sestanka |
| --- | --- |
| JUNIJ | torek, 9. junija–sreda, 10. junija |
| JULIJ | torek, 7. julija–sreda, 8. julija |
| SEPTEMBER | sreda, 23. septembra–četrtek, 24. septembra |
| OKTOBER | torek, 20. oktobra–sreda, 21. oktobra |
| NOVEMBER | torek, 17. novembra–sreda, 18. novembra |
| DECEMBER | torek, 15. decembra–sreda, 16. decembra |

Mesec

Datum sestanka

JUNIJ

torek, 9. junija–sreda, 10. junija

JULIJ

torek, 7. julija–sreda, 8. julija

SEPTEMBER

sreda, 23. septembra–četrtek, 24. septembra

OKTOBER

torek, 20. oktobra–sreda, 21. oktobra

NOVEMBER

torek, 17. novembra–sreda, 18. novembra

DECEMBER

torek, 15. decembra–sreda, 16. decembra

2010

| Mesec | Datum sestanka |
| --- | --- |
| JANUAR | torek, 12. januarja–sreda, 13. januarja |
| FEBRUAR | torek, 9. februarja–sreda, 10. februarja |
| MAREC | torek, 16. marca–sreda, 17. marca |
| APRIL | torek, 27. aprila–sreda, 28. aprila |
| JUNIJ | torek, 1. junija–sreda, 2. junija |
| JULIJ | torek, 13. julija–sreda, 14. julija |
| SEPTEMBER | četrtek, 2. septembra (cel dan) |
| SEPTEMBER | četrtek, 23. septembra (cel dan) |
| OKTOBER | torek, 12. oktobra–sreda, 13. oktobra |
| NOVEMBER | torek, 9. novembra–sreda, 10. novembra |
| DECEMBER | torek, 14. decembra–sreda, 15. decembra |

Mesec

Datum sestanka

JANUAR

torek, 12. januarja–sreda, 13. januarja

FEBRUAR

torek, 9. februarja–sreda, 10. februarja

MAREC

torek, 16. marca–sreda, 17. marca

APRIL

torek, 27. aprila–sreda, 28. aprila

JUNIJ

torek, 1. junija–sreda, 2. junija

JULIJ

torek, 13. julija–sreda, 14. julija

SEPTEMBER

četrtek, 2. septembra (cel dan)

SEPTEMBER

četrtek, 23. septembra (cel dan)

OKTOBER

torek, 12. oktobra–sreda, 13. oktobra

NOVEMBER

torek, 9. novembra–sreda, 10. novembra

DECEMBER

torek, 14. decembra–sreda, 15. decembra

---

PRILOGA 2

MNENJE št. 1/2010

Predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2011

Bruselj, 30. junija 2010

Nadzorni odbor OLAF je na sestankih 27. in 28. aprila ter 1. in 2. junija 2010 proučil predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2011 in sprejel naslednje mnenje.

I.   Predstavitev začasnega proračuna za leto 2011

Kot vsako leto je urad predstavil nadzornemu odboru glavne poteze začasnega proračuna za naslednje leto. Glede proračunskega leta 2011 nadzorni odbor ugotavlja, da gre za prehodni proračun zaradi trenutnega obdobja nadomeščanja generalnega direktorja urada od smrti Franza-Hermana Brünerja januarja 2010. Ker so pristojnosti vršilca dolžnosti generalnega direktorja omejene na vodenje tekočih poslov, ta ni mogel sprejeti odločitev ali prevzeti obveznosti, ki bi zavezovale prihodnjega generalnega direktorja, ko ga bodo institucije izbrale.

Nadzorni odbor se je seznanil z dejstvom, da se je začasni proračun skupaj povečal za 3,19 % glede na leto 2010. Izrazil je željo, da urad OLAF nameni večji poudarek usposabljanju svojega osebja. Ugotavlja, da je obseg povečanja proračuna za službena potovanja v tujino primerljiv s povečanjem življenjskih stroškov, ter želi, da vodje enot in direktorji urada to poglavje vedno učinkovito nadzirajo.

Znesek v proračunski vrstici za nadzorni odbor se glede na leti 2009 in 2010 ni spremenil.

Nadzorni odbor ugotavlja, da se tudi število zaposlenih urada OLAF (384) ni spremenilo in da se je znesek s tem povezanih odhodkov povečal zmerno. Začasna odobrena sredstva za plače in nadomestila osebja so se skupaj povečala za 4,13 %, pri čemer ta znesek vključuje prilagoditve plač.

II.   Dodelitev človeških virov urada OLAF in njihovo upravljanje

Nadzorni odbor opaža, da se število prostih delovnih mest zmanjšuje. Leta 2010 jih je bilo 24, leta 2011 pa naj bi jih bilo 18. Nadzorni odbor izraža zadovoljstvo nad tem pozitivnim razvojem, ki prispeva k povečanju zmogljivosti urada OLAF za učinkovito opravljanje njegovih dejavnosti.

Kar zadeva vprašanje začasnega osebja, nadzorni odbor z veseljem opaža več pozitivnih sprememb v letih 2008, 2009 in 2010, med katere spada zlasti razpis in objava rezultatov zunanjih in notranjih natečajev na področju boja proti goljufijam. To je uradu že omogočilo, da je na začetku leta 2010 kot uradnike zaposlil 11 nekdanjih začasnih uslužbencev (devet s pogodbo za nedoločen čas in dva s pogodbo za določen čas), ki so uspešno opravili zunanje natečaje. To je bilo mogoče zaradi spremembe kadrovskega načrta in uspešnih pogajanj o spremembi proračuna s proračunskim organom.

Na podlagi nedavne objave rezultatov notranjih natečajev naj bi urad uporabil podoben postopek, da uspešnim kandidatom ponudi mesta uradnikov. To naj bi uradu OLAF omogočilo, da leta 2010 zaposli 13 začasnih uslužbencev s pogodbo za nedoločen čas in dva s pogodbo za določen čas. Poleg tega so trije nekdanji začasni uslužbenci, ki so uspešno opravili zunanje natečaje, uspeli tudi na notranjem natečaju za višjo stopnjo.

Čeprav je bila organizacija teh natečajev pomemben projekt in je z njo urad OLAF izpolnil prevzete obveznosti, je na splošno rezultat za 92 začasnih uslužbencev urada, ki jih ta postopek zadeva, omejen, saj jih je samo 21 natečaj opravilo uspešno. Po drugi strani so ti natečaji pomagali tudi štirim začasnim uslužbencem s pogodbo za določen čas. Do zdaj 63 začasnim uslužbencem, ki so jih zajemala pogajanja iz leta 2007, ti natečaji niso pomagali, in sicer ali ker jih niso uspešno opravili, ali pa ker se jih niso mogli ali niso želeli udeležiti. Dejansko se veliko začasnih uslužbencev ni moglo prijaviti na te natečaje zaradi razredov, za katere so bili natečaji odprti, pa tudi zaradi zahtevanih kvalifikacij in dejstva, da je bilo treba te kvalifikacije pridobiti pred delovnimi izkušnjami. Po mnenju nadzornega odbora bi bilo nadvse zaželeno, da ti začasni uslužbenci še naprej koristijo uradu s svojimi sposobnostmi in znanjem, ter bi jim bilo primerno čim prej ponuditi resnične možnosti za napredovanje in poklicni razvoj. Ne smemo pozabiti, da so začasni uslužbenci z najdaljšim stažem na uradu zaposleni že več kot deset let. Upravičeno bi jim bilo omogočiti spremembo statusa.

Po drugi strani bi bilo prav tako primerno, da urad OLAF pozove urad EPSO, naj zanj organizira natečaje, usmerjene na tiste profile, ki bi lahko zadovoljili potrebo urada OLAF po ozko specializiranih poklicih. Dejansko bi lahko zelo škodilo prihodnji učinkovitosti – in posledično celo neodvisnosti – urada, če teh specialistov ne bi bilo mogoče obdržati. Če bi trenutne razmere nekatere spodbudile, da zapustijo urad, ker ne bi videli resničnih možnosti za naprej, bi bilo za usposabljanje novih specializiranih uslužbencev potrebno zelo veliko časa in denarja.

Nadzorni organ ugotavlja, da so na uradu OLAF še vedno zaposleni začasni uslužbenci s pogodbo za določen čas, katerih pogodb ni bilo – in ne bo – mogoče podaljšati. Take razmere so težke s človeškega stališča, saj se bodo te pogodbe neizprosno iztekle. Nadzorni odbor spet poudarja svojo željo, da urad OLAF čim prej določi in začne izvajati resnično politiko zaposlovanja in stabilizacije preiskovalnega osebja s pogodbami za standardno obdobje zaposlitve, še zlasti kar zadeva preiskovalce specialiste iz držav članic. Tako zaposlovanje bo uradu OLAF omogočilo, da poskusi pritegniti najboljše kandidate iz nacionalnih služb ter tako posodobi znanja že zaposlenih preiskovalcev, še zlasti pa prilagodi in izboljša preiskovalne tehnike. Uveljavitev sestave osebja, kot jo je predvidela Evropska komisija, in sicer da bi osebje sestavljalo 80 % uradnikov in 20 % začasnih uslužbencev, bi bilo treba šteti samo za željo, ne za nepremakljiv cilj. Urad OLAF ne sme nikoli omejiti sposobnosti zaposlovanja specialistov v boju proti goljufijam ali se ji odpovedati. Neodvisnost urada pri preiskovalni dejavnosti ni vprašanje razmerja med uradniki in začasnimi uslužbenci, temveč preiskovalnih sposobnosti in volje za uveljavitev najboljših preiskovalnih tehnik. Zaposlovanje začasnih uslužbencev bi tako moralo uradu omogočiti učinkovitejše delo ter boljše sodelovanje med organi držav članic in uradom OLAF.

Nadzorni odbor ugotavlja, da na organigramu urada OLAF od 1. aprila 2010 samo eno mesto vodje enote zaseda začasni uslužbenec. Nedvomno bo treba nekoč razmisliti o potrebnem ravnovesju med uradniki in začasnimi uslužbenci tudi na tem področju.

Nadzorni organ obžaluje, da urad še vedno ni opredelil resnične kadrovske politike in to kljub priporočilom, ki jih je nadzorni organ izrazil v mnenjih o prejšnjih proračunih (mnenja št. 2/2007, 3/2008, 3/2009). Podobno nadzorni organ tako kot prejšnja leta vztraja pri potrebi po poglobljeni proučitvi ustreznosti dodeljevanja virov prednostnim nalogam urada OLAF. Na znanje je vzel pripombe urada OLAF glede nedeljivosti njegovih nalog in prispevka vseh služb urada k uresničevanju njegovega poslanstva, vendar kljub temu meni, da je potreben poseben razmislek o tem, kolikšen delež osebja naj bi bil namenjen neposredno preiskovalni dejavnosti. Kot v prejšnjem mnenju misli, da sta potrebni splošna ocena in določitev prednostnih nalog glede različnih področij delovanja urada in njihove sorazmerne pomembnosti.

Priporočila:

Nadzorni organ poziva urad OLAF, naj čim prej določi kadrovsko strategijo, in sicer na podlagi proučitve prednostnih nalog in ustreznosti dodeljevanja virov tem nalogam. Ta strategija bi morala ponuditi realistične kratkoročne in srednjeročne možnosti za delo.

Nadzorni odbor priporoča uradu OLAF, naj nameni posebno pozornost položaju, v katerem so različne kategorije začasnih uslužbencev, ki so trenutno zaposleni na uradu, in poskusi v čim večji meri poiskati prilagojene rešitve zanje, vključno / in še zlasti z možnostjo spremembe statusa.

III.   Sekretariat nadzornega odbora

Teoretično osebje sekretariata nadzornega odbora sestavlja osem zaposlenih. S 1. februarjem 2010 se jim je pridružil nov uslužbenec AD, ki je bil razporejen na prosto delovno mesto. S koncem novembra 2009 pa se je sprostilo eno delovno mesto za začasnega uslužbenca AST, ki naj bi ga nadomestilo delovno mesto za uradnika.

Po drugi strani je bil junija 2009 objavljen razpis prostega delovnega mesta za vodjo sekretariata zaradi skorajšnje upokojitve nekdanjega vodje konec julija 2009. Novi vodja sekretariata je nastopil službo 16. junija 2010.

Glede na naloge, trenutno dodeljene nadzornemu odboru, bo imel sekretariat dovolj osebja, ko bodo zapolnjena vsa delovna mesta. Če pa bi se uveljavile spremembe veljavne zakonodaje, zlasti če bi imele podoben učinek, kot so ga imele spremembe, ki jih je izglasoval Evropski parlament 20. novembra 2008 v okviru reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999, bi se obseg nalog nadzornega odbora povečal in posledično bi bilo treba okrepiti osebje sekretariata. Samo s takim povečanjem števila zaposlenih sekretariata bi se lahko zagotovila resnična neodvisnost nadzornega odbora, ki pa je ključni dejavnik za zaščito neodvisnosti urada OLAF.

Priporočilo:

Urad OLAF mora sekretariatu dodeliti osem zaposlenih.

Če bi se v okviru reforme zakonodaje, ki se uporablja za urad, naloge nadzornega odbora razširile, bi bilo posledično nujno treba povečati vire sekretariata, da bi lahko nadzorni odbor še naprej deloval učinkovito in uspešno.

IV.   Sklepne ugotovitve

Nadzorni odbor se strinja, da predstavljeni začasni proračun odraža trenutno prehodno obdobje.

Kljub temu je izrazil željo, da novi generalni direktor urada OLAF takoj po nastopu prosi proračunski organ za potrebna sredstva, zlasti za vodenje urada, raziskovalno politiko in politiko zaposlovanja.

Nadzorni odbor podpira predlog proračuna urada OLAF za leto 2011 in upa, da bodo zgoraj navedena priporočila upoštevana.

---

PRILOGA 3

MNENJE št. 2/2010

za Evropsko komisijo

(izdano v skladu s členom 12.2 Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam)

Bruselj, 23. septembra 2010

Pravna podlaga:

Člen 12.2 Uredbe (ES) št. 1073/1999 (v nadaljnjem besedilu: Uredba 1073/1999) o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), določata, da nadzorni odbor poda pozitivno mnenje glede seznama kandidatov za delovno mesto direktorja Evropskega urada za boj proti goljufijam, ki ga je Komisija predložila za posvetovanje s Svetom in Evropskim parlamentom.

Člen 15 Poslovnika nadzornega odbora OLAF določa, da „po preučitvi prijav za delovno mesto generalnega direktorja OLAF nadzorni odbor izda mnenje, ki vsebuje obrazložitev z opredelitvijo meril, ki se uporabijo pri oceni prednosti kandidatov“ in da to mnenje „zajema tudi mnenje odbora o kandidatih [...]“.

Postopek:

Komisija je 17. marca 2010 sprejela odločitev, da objavi notranji razpis za delovno mesto generalnega direktorja OLAF v skladu s členoma 29(1)(a)(i) in (iii) kadrovskih predpisov ter zunanji razpis v skladu s členom 29.2 kadrovskih predpisov. Delovno mesto je bilo ustrezno objavljeno z notranjim razpisom (pod objavo prostega delovnega mesta COM/2010/842, objavljeno 9. aprila 2010) in zunanjim razpisom (pod objavo prostega delovnega mesta COM/2010/10255, objavljeno med drugim v UL C 91A z dne 9. aprila 2010). V obeh primerih je bil rok za oddajo prijav 7. maj 2010. Delovno mesto je bilo objavljeno kot delovno mesto generalnega direktorja, saj razpisano delovno mesto ustreza temu plačnemu razredu.

Komisija je 12. maja 2010 sprejela postopek, ki se je uporabil pri izbiri kandidatov za delovno mesto generalnega direktorja OLAF. En član nadzornega odpora je sodeloval v predizbirni komisiji in CCA kot opazovalec.

Komisija, je 21. septembra nadzornemu odboru poslala seznam 6 kandidatov.

Drugi odstavek člena 12 uredb (ES) št. 1073/1999 in (Euratom) št. 1074/1999 določa, da „Komisija na podlagi razpisa [...] in pozitivnega mnenja nadzornega odbora pripravi seznam kandidatov z ustreznimi kvalifikacijami“. Nadzorni odbor zato meni, da je njegova glavna naloga v tem postopku zagotoviti, da imajo izbrani kandidati kvalifikacije, ki so potrebne za opravljanje funkcije generalnega direktorja.

Mnenje nadzornega odbora

Nadzorni odbor meni, da mora biti generalni direktor OLAF sposoben in odločen pri vodenju kompleksne organizacije, ki opravlja več nalog hkrati v mednarodnem kontekstu, saj le tako lahko doseže konkretne rezultate v boju proti goljufiji in korupciji v Evropi. Na tem področju mora imeti zadostne izkušnje, da si lahko pridobi lojalnost in spoštovanje visoko usposobljene ekipe ter si zagotovi verodostojnost znotraj in zunaj organizacije OLAF. Predložiti mora dokazilo o odličnih sposobnostih upravljanja, ki so potrebne pri reševanju trenutnih izzivov, s katerimi se sooča OLAF. Te izzive je nadzorni odbor opisal v številnih mnenjih. Da bi se lahko hitro soočil s posameznimi izzivi tako kompleksnega institucionalnega okolja, mora imeti zadostne delovne izkušnje v mednarodnem in večkulturnem kontekstu. Generalni direktor je tudi varuh neodvisnosti organizacije OLAF, zato pripisuje nadzorni odbor poseben pomen zavezanosti kandidatov k neodvisnosti organizacije in njihovi viziji glede posebne vloge organizacije OLAF znotraj evropskih institucij.

Vse te zahteve so naštete v razpisu za prosto delovno mesto.

Po pregledu prijav, ki so jih predložili zadevni kandidati, ter poročil predizbirne komisije in CCA je nadzorni odbor OLAF soglasno sprejel pozitivno mnenje v zvezi s tremi kandidati ter z večino glasov za sprejel pozitivno mnenje o preostalih treh kandidatih.

Za nadzorni odbor OLAF

Image

Predsednik

---

PRILOGA 4

MNENJE št. 3/2010

o Dokumentu o razmisleku o reformi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

Bruselj, 23. septembra 2010

UVOD

Nadzorni odbor se Komisiji zahvaljuje za dokument o razmisleku z dne 6. julija 2010 in podpira njeno željo po ponovnem začetku preoblikovanja Uredbe (ES) št. 1073/1999.

Nadzorni odbor želi poudariti pomen opredelitve novih ambicij za Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF) in da je zaradi velikih sprememb na področju evropskega javnega financiranja v zadnjih dveh letih potrebna reforma urada. Finančna kriza je evropske institucije in zlasti Komisijo spodbudila k sprejetju ukrepov za povečanje finančnih virov v nekaterih sektorjih. Tej politiki morajo zdaj slediti ukrepi za spremljanje dodelitve in uporabe evropske javne porabe. Evropski državljani morajo biti prepričani, da ima urad OLAF sredstva, potrebna za boj proti povečanju goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti, ki lahko spodkopavajo finančne interese EU.

Nadzorni odbor ugotavlja, da bo konsolidacija zakonodaje na področju boja proti goljufijam v enotni pravni okvir obravnavana pozneje in povezana z razpravami o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva.

Nadzorni odbor je seznanjen s predlogom, da se okrepi medinstitucionalni dialog, in meni, da bi bil tak dialog lahko instrument, ki bi zagotavljal široko politično podporo uradu OLAF v boju proti goljufijam. Vendar tak dialog ne more pomeniti političnega vodstva preiskav. Nadzorni odbor je kot skrbnik neodvisnosti urada OLAF pripravljen prevzeti vodstvo pri organizaciji dialoga.

Nadzorni odbor ugotavlja, da dokument o razmisleku poudarja vprašanja, ki se nanašajo na vodenje urada OLAF, in se strinja, da je treba poiskati sredstva za izboljšanje učinkovitosti urada OLAF in skrajšanje postopkov. Vendar taka sredstva ne morejo biti omejena samo na spremembe organizacijske sestave in nadzorni odbor obžaluje, da dokument o razmisleku ne daje nobenih predlogov glede pristojnosti urada OLAF v notranjih in zunanjih preiskavah. V tej zvezi bi nadzorni odbor želel poudariti nove priložnosti, ki jih odpira člen 325 PDEU, ki poziva k „učinkoviti in enakovredni zaščiti v državah članicah ter v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije.“

Nadzorni odbor poudarja, da načrtovana reforma nikakor ne sme zmanjšati operativne neodvisnosti urada OLAF. Močno poudarja, da je treba ohraniti sedanjo institucionalno strukturo: vključitev urada OLAF v Komisijo, neodvisnost generalnega direktorja in njegove preiskovalne vloge ter neodvisnost urada OLAF, ki jo spremlja nadzorni odbor, sestavljen iz strokovnjakov zunaj institucij, so bistvene značilnosti, ki jih je treba ohraniti. Po drugi strani pa nadzorni odbor skrbi, da bi predlog, da se ustanovi revizijski svetovalec, lahko povečal upravno obremenitev urada OLAF in oslabil bistvene funkcije nadzornega odbora. Položaj tega novega organa je nejasen.

Nadzorni odbor ceni pripravljenost, ki so jo izrazile institucije EU, da se njegova vloga okrepi, vendar želi poudariti, da bi predlog, kot je naveden v dokumentu o razmisleku, po katerem bi nadzorni odbor za opravljanje svojega dela prejemal samo statistične podatke, nadzornemu odboru odvzel vsa sredstva za izvajanje ustreznega nadzora urada OLAF. Bistveno je, da ima nadzorni odbor v celoti dostop do spisov primerov, da lahko s spremljanjem učinkovitosti in uspešnosti preiskovalnih postopkov urada OLAF varuje njegovo neodvisnost.

V okviru reformnega procesa nadzorni odbor opozarja tudi na nevarnost „pretirane regulacije“, ki bi uradu OLAF odvzela manevrski prostor, ki ga potrebuje pri svojem delu. Poleg tega bi dodatna pravna obveznost v uredbi lahko pozneje povzročila uvedbo sodne presoje. Nadzorni odbor deli pomisleke, ki jih je izrazila Komisija, glede dolžine preiskav in potrebe po zagotovitvi boljšega varstva temeljnih pravic. Kot je raziskano v nadaljevanju, nadzorni odbor meni, da je vodstvo urada OLAF odgovorno, da se preiskave vodijo tako, da se ohranja in zagotavlja hitro obravnavanje in polno spoštovanje postopkovnih pravic, nadzorni odbor pa ima pri tem vlogo spremljanja. Nadzorni odbor tudi meni, da se je treba o tej reformi posvetovati z naslednjim generalnim direktorjem urada OLAF.

Ta dokument je prispevek nadzornega odbora k razpravi. Upošteva medinstitucionalne razprave, ki so že potekale, in želi izraziti stališča nadzornega odbora glede glavnih točk dokumenta o razmisleku. Na podlagi analize, kako bi bilo mogoče izboljšati učinkovitost preiskav (del I), daje predloge glede organizacijskih vidikov urada OLAF (del II).

1.   KREPITEV UČINKOVITOSTI PREISKOVALNE VLOGE URADA OLAF

1.1   Krepitev pristojnosti urada OLAF za preiskave

Nadzorni odbor meni, da je za reformo bistveno, da se okrepijo določbe o zunanjih in notranjih preiskavah. Vse tri institucije so dale alternativne predloge za obravnavanje te ključne zadeve, ki jih je treba natančno preučiti.

Zlasti je potrebno dodatno pojasnilo glede pristojnosti urada OLAF za izvajanje pregledov in preiskav na kraju samem, kakor določa Uredba (Euratom, ES) št. 2185/96 v primeru goljufije, korupcije ali nezakonitih dejavnosti, povezanih s pogodbami, sporazumi o donacijah ali sklepi o financiranju EU.

Nadzorni odbor daje prednost jasni opredelitvi pristojnosti urada OLAF v posameznih fazah preiskav. Napredek reforme, ki opisuje podrobnosti teh faz, je pomemben, vendar bi ga bilo mogoče še izboljšati:

| — | treba bi bilo vključiti izrecno napotilo na analize obveščevalnih podatkov, |
| --- | --- |

—

treba bi bilo vključiti izrecno napotilo na analize obveščevalnih podatkov,

| — | glede „začetka preiskav“ bi nadzorni odbor želel, da se uvede razlikovanje med notranjimi in zunanjimi preiskavami, |
| --- | --- |

—

glede „začetka preiskav“ bi nadzorni odbor želel, da se uvede razlikovanje med notranjimi in zunanjimi preiskavami,

| — | da se bo urad OLAF lahko osredotočil na najresnejše primere, je treba v prihodnjo uredbo vključiti politiko „de minimis“, |
| --- | --- |

—

da se bo urad OLAF lahko osredotočil na najresnejše primere, je treba v prihodnjo uredbo vključiti politiko „de minimis“,

| — | faza „preiskovalnega postopka“ zahteva bolj strukturiran pravni pristop in s tem povezane določbe bi bilo mogoče ponovno pregledati. |
| --- | --- |

—

faza „preiskovalnega postopka“ zahteva bolj strukturiran pravni pristop in s tem povezane določbe bi bilo mogoče ponovno pregledati.

Nadzorni odbor tudi poudarja, da člen 325 PDEU predpisuje učinkovito in enakovredno raven zaščite finančnih interesov EU v vseh državah članicah ter v vseh institucijah, organih, uradih in agencijah EU. Nadalje člen 325 PDEU v nasprotju z nekdanjim členom 280 PES ne izključuje več sprejetja ukrepov, ki zadevajo uporabo nacionalnega kazenskega prava ali pravosodja v državah članicah. Nove možnosti, ki jih zagotavlja Lizbonska pogodba, je treba uporabiti za uvedbo določb, ki omogočajo krepitev in izboljšanje sodelovanja med uradom OLAF in nacionalnimi pravosodnimi organi. Na primer, da se bolj upošteva enakovredna raven zaščite finančnih interesov v vsej EU, bi bilo treba razmisliti o nadaljnji oceni pravne veljave dokazov urada OLAF v EU. Poleg tega bi morala nova uredba glede notranjih preiskav zagotoviti, da se za vse institucije, organe, urade in agencije uporabljajo enaki postopki.

1.2   Trajanje preiskav

Nadzorni odbor redno poudarja, da preiskave trajajo predlogo, in bi z zadovoljstvom sprejel vse ukrepe, ki bi izboljšali to stanje.

Nadzorni odbor meni, da bi neposreden nadzor trajanja preiskav najprej opravili notranje tisti, ki so prvenstveno odgovorni, t.j. uprava urada OLAF in generalni direktor. Nadzorni odbor bi moral redno spremljati ta vidik dejavnosti urada OLAF in podpirati nadzor generalnega direktorja urada OLAF nad roki.

Na splošno se nadzorni odbor strinja z mehanizmi, ki so v dokumentu o razmisleku predlagani glede rednega posredovanja podatkov v različnih fazah postopka. To posredovanje je za nadzorni odbor zelo pomembno, da lahko zagotovi neodvisnost urada OLAF z izločanjem zunanjega vmešavanja v nepristransko vodenje preiskav in zagotavljanjem, da zamude ne preprečujejo načrtovanih rezultatov preiskav, na primer zaradi zastaranja.

Nadzorni odbor je zadovoljen tudi z uvedbo roka za ocenjevalno odboje in meni, da bi bil praviloma odgovoren tudi za spremljanje tega prvega dela preiskave in bi s tem ob začetku preiskav zagotovil dodatno jamstvo operativne neodvisnosti urada OLAF.

V tej zvezi bi uredba morala določati, da se nadzornemu odboru posredujejo naslednji podatki:

| 1. | Poročila o preiskavah, ki niso bile zaključene v 12 mesecih (vključno z ocenjevalnim obdobjem); v poročilu mora biti pojasnjeno, zakaj preiskava še ni zaključena, in naveden predvideni časovni okvir za zaključek. Zagotoviti je treba zadostne mehanizme nadaljnjega spremljanja. |
| --- | --- |

1.

Poročila o preiskavah, ki niso bile zaključene v 12 mesecih (vključno z ocenjevalnim obdobjem); v poročilu mora biti pojasnjeno, zakaj preiskava še ni zaključena, in naveden predvideni časovni okvir za zaključek. Zagotoviti je treba zadostne mehanizme nadaljnjega spremljanja.

| 2. | Za zadeve, ki trajajo več kot 30 mesecev, urad OLAF nadzornemu odboru vsakih šest mesecev predloži splošno poročilo o napredku preiskav, ki vsebuje ukrepe, sprejete za zaključek preiskav. |
| --- | --- |

2.

Za zadeve, ki trajajo več kot 30 mesecev, urad OLAF nadzornemu odboru vsakih šest mesecev predloži splošno poročilo o napredku preiskav, ki vsebuje ukrepe, sprejete za zaključek preiskav.

| 3. | Statistična poročila o operativnih dejavnostih urada OLAF, vključno s kazalniki uspešnosti, ki temeljijo na parametrih kakovosti, ki jih nadzorni odbor lahko uporablja kot dodatno orodje za spremljanje. |
| --- | --- |

3.

Statistična poročila o operativnih dejavnostih urada OLAF, vključno s kazalniki uspešnosti, ki temeljijo na parametrih kakovosti, ki jih nadzorni odbor lahko uporablja kot dodatno orodje za spremljanje.

1.3   Krepitev pravic do obrambe

Dokument o razmisleku utemeljeno navaja, da je treba okrepiti spremljanje preiskav urada OLAF, zlasti glede spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev. V zvezi s tem nadzorni odbor meni, da je po eni strani pravila, ki urejajo preiskave urada OLAF, treba razjasniti glede pravic do obrambe, po drugi strani pa je treba povečati odgovornost urada OLAF v zvezi z notranjimi postopki, vzpostavljenimi za uveljavljanje teh pravic.

1.3.1   Pojasnjevanje pravil

Nadzorni odbor je zadovoljen s pripravljenostjo institucij, da pred in med preiskavo ter po njej, pojasnijo pravice in obveznosti oseb v preiskavi ter pravice in obveznosti urada OLAF, institucij in držav članic.

Nadzorni odbor bo v naslednjem mnenju o tej temi dal nadaljnje predloge.

1.3.2   Krepitev postopkov

Nadzorni odbor meni, da je odločitev, ali začeti preiskavo ali ne, in zagotovitev spoštovanja temeljnih pravic oseb v preiskavi v prvi vrsti odgovornost generalnega direktorja OLAF in vodstva.

Generalni direktor urada OLAF je pristojen za vzpostavitev primernih mehanizmov notranjega nadzora in spremljanja. V zvezi s tem želi nadzorni odbor izraziti resne pomisleke glede ustanovitve revizijskega svetovalca.

Nadzorni odbor meni, da položaj in pristojnost revizijskega svetovalca nista jasna. Kot uradnik, ki ga imenuje generalni direktor urada OLAF, ne more biti neodvisen. Poleg tega bi ustanovitev revizijskega svetovalca lahko povzročila naslednje težave:

| — | spremembo institucionalnega ravnovesja urada OLAF, ker bi mesto revizijskega svetovalca lahko oviralo vlogo nadzornega odbora in mu istočasno odvzelo dostop do podatkov, ki so bistveni za vlogo spremljanja, |
| --- | --- |

—

spremembo institucionalnega ravnovesja urada OLAF, ker bi mesto revizijskega svetovalca lahko oviralo vlogo nadzornega odbora in mu istočasno odvzelo dostop do podatkov, ki so bistveni za vlogo spremljanja,

| — | tveganje še večjih zamud v preiskavah, ki so že sedaj predolge, |
| --- | --- |

—

tveganje še večjih zamud v preiskavah, ki so že sedaj predolge,

| — | znatno tveganje izgube lastništva in odgovornosti za vodstvo urada OLAF pri nadzoru spoštovanja temeljnih pravic, |
| --- | --- |

—

znatno tveganje izgube lastništva in odgovornosti za vodstvo urada OLAF pri nadzoru spoštovanja temeljnih pravic,

| — | podvojitev drugih obstoječih mehanizmov (varuh človekovih pravic, naknadna sodna presoja itd.), |
| --- | --- |

—

podvojitev drugih obstoječih mehanizmov (varuh človekovih pravic, naknadna sodna presoja itd.),

| — | možne dodatne stroške za proračun EU. |
| --- | --- |

—

možne dodatne stroške za proračun EU.

Ob upoštevanju pomena zagotavljanja ustreznega spoštovanja temeljnih pravic v okviru urada OLAF je nadzorni odbor pripravljen proučiti ustanovitev vloge uradnika za pritožbe, ki bi analiziral pritožbe zoper urad OLAF in generalnemu direktorju urada OLAF pri tem svetoval. Taka funkcija že obstaja v številnih nacionalnih upravah in urad OLAF bi lahko sledil nekaterim že obstoječim najboljšim praksam. Ena od možnosti bi bila tudi „revizijska komisija“, kot je predlagano v dokumentu o razmisleku. Ustanovitev te funkcije se nikakor ne sme prekrivati s pristojnostmi in odgovornostmi nadzornega odbora in nadzorni odbor mora biti v vseh primerih obveščen o vseh pritožbah.

Nadzorni odbor ceni željo Komisije po vzpostavitvi neodvisnih in zunanjih mehanizmov nadzora, vendar meni, da je v okviru splošne strukture, ki ureja organizacijo urada OLAF, nadzorni odbor edini organ, ki izpolnjuje to zahtevo. Zato nadzorni odbor predlaga, da se njegova vloga pri spremljanju postopkov, zlasti glede spoštovanja temeljnih pravic in glede zamud pri preiskavah, okrepi na naslednji način:

| — | uredba bi lahko določala, da nadzorni odbor vsako leto (po možnosti v okviru svojega letnega poročila) poda analizo skladnosti delovanja urada OLAF v preiskavah s spoštovanjem temeljnih pravic. To poročilo bi temeljilo na podatkih o ukrepih, sprejetih za zagotavljanje temeljnih pravic, ki bi jih nadzornemu odboru poslal urad OLAF, in na opazovanju nadzornega odbora samega, |
| --- | --- |

—

uredba bi lahko določala, da nadzorni odbor vsako leto (po možnosti v okviru svojega letnega poročila) poda analizo skladnosti delovanja urada OLAF v preiskavah s spoštovanjem temeljnih pravic. To poročilo bi temeljilo na podatkih o ukrepih, sprejetih za zagotavljanje temeljnih pravic, ki bi jih nadzornemu odboru poslal urad OLAF, in na opazovanju nadzornega odbora samega,

| — | po potrebi in v izjemnih okoliščinah bi generalni direktor lahko povabil nadzorni odbor, da opravi posebna preverjanja, če med preiskavo ugotovi resne pomanjkljivosti. Rezultati tega preverjanja bi se razkrili samo generalnemu direktorju urada OLAF. |
| --- | --- |

—

po potrebi in v izjemnih okoliščinah bi generalni direktor lahko povabil nadzorni odbor, da opravi posebna preverjanja, če med preiskavo ugotovi resne pomanjkljivosti. Rezultati tega preverjanja bi se razkrili samo generalnemu direktorju urada OLAF.

1.4   Sodelovanje med uradom OLAF in institucijami, organi, uradi in agencijami pri njegovi preiskovalni vlogi

Nadzorni odbor daje prednost pojasnitvi pravic in obveznosti, ki se uporabljajo za urad OLAF in institucije v okviru boja proti goljufijam, v okviru uredbe. To je zlasti pomembno, ker je Komisija lahko odgovorna za dejavnosti urada OLAF.

1.4.1   Podatki zadevnim institucijam in organom

Urad OLAF mora institucijam, organom, uradom in agencijam čim prej na začetku svojih preiskav sporočiti vse potrebne podatke o goljufivem vedenju oseb, za katere veljajo statuti, in oseb, ki delajo za institucijo ali delegacijo. Lahko se šteje, da se taka obveznost obveščanja institucije uporablja tudi za gospodarske subjekte, ki prejmejo donacije ali pogodbe, izplačane neposredno ali posredno iz proračuna EU. Za sporočanje teh podatkov lahko veljajo ukrepi zaupnosti, da se zaščiti preiskava. Cilj tovrstnega sporočanja je omogočiti instituciji, da čim bolj obvladuje finančne in upravne posledice takega vedenja, da omeji finančne posledice. Med preiskavo lahko urad OLAF še vedno sporoča dodatne podatke, ki bi bili lahko uporabni za zadevno institucijo. Urad OLAF po zaključku preiskav zadevnim institucijam sporoči svoje ugotovitve in priporočila.

Nadzorni odbor je navdušen nad zamislijo, da se poveča njegova vloga v zvezi z nadzorom izmenjave podatkov med uradom OLAF in institucijami, kot je navedeno v dokumentu o razmisleku. Da bi nadzorni odbor lahko izvajal to vlogo, bi ga moral urad OLAF redno (na primer vsake tri ali vsakih šest mesecev) obveščati, kateri podatki so bili posredovani institucijam v odprtih primerih. Hkrati bi bilo treba nadzorni odbor opozoriti tudi na primere, kjer ustrezna zaupnost ni bila upoštevana.

Urad OLAF naj bi vzpostavil tudi sistem rednega poročanja nadzornemu odboru o primerih, ko institucija, organ, urad ali agencija ne upošteva priporočil urada. Urad OLAF naj bi poslal tudi vsa končna poročila o preiskavah in o zaključku nadaljnjega spremljanja ter letno poročilo, ki povzema nadaljnje spremljanje upravnih organov in pravosodnih organov držav članic in po potrebi tretjih držav po prejemu navedenega.

1.4.2   Dostop urada OLAF do podatkov, ki jih imajo institucije, uradi, organi in agencije EU

Urad OLAF se od svoje ustanovitve dalje srečuje s težavami pridobivanja dostopa do podatkov iz nekaterih institucij in zlasti dostopa do nekaterih zbirk podatkov. To ovira obveščevalni vidik dejavnosti urada OLAF. Nadzorni odbor meni, da je treba temu vprašanju nameniti več pozornosti, ker bi lahko resno ogrozilo neodvisnost urada OLAF.

Urad OLAF bi moral nadzornemu odboru sistematično pošiljati vse podatke o zamudah pri poročanju ali neporočanju o primerih goljufij ali če institucija, organ, urad ali agencija ne zagotovi dostopa do podatkov, ki jih ima.

1.5   Sodelovanje med uradom OLAF in državami članicami

Nadzorni odbor potrjuje krepitev sodelovanja s tem, da državam članicam nalaga obveznost pomagati uradu OLAF in ga podpirati pri izvajanju preiskav, mu poslati vsak dokument, ki bi bil lahko uporaben pri preiskavi, in mu poročati o vseh ukrepih, sprejetih po prejemu poročila o preiskavi. Nadzorni odbor je zadovoljen z rednim poročanjem organov držav članic o napredku uradu OLAF, urad pa bi moral nadzorni odbor sistematično obveščati o primerih pomanjkljivega sodelovanja organov držav članic.

Nadzorni odbor se zaveda, da ima urad OLAF pogosto težave pri identifikaciji pristojnih kontaktnih oseb za pomoč njegovim preiskovalcem v državi članici (npr. pregledi neposrednih izdatkov na kraju samem) in potrjuje potrebo, da vsaka država članica v okviru svojih nacionalnih uprav imenuje ustrezne kontaktne točke za urad OLAF.

Države članice bi morale urad OLAF obvestiti o podatkih nacionalnih kontaktnih oseb za urad OLAF. Urad OLAF pa mora obvestiti ter po potrebi in odvisno od zmogljivosti urada, usposabljati osebje navedenih nacionalnih uprav, da bi bolje razumele postopke EU in potrebe urada OLAF. To bo ustvarilo boljšo sinergijo med storitvami in povečalo učinkovitost urada OLAF. Spomniti je treba, da zaradi omejenih virov urad OLAF ne more obravnavati vseh primerov goljufije, o katerih je obveščen, in zato bi moralo biti možno nekatere od njih prenesti na nacionalne uprave, ob upoštevanju zlasti pragov, ki jih je vzpostavil urad OLAF za začetek preiskav na zadevnih področjih.

1.6   Sodelovanje med uradom OLAF ter agencijama EUROJUST in EUROPOL, mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami

Urad OLAF bi moral imeti v splošnem okviru Komisije pravna sredstva za sklepanje sporazumov o sodelovanju z agencijami, upravami držav članic, službami iz tretjih držav in mednarodnimi organizacijami, da bi pospešil svoje postopke in izboljšal učinkovitost boja proti goljufijam.

Klavzule, ki določajo preverjanja Komisije (ali zadevne institucije, organa, urada ali agencije) in urada OLAF, morajo biti vključene v vse pogodbe o financiranju, tudi če proračun EU ni edini vir financiranja.

1.7   Krepitev položaja in vloge uprave urada OLAF

1.7.1   Položaj, imenovanje in pristojnosti generalnega direktorja urada OLAF

Kot je bilo v tem mnenju že navedeno, nadzorni odbor meni, da je najboljši način izboljšanja delovanja urada OLAF generalnemu direktorju dodeliti dovolj pristojnosti in pooblastil, da se zagotovi učinkovito delovanje preiskav ob polnem spoštovanju temeljnih pravic. To je mogoče doseči samo, če ima generalni direktor urada OLAF polno članstvo v vodilnem kadru Komisije in po drugi strani širšo avtonomnost, funkcionalno neodvisnost in odgovornost.

| — | Naziv:
  Nadzorni odbor zato predlaga, da se sedanji naziv direktorja urada OLAF nadomesti z nazivom generalni direktor, kar bi pomenilo, da je na isti hierarhični ravni kot njegovi kolegi v generalnih direktoratih. |
| --- | --- |

—

Naziv:

Nadzorni odbor zato predlaga, da se sedanji naziv direktorja urada OLAF nadomesti z nazivom generalni direktor, kar bi pomenilo, da je na isti hierarhični ravni kot njegovi kolegi v generalnih direktoratih.

| — | Trajanje mandata:
  Nadzorni odbor daje prednost neobnovljivemu mandatu, da se okrepi neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF. |
| --- | --- |

—

Trajanje mandata:

Nadzorni odbor daje prednost neobnovljivemu mandatu, da se okrepi neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF.

| — | Postopek imenovanja:






  — | Nadzorni odbor meni, da je treba ohraniti postopek imenovanja, ki je trenutno določen v uredbi. |
| --- | --- | --- |

—

Postopek imenovanja:

—

Nadzorni odbor meni, da je treba ohraniti postopek imenovanja, ki je trenutno določen v uredbi.

| — | Nadzorni odbor se strinja z Evropskim parlamentom, da je treba preprečiti zamude v postopku imenovanja. Ker nadzorni odbor izredno dobro pozna delovanje in potrebe urada OLAF, je treba ohraniti zavezujočo naravo mnenja nadzornega odbora o kandidatih. Znanje nadzornega odbora je edinstveno in dragoceno pri imenovanju novega generalnega direktorja; njegova vključitev je pomemben element, ki zagotavlja neodvisnost generalnega direktorja. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor se strinja z Evropskim parlamentom, da je treba preprečiti zamude v postopku imenovanja. Ker nadzorni odbor izredno dobro pozna delovanje in potrebe urada OLAF, je treba ohraniti zavezujočo naravo mnenja nadzornega odbora o kandidatih. Znanje nadzornega odbora je edinstveno in dragoceno pri imenovanju novega generalnega direktorja; njegova vključitev je pomemben element, ki zagotavlja neodvisnost generalnega direktorja.

| — | Posredovanje urada OLAF v postopkih pred nacionalnimi pravosodnimi organi:
  Nadzorni odbor meni, da bi bila morebitna vključitev urada OLAF, kot priznanega preiskovalnega strokovnjaka, v postopke pred nacionalnimi pravosodnimi organi, kot se že uporablja v nekaterih državah članicah, možna v vseh državah EU. Povečala bi prepoznavnost urada OLAF in zagotovila, da bi nacionalni pravosodni organi bolje razumeli rezultate preiskav. |
| --- | --- |

—

Posredovanje urada OLAF v postopkih pred nacionalnimi pravosodnimi organi:

Nadzorni odbor meni, da bi bila morebitna vključitev urada OLAF, kot priznanega preiskovalnega strokovnjaka, v postopke pred nacionalnimi pravosodnimi organi, kot se že uporablja v nekaterih državah članicah, možna v vseh državah EU. Povečala bi prepoznavnost urada OLAF in zagotovila, da bi nacionalni pravosodni organi bolje razumeli rezultate preiskav.

| — | Posredovanje generalnega direktorja v postopkih pred Sodiščem Evropske unije:
  Treba je ohraniti postopek iz člena 12(3). Urad OLAF ni procesno upravičen in zato ne more sodelovati v sodnih postopkih Unije. Če pa se preiskava urada OLAF ali rezultati preiskave pred sodiščem Unije izpodbijajo, pa bi bilo pomembno zagotoviti, da je Sodišče ustrezno obveščeno, in uradu OLAF omogočiti, da na predhodni stopnji postopka ali med zaslišanjem pred Sodiščem predstavi svoje trditve ali obrazložitve. |
| --- | --- |

—

Posredovanje generalnega direktorja v postopkih pred Sodiščem Evropske unije:

Treba je ohraniti postopek iz člena 12(3). Urad OLAF ni procesno upravičen in zato ne more sodelovati v sodnih postopkih Unije. Če pa se preiskava urada OLAF ali rezultati preiskave pred sodiščem Unije izpodbijajo, pa bi bilo pomembno zagotoviti, da je Sodišče ustrezno obveščeno, in uradu OLAF omogočiti, da na predhodni stopnji postopka ali med zaslišanjem pred Sodiščem predstavi svoje trditve ali obrazložitve.

1.7.2   Imenovanje in položaj vodstvenega osebja urada OLAF

Uredba bi morala določiti posebna pravila za zagotavljanje kontinuitete dejavnosti urada OLAF v primeru odsotnosti ali nedosegljivosti generalnega direktorja. Ta pravila bi morala tudi zagotoviti, da se v takih primerih ohrani operativna neodvisnost urada OLAF in da je za postopek nadomeščanja generalnega direktorja potrebna določena stopnja medinstitucionalnega konsenza.

Tako nadomeščanje lahko poteka tako, da se v skladu z veljavnimi pravili za pooblastitve v okviru Komisije, generalnemu direktorju dovoli, da prenese pooblastila ob upoštevanju posebnih lastnosti urada OLAF, in sicer neodvisnost pri preiskovalni vlogi in potrebo po določeni stopnji medinstitucionalnega konsenza. Prav tako se lahko predvidi poseben položaj namestnika generalnega direktorja, ki bi bil imenovan po postopku, ki je do neke mere primerljiv s postopkom imenovanja generalnega direktorja. To bi zagotovilo neodvisnost in spoštovalo vključitev vseh treh institucij ob upoštevanju mnenja generalnega direktorja, da se preprečijo morebitni spori med njimi.

2.   POLITIČNO UPRAVLJANJE IN DIALOG Z INSTITUCIJAMI: KREPITEV NEODVISNOSTI

2.1   Medinstitucionalni dialog

Nadzorni odbor bi se lahko strinjal z uvedbo rednega medinstitucionalnega dialoga, ki bi zajemal boj proti goljufijam in korupciji. Nadzorni odbor meni, da bi bila to lahko priložnost za doseganje močnega političnega konsenza glede zaščite finančnih interesov EU in da bi take redne izmenjave lahko podpirale dejavnosti urada OLAF. Nadzorni odbor vsekakor meni, da tak dialog nikakor ne bi smel biti priložnost za spodkopavanje operativne neodvisnosti urada OLAF. Zato nadzorni odbor predlaga, da bi upravljal ta dialog kot glavni skrbnik neodvisnosti urada OLAF.

Omogočal bi, da se institucije na povabilo nadzornega odbora redno sestajajo in razpravljajo o prednostnih nalogah boja proti goljufijam. Ne bi pa nadomestil obstoječih dvostranskih odnosov med generalnim direktorjem urada OLAF in institucijami, niti odnosov med nadzornim odborom in institucijami.

2.2   Nadzorni odbor

Nadzorni odbor z navdušenjem sprejema izjavo, da se vse evropske institucije strinjajo, da ima nadzorni odbor pomembno vlogo in da je treba okrepiti njegove pristojnosti.

2.2.1   Vloga nadzornega odbora

Potrjuje izjavo iz dokumenta o razmisleku, da je nadzornemu odboru treba dati dodatne naloge. Ob upoštevanju svojih izkušenj nadzorni odbor meni, da je njegova naloga zagotavljati spoštovanje neodvisnosti urada OLAF s spremljanjem operativnih dejavnosti urada, učinkovitosti njegovega dela, ravnanja v skladu s pravili za preiskave in temeljnimi pravicami ter tako zagotavljati podporo generalnemu direktorju urada OLAF.

Nadzorni odbor bo na lastno pobudo ali na zahtevo generalnega direktorja urada OLAF izdal mnenja zlasti o dolžini in učinkovitosti preiskav, postopkovnih jamstvih in skladnosti z vnaprej določenimi standardiziranimi merili o začetku ali zavrnitvi začetka preiskave ali o operativnih navodilih, zlasti tistih, ki so določena v Priročniku urada OLAF.

Nadzorni odbor se zaveda in potrjuje, da ne sme posegati v preiskave, ki potekajo. Če pa v poročilu o primeru ali v spisu ugotovi hudo ali morebitno hudo kršitev postopka ali nepravilnosti, ki bi lahko imele negativne posledice za urad OLAF in/ali evropske institucije, mora predsednik nadzornega odbora nemudoma obvestiti generalnega direktorja urada OLAF.

2.2.2   Sestava in postopek imenovanja

Nadzorni odbor se strinja s postopnim imenovanjem in ponovnim imenovanjem članov, da se zagotovi kontinuiteta dela ter ohranijo strokovno znanje in izkušnje.

2.2.3   Viri nadzornega odbora

—   Pošiljanje podatkov nadzornemu odboru s strani urada OLAF in dostop do podatkov

Nadzorni odbor je zelo zaskrbljen glede stališč o dostopu nadzornega odbora do dokumentov, zlasti zamisli o omejitvi dostopa na „statistične podatke“, ki so izražena v dokumentu o razmisleku. Zdi se, da je stališče iz dokumenta o razmisleku protislovno, ker je po eni strani izražena potreba po okrepitvi vloge nadzornega odbora, po drugi strani pa predlagana omejitev njegovega dostopa do podatkov. Nadzorni odbor tako ne bi mogel učinkovito nadzorovati dejavnosti urada OLAF. Predlog, kot je izražen v dokumentu o razmisleku, bi nadzornemu odboru odvzel glavno nalogo in orodje za ukrepanje: ohranjanje neodvisnosti urada OLAF z rednim spremljanjem njegovih preiskav.

Zdi se, da je vzrok za omejevanje dostopa nadzornega odbora do podatkov, kot je predlagano v dokumentu o razmisleku, deloma bojazen, da bi nadzorni odbor posegal v izvajanje preiskav urada OLAF, in deloma zahtev, določenih v zakonodaji o varstvu podatkov. Glede prvega bi nadzorni odbor želel poudariti, da v njegovem mandatu ni bilo nobenega takega poseganja in da je v zvezi s tem vedno dosledno izpolnjeval svoje obveznosti. Glede varstva podatkov se nadzorni odbor na splošno strinja z zamislijo dostopa na podlagi „potrebe po seznanitvi“. Vendar pa meni, da ne bi mogel opravljati naloge spremljanja, če bi mu bil odvzet dostop do ustreznih podatkov.

Te naloge spremljanja ni mogoče opravljati samo na podlagi statističnih podatkov. Nadzorni odbor od urada OLAF redno prejema statistične podatke, ki so lahko v pomoč pri analizi, nikakor pa ne zadostujejo za opravljanje nalog nadzornega odbora. Učinkovito spremljanje je mogoče izvajati le na podlagi pregleda dokumentov, ki so del preiskave.

To spremljanje je jamstvo za neodvisno vodenje preiskav in tudi za osebe, ki so vpletene (zlasti glede dolžine preiskav in možnega varstva njihovih temeljnih pravic), pa tudi za evropske institucije. Redno spremljanje izvajanja preiskovalne funkcije, ki ga izvaja nadzorni odbor, jamči neodvisnost urada OLAF in spoštovanje temeljnih pravic vpletenih oseb. Poleg tega glede na namen evropskih institucij, da vzpostavijo medinstitucionalni dialog o delovanju urada OLAF in boju proti goljufijam, tj. dialog, ki bi ga lahko vodil nadzorni odbor, obstaja neskladje v tem, da je zaprošen za mnenje, istočasno pa so mu odvzeta vsa sredstva za oblikovanje mnenja.

Zato nadzorni odbor meni, da bi prihodnja uredba morala razjasniti pravila dostopa do podatkov, potrebnih za spremljanje preiskav.

Nova uredba bi morala bolj jasno določiti vrsto podatkov, ki jih je treba poslati nadzornemu odboru:

| — | Poleg poročil in podatkov, opisanih v točkah 1.2, 1.4 in 1.5, bi moral urad OLAF nadzornemu odboru posredovati vse primere, ki jih namerava poslati nacionalnim pravosodnim organom in vse primere, v katerih obstaja sum kaznivega dejanja, ki pa se ne pošljejo zaradi zastaranja skladno z veljavno nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

—

Poleg poročil in podatkov, opisanih v točkah 1.2, 1.4 in 1.5, bi moral urad OLAF nadzornemu odboru posredovati vse primere, ki jih namerava poslati nacionalnim pravosodnim organom in vse primere, v katerih obstaja sum kaznivega dejanja, ki pa se ne pošljejo zaradi zastaranja skladno z veljavno nacionalno zakonodajo.

| — | Nadzorni odbor bi moral na podlagi pisne zahteve dobiti tudi dostop do katerega koli spisa primerov, po potrebi ob utemeljitvi. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor bi moral na podlagi pisne zahteve dobiti tudi dostop do katerega koli spisa primerov, po potrebi ob utemeljitvi.

—   Storitve sekretariata.

Podporne storitve za sekretariat nadzornega odbora opravlja urad OLAF, člane sekretariata pa imenuje organ za imenovanja v soglasju z nadzornim odborom. Sekretariat mora imeti ustrezno osebje, da lahko opravlja vse naloge, ki so mu zaupane.

Priloga k mnenju nadzornega odbora o dokumentu o razmisleku o reformi urada OLAF

Ta dokument temelji na mnenju nadzornega odbora in povzema odziv nadzornega odbora na vprašanja, zastavljena v Prilogi 1 dokumenta o razmisleku.

| | Glavne točke dokumenta o razmisleku | Stališče nadzornega odbora |
| --- | --- | --- |
| 1. | Upravljanje in dialog z institucijami


  (glej točko 2.1 mnenja nadzornega odbora) | Vrsta dialoga in udeleženci







  — | Nadzorni odbor bi se lahko strinjal z uvedbo medinstitucionalnega dialoga, pod pogojem, da nikakor ne posega v operativno neodvisnost urada OLAF. |

Glavne točke dokumenta o razmisleku

Stališče nadzornega odbora

1.

Upravljanje in dialog z institucijami

(glej točko 2.1 mnenja nadzornega odbora)

Vrsta dialoga in udeleženci

—

Nadzorni odbor bi se lahko strinjal z uvedbo medinstitucionalnega dialoga, pod pogojem, da nikakor ne posega v operativno neodvisnost urada OLAF.

| — | Ta dialog bi moral omogočiti doseganje močnega političnega konsenza za podporo dejavnosti urada OLAF. |
| --- | --- |

—

Ta dialog bi moral omogočiti doseganje močnega političnega konsenza za podporo dejavnosti urada OLAF.

| — | Nadzorni odbor bi moral kot skrbnik neodvisnosti urada OLAF upravljati ta dialog. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor bi moral kot skrbnik neodvisnosti urada OLAF upravljati ta dialog.

Vsebina dialoga

Dialog bi moral omogočiti razpravo o prednostnih nalogah boja proti goljufijam in ne bi smel nadomestiti niti obstoječih dvostranskih odnosov med generalnim direktorjem urada OLAF in institucijami niti odnosov med nadzornim odborom in institucijami.

2.

Vloga nadzornega odbora

(glej točke 1.2, 1.3, 2.2 mnenja nadzornega odbora)

2.1   Odgovornosti članov

| — | Nadzorni odbor meni, da je njegova naloga zagotavljati spoštovanje neodvisnosti urada OLAF s spremljanjem operativnih dejavnosti urada, učinkovitosti njegovega dela, ravnanja v skladu s pravili za preiskave in temeljnimi pravicami ter tako zagotavljati podporo generalnemu direktorju urada OLAF. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor meni, da je njegova naloga zagotavljati spoštovanje neodvisnosti urada OLAF s spremljanjem operativnih dejavnosti urada, učinkovitosti njegovega dela, ravnanja v skladu s pravili za preiskave in temeljnimi pravicami ter tako zagotavljati podporo generalnemu direktorju urada OLAF.

| — | Nadzorni odbor bi moral izdajati mnenja na lastno pobudo ali na zahtevo generalnega direktorja. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor bi moral izdajati mnenja na lastno pobudo ali na zahtevo generalnega direktorja.

| — | Nadzorni odbor ne sme posegati v preiskave, ki potekajo. Če pa nadzorni odbor v spisu ugotovi hudo kršitev postopka, mora nemudoma obvestiti generalnega direktorja urada OLAF. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor ne sme posegati v preiskave, ki potekajo. Če pa nadzorni odbor v spisu ugotovi hudo kršitev postopka, mora nemudoma obvestiti generalnega direktorja urada OLAF.

2.2   Trajanje mandata

| — | Nadzorni odbor daje prednost delnemu ponovnemu imenovanju članov, da se zagotovi kontinuiteta dela ter ohranijo strokovno znanje in izkušnje. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor daje prednost delnemu ponovnemu imenovanju članov, da se zagotovi kontinuiteta dela ter ohranijo strokovno znanje in izkušnje.

2.3   Viri (novo vprašanje)

| — | Nadzorni odbor je zaskrbljen zaradi predloga, da se njegov dostop omeji na statistične podatke, ker bi mu bila s tem odvzeta njegova glavna naloga in orodje za ukrepanje. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor je zaskrbljen zaradi predloga, da se njegov dostop omeji na statistične podatke, ker bi mu bila s tem odvzeta njegova glavna naloga in orodje za ukrepanje.

| — | Treba bi bilo opredeliti jasna pravila za pošiljanje podatkov nadzornemu odboru s strani urada OLAF in dostop nadzornega odbora do podatkov. |
| --- | --- |

—

Treba bi bilo opredeliti jasna pravila za pošiljanje podatkov nadzornemu odboru s strani urada OLAF in dostop nadzornega odbora do podatkov.

| — | Urad OLAF bi moral nadzornemu odboru pošiljati redna poročila (glej točke 1.2, 1.4, 1.5 mnenja nadzornega odbora). |
| --- | --- |

—

Urad OLAF bi moral nadzornemu odboru pošiljati redna poročila (glej točke 1.2, 1.4, 1.5 mnenja nadzornega odbora).

| — | Sekretariat nadzornega odbora mora imeti ustrezno osebje. |
| --- | --- |

—

Sekretariat nadzornega odbora mora imeti ustrezno osebje.

3.

Imenovanje in položaj generalnega direktorja urada OLAF

3.1   Postopek imenovanja generalnega direktorja urada OLAF (glej točko 1.7.1 mnenja nadzornega odbora)

Generalni direktor mora imeti dovolj pristojnosti in pooblastil, da se zagotovi učinkovito delovanje preiskav ob polnem spoštovanju temeljnih pravic; zato mu je po eni strani treba dodeliti polno članstvo v vodilnem kadru Komisije, po drugi strani pa širšo avtonomnost, funkcionalno neodvisnost in odgovornost.

—   Položaj (novo vprašanje): generalni direktor mora biti na isti hierarhični ravni, kot njegovi kolegi v generalnih direktoratih Komisije.

—   Trajanje mandata: nadzorni odbor daje prednost neobnovljivemu mandatu.

—   Pospešitev postopka imenovanja: treba je ohraniti sedanji postopek imenovanja. Treba je ohraniti zavezujočo naravo mnenja nadzornega odbora o kandidatih kot jamstva neodvisnosti generalnega direktorja.

—   Zagotavljanje kontinuitete: pravila o nadomeščanju (glej točko 1.7.2 mnenja nadzornega odbora)

Uredba bi morala določiti posebna pravila za zagotavljanje kontinuitete dejavnosti urada OLAF v primeru odsotnosti ali nedosegljivosti generalnega direktorja, ki zagotavljajo, da se ohrani operativna neodvisnost urada OLAF in da je za postopek nadomeščanja generalnega direktorja potrebna določena stopnja medinstitucionalnega konsenza.

3.2   Pooblastila generalnega direktorja

| — | Posredovanje generalnega direktorja pred Sodiščem: (glej točko 1.7.1 mnenja nadzornega odbora)







  — | Treba je ohraniti postopek iz člena 12(3). |
| --- | --- | --- |

—

Posredovanje generalnega direktorja pred Sodiščem: (glej točko 1.7.1 mnenja nadzornega odbora)

—

Treba je ohraniti postopek iz člena 12(3).

| — | Če se preiskava urada OLAF pred sodiščem EU izpodbija, je treba uradu OLAF omogočiti, da pred Sodiščem predstavi svoje trditve. |
| --- | --- |

—

Če se preiskava urada OLAF pred sodiščem EU izpodbija, je treba uradu OLAF omogočiti, da pred Sodiščem predstavi svoje trditve.

| — | Posredovanje generalnega direktorja pred nacionalnimi sodišči: (glej točko 1.7.1 mnenja nadzornega odbora) |
| --- | --- |

—

Posredovanje generalnega direktorja pred nacionalnimi sodišči: (glej točko 1.7.1 mnenja nadzornega odbora)

| — | Posredovanje urada OLAF, kot priznanega preiskovalnega strokovnjaka, bi moralo biti mogoče v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

—

Posredovanje urada OLAF, kot priznanega preiskovalnega strokovnjaka, bi moralo biti mogoče v vseh državah članicah.

4.

Postopkovna jamstva oseb, ki jih preiskave zadevajo

(glej točko 1.3.1 mnenja nadzornega odbora)

| — | V uredbi bi morala biti razjasnjena pravila, ki urejajo preiskave urada OLAF glede pravic in obveznosti oseb v preiskavi, pravic in obveznosti urada OLAF, institucij in držav članic. |
| --- | --- |

—

V uredbi bi morala biti razjasnjena pravila, ki urejajo preiskave urada OLAF glede pravic in obveznosti oseb v preiskavi, pravic in obveznosti urada OLAF, institucij in držav članic.

| — | Nadzorni odbor bo v naslednjem mnenju o tej temi dal nadaljnje predloge. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor bo v naslednjem mnenju o tej temi dal nadaljnje predloge.

5.

Nadzor zakonitosti

(glej točko 1.3.2 mnenja nadzornega odbora)

| — | Odločitev, ali začeti preiskavo ali ne, in nadzor spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev so v prvi vrsti odgovornost generalnega direktorja urada OLAF in vodstva. |
| --- | --- |

—

Odločitev, ali začeti preiskavo ali ne, in nadzor spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev so v prvi vrsti odgovornost generalnega direktorja urada OLAF in vodstva.

| — | Nadzorni odbor ima resne pomisleke glede ustanovitve revizijskega svetovalca (glej trditve v točki 1.3.2). |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor ima resne pomisleke glede ustanovitve revizijskega svetovalca (glej trditve v točki 1.3.2).

| — | Generalni direktor bi lahko vzpostavil primerne mehanizme notranjega nadzora in spremljanja, kot je „uradnik za pritožbe“ ali „revizijska komisija“, ki se ne bi smeli prekrivati s pristojnostmi in odgovornostmi nadzornega odbora. Nadzorni odbor bi bilo treba obvestiti o vseh pritožbah. |
| --- | --- |

—

Generalni direktor bi lahko vzpostavil primerne mehanizme notranjega nadzora in spremljanja, kot je „uradnik za pritožbe“ ali „revizijska komisija“, ki se ne bi smeli prekrivati s pristojnostmi in odgovornostmi nadzornega odbora. Nadzorni odbor bi bilo treba obvestiti o vseh pritožbah.

| — | Za zagotavljanje neodvisnega nadzora bi nadzorni odbor lahko:






  (i) | vsako leto podal analizo skladnosti delovanja urada OLAF v preiskavah s spoštovanjem temeljnih pravic; |
| --- | --- | --- |

—

Za zagotavljanje neodvisnega nadzora bi nadzorni odbor lahko:

(i)

vsako leto podal analizo skladnosti delovanja urada OLAF v preiskavah s spoštovanjem temeljnih pravic;

| (ii) | po potrebi in v izjemnih okoliščinah bi nadzorni odbor na zahtevo generalnega direktorja lahko opravil posebna preverjanja morebitnih pomanjkljivosti med preiskavo. |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi in v izjemnih okoliščinah bi nadzorni odbor na zahtevo generalnega direktorja lahko opravil posebna preverjanja morebitnih pomanjkljivosti med preiskavo.

6.

Okrepljeno sodelovanje med institucijami in organi EU ter večja učinkovitost preiskav

(glej točke 1.1, 1.2 in 1.4 mnenja nadzornega odbora)

Krepitev pristojnosti urada OLAF za preiskave (novo vprašanje) (glej točko 1.1 mnenja nadzornega odbora)

| — | Treba je okrepiti določbe o zunanjih in notranjih preiskavah. |
| --- | --- |

—

Treba je okrepiti določbe o zunanjih in notranjih preiskavah.

| — | Potrebna je jasna opredelitev pristojnosti urada OLAF v posameznih fazah preiskav (vključitev izrecnega napotila na analize obveščevalnih podatkov, razjasnitev notranjih in zunanjih preiskav glede začetka ...). |
| --- | --- |

—

Potrebna je jasna opredelitev pristojnosti urada OLAF v posameznih fazah preiskav (vključitev izrecnega napotila na analize obveščevalnih podatkov, razjasnitev notranjih in zunanjih preiskav glede začetka ...).

| — | Nove možnosti, ki jih zagotavlja Lizbonska pogodba (člen 325 PDEU), bi se lahko uporabile za uvedbo določb, ki omogočajo krepitev in izboljšanje sodelovanja med uradom OLAF in nacionalnimi pravosodnimi organi. |
| --- | --- |

—

Nove možnosti, ki jih zagotavlja Lizbonska pogodba (člen 325 PDEU), bi se lahko uporabile za uvedbo določb, ki omogočajo krepitev in izboljšanje sodelovanja med uradom OLAF in nacionalnimi pravosodnimi organi.

| — | Glede notranjih preiskav je treba za vse institucije, organe, urade in agencije uporabljati enotne postopke. |
| --- | --- |

—

Glede notranjih preiskav je treba za vse institucije, organe, urade in agencije uporabljati enotne postopke.

Podatki zadevnim institucijam in organom (glej točko 1.4 mnenja nadzornega odbora)

| — | Nadzorni odbor z zadovoljstvom sprejema zamisel o spremljanju izmenjave podatkov med uradom OLAF in institucijami na podlagi rednih poročil urada OLAF ob polnem spoštovanju zaupnosti preiskav. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor z zadovoljstvom sprejema zamisel o spremljanju izmenjave podatkov med uradom OLAF in institucijami na podlagi rednih poročil urada OLAF ob polnem spoštovanju zaupnosti preiskav.

| — | Urad OLAF naj bi redno poročal nadzornemu odboru o primerih, ko institucija, organ, urad ali agencija ne upošteva priporočil urada. |
| --- | --- |

—

Urad OLAF naj bi redno poročal nadzornemu odboru o primerih, ko institucija, organ, urad ali agencija ne upošteva priporočil urada.

Dostop urada OLAF do podatkov, ki jih imajo institucije in organi EU (glej točko 1.4 mnenja nadzornega odbora)

| — | Treba je sprejeti ustrezne ukrepe, da se uradu OLAF omogoči dostop do podatkov, ki jih imajo institucije, organi, uradi in agencije EU. |
| --- | --- |

—

Treba je sprejeti ustrezne ukrepe, da se uradu OLAF omogoči dostop do podatkov, ki jih imajo institucije, organi, uradi in agencije EU.

| — | Urad OLAF bi moral nadzorni odbor obvestiti o vseh primerih zamud pri poročanju ali neporočanju o primerih goljufij ali če institucije uradu OLAF ne zagotovijo dostopa do podatkov. |
| --- | --- |

—

Urad OLAF bi moral nadzorni odbor obvestiti o vseh primerih zamud pri poročanju ali neporočanju o primerih goljufij ali če institucije uradu OLAF ne zagotovijo dostopa do podatkov.

Trajanje preiskav (glej točko 1.2 mnenja nadzornega odbora)

| — | Generalni direktor in vodstvo urada OLAF bi morala redno spremljati trajanje preiskav. |
| --- | --- |

—

Generalni direktor in vodstvo urada OLAF bi morala redno spremljati trajanje preiskav.

| — | Nadzorni odbor bi moral redno spremljati ta vidik dejavnosti urada OLAF in podpirati nadzor generalnega direktorja urada OLAF nad roki. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor bi moral redno spremljati ta vidik dejavnosti urada OLAF in podpirati nadzor generalnega direktorja urada OLAF nad roki.

| — | Nadzorni odbor se na splošno strinja s predlogi, navedenimi v dokumentu o razmisleku. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor se na splošno strinja s predlogi, navedenimi v dokumentu o razmisleku.

| — | Potrebno je redno posredovanje podatkov nadzornemu odboru v različnih fazah postopka (glej točko 1.2). |
| --- | --- |

—

Potrebno je redno posredovanje podatkov nadzornemu odboru v različnih fazah postopka (glej točko 1.2).

| — | Nadzorni odbor je zadovoljen z uvedbo rokov za ocenjevalno obdobje, ki bi morali biti tudi del spremljanja nadzornega odbora. |
| --- | --- |

—

Nadzorni odbor je zadovoljen z uvedbo rokov za ocenjevalno obdobje, ki bi morali biti tudi del spremljanja nadzornega odbora.

7.

Okrepljeno sodelovanje s pristojnimi organi držav članic

(glej točke 1.1, 1.4 in 1.5 mnenja nadzornega odbora)

Nadaljnje spremljanje primerov urada OLAF

(glej točki 1.4 in 1.5 mnenja nadzornega odbora)

Primeri, ki imajo nimajo finančnega vpliva ali pa je ta vpliv majhen

Nadzorni odbor se strinja s predlogi iz dokumenta o razmisleku (kodifikacija načela politike „de minimis“, pošiljanje „nepomembnih“ primerov uradu IDOC ali podobnim organom). (glej točko 1.1 mnenja nadzornega odbora)

Potreba po okrepljenem sodelovanju (nova točka)

| — | Treba je okrepiti obveznost pomagati in podpirati dejavnosti urada OLAF (glej točko 1.5 mnenja nadzornega odbora) |
| --- | --- |

—

Treba je okrepiti obveznost pomagati in podpirati dejavnosti urada OLAF (glej točko 1.5 mnenja nadzornega odbora)

| — | Urad OLAF bi moral nadzorni odbor sistematično obveščati o primerih pomanjkljivega sodelovanja organov držav članic. |
| --- | --- |

—

Urad OLAF bi moral nadzorni odbor sistematično obveščati o primerih pomanjkljivega sodelovanja organov držav članic.

| — | Uredba bi morala zagotoviti, da države članice v nacionalnih upravah namestijo in imenujejo ustrezne kontaktne točke za urad OLAF. |
| --- | --- |

—

Uredba bi morala zagotoviti, da države članice v nacionalnih upravah namestijo in imenujejo ustrezne kontaktne točke za urad OLAF.

8.

Sporazumi z agencijama EUROJUST in EUROPOL, mednarodnimi organizacijami ter tretjimi državami

(glej točko 1.6 mnenja nadzornega odbora)

| — | Urad OLAF bi moral imeti v splošnem okviru Komisije pravna sredstva za sklepanje sporazumov o sodelovanju, da bi pospešil svoje postopke in izboljšal učinkovitost boja proti goljufijam. |
| --- | --- |

—

Urad OLAF bi moral imeti v splošnem okviru Komisije pravna sredstva za sklepanje sporazumov o sodelovanju, da bi pospešil svoje postopke in izboljšal učinkovitost boja proti goljufijam.

| — | Klavzule, ki določajo preverjanja Komisije (ali zadevne institucije, organa, urada ali agencije) in urada OLAF, morajo biti vključene v vse pogodbe o financiranju. |
| --- | --- |

—

Klavzule, ki določajo preverjanja Komisije (ali zadevne institucije, organa, urada ali agencije) in urada OLAF, morajo biti vključene v vse pogodbe o financiranju.

---

PRILOGA 5

MNENJE št. 4/2010

Načrtovanje preiskav

V Bruslju, 12. oktobra 2010

1.   Povzetek

| 1.1 | Za učinkovite preiskave, ki bodo dosegale svoje cilje, bodo stroškovno učinkovite in čim bolje izkoriščale sredstva, je treba ob začetku vsake preiskave pripraviti njen načrt in ga tekom preiskave ponovno proučiti, da se ugotovi, ali ga je treba glede na potek poizvedb spremeniti. |
| --- | --- |

1.1

Za učinkovite preiskave, ki bodo dosegale svoje cilje, bodo stroškovno učinkovite in čim bolje izkoriščale sredstva, je treba ob začetku vsake preiskave pripraviti njen načrt in ga tekom preiskave ponovno proučiti, da se ugotovi, ali ga je treba glede na potek poizvedb spremeniti.

| 1.2 | Nadzorni odbor, ki v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999 spremlja preiskovalno funkcijo urada OLAF, je proučil 40 naključno izbranih zadev direktoratov A in B, da bi ugotovil, ali in v kolikšni meri načrtovanje preiskav uradu OLAF pomaga pri njihovem izvajanju. Kot je nadzorni odbor poudaril v poročilu o svojih dejavnostih za leti 2008–2009, ima preverjanje načrtovanja zadev in njihove strateške usmeritve pomembno vlogo pri njegovem spremljanju preiskav, ko ocenjuje, ali urad OLAF deluje učinkovito in čim bolje izkorišča omejena sredstva, ki so mu na voljo. |
| --- | --- |

1.2

Nadzorni odbor, ki v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999 spremlja preiskovalno funkcijo urada OLAF, je proučil 40 naključno izbranih zadev direktoratov A in B, da bi ugotovil, ali in v kolikšni meri načrtovanje preiskav uradu OLAF pomaga pri njihovem izvajanju. Kot je nadzorni odbor poudaril v poročilu o svojih dejavnostih za leti 2008–2009, ima preverjanje načrtovanja zadev in njihove strateške usmeritve pomembno vlogo pri njegovem spremljanju preiskav, ko ocenjuje, ali urad OLAF deluje učinkovito in čim bolje izkorišča omejena sredstva, ki so mu na voljo.

2.   Ozadje

| 2.1 | Načrt preiskave sledi trem ciljem: prvič, direktor, vodja enote in preiskovalci morajo biti osredotočeni na cilj preiskave; drugič, določiti je treba časovni okvir preiskave in ji dodeliti ustrezna sredstva; tretjič, zagotoviti je treba okvir, glede na katerega lahko vodstvo ocenjuje napredek preiskave, ali prihaja do neupravičenih in neprimernih zaostankov, ki bi jih bilo treba odpraviti, ter ali se je usmeritev preiskave od začetne ocene spremenila in ali bi jo bilo treba prekiniti. |
| --- | --- |

2.1

Načrt preiskave sledi trem ciljem: prvič, direktor, vodja enote in preiskovalci morajo biti osredotočeni na cilj preiskave; drugič, določiti je treba časovni okvir preiskave in ji dodeliti ustrezna sredstva; tretjič, zagotoviti je treba okvir, glede na katerega lahko vodstvo ocenjuje napredek preiskave, ali prihaja do neupravičenih in neprimernih zaostankov, ki bi jih bilo treba odpraviti, ter ali se je usmeritev preiskave od začetne ocene spremenila in ali bi jo bilo treba prekiniti.

| 2.2 | Če posamezne faze preiskave niso ustrezno načrtovane, vedno obstaja nevarnost, da bodo preiskovalci svoje dejavnosti preusmerili s ciljev, zastavljenih na začetku preiskave, kar lahko vodi k zmanjšanju odgovornosti in tako ogroža neodvisnost same preiskave. |
| --- | --- |

2.2

Če posamezne faze preiskave niso ustrezno načrtovane, vedno obstaja nevarnost, da bodo preiskovalci svoje dejavnosti preusmerili s ciljev, zastavljenih na začetku preiskave, kar lahko vodi k zmanjšanju odgovornosti in tako ogroža neodvisnost same preiskave.

| 2.3 | Za načrt preiskave ni posebne predloge, vsaka zadeva je posebna. Vendar pa je priporočljivo sprejeti pristop in proces vodenja projekta za vsako zadevo posebej. Vodjem enot bi se tako zagotovil delujoč in praktičen sistem za ohranjanje nadzora nad preiskavo, oceno njenega napredka in spremljanje predvidenega delovnega načrta vsakega preiskovalca v enoti, s čimer bi se omogočila ustrezna uporaba sredstev v skladu s potrebami zadev, s katerimi se ukvarja enota. Namen učinkovitega načrtovanja je , ne pa povečati nepotrebna upravna bremena za preiskovalce in vodje enot. |
| --- | --- |

2.3

Za načrt preiskave ni posebne predloge, vsaka zadeva je posebna. Vendar pa je priporočljivo sprejeti pristop in proces vodenja projekta za vsako zadevo posebej. Vodjem enot bi se tako zagotovil delujoč in praktičen sistem za ohranjanje nadzora nad preiskavo, oceno njenega napredka in spremljanje predvidenega delovnega načrta vsakega preiskovalca v enoti, s čimer bi se omogočila ustrezna uporaba sredstev v skladu s potrebami zadev, s katerimi se ukvarja enota. Namen učinkovitega načrtovanja je , ne pa povečati nepotrebna upravna bremena za preiskovalce in vodje enot.

| 2.4 | Nadzorni odbor tudi ugotavlja, da je treba najti pravo ravnovesje med pretiranim nadzorom dejavnosti preiskovalcev, ki so vendarle izkušeni strokovnjaki, ter pomanjkljivim usmerjanjem in upravljanjem zadev. Ključnega pomena je, da so preiskovalci dovolj motivirani in spodbujeni, da uporabijo svoje strokovno znanje in izkušnje za učinkovito izvajanje preiskav, hkrati pa je enako pomembno, da vodje enot učinkovito upravljajo zadeve. |
| --- | --- |

2.4

Nadzorni odbor tudi ugotavlja, da je treba najti pravo ravnovesje med pretiranim nadzorom dejavnosti preiskovalcev, ki so vendarle izkušeni strokovnjaki, ter pomanjkljivim usmerjanjem in upravljanjem zadev. Ključnega pomena je, da so preiskovalci dovolj motivirani in spodbujeni, da uporabijo svoje strokovno znanje in izkušnje za učinkovito izvajanje preiskav, hkrati pa je enako pomembno, da vodje enot učinkovito upravljajo zadeve.

| 2.5 | Urad OLAF preiskuje široko paleto zadev, od preprostih notranjih zadev, ki vključujejo enega ali dva potencialna „kršitelja“, osumljena goljufije ali finančnih nepravilnosti, na primer v zvezi z zahtevki za povračilo stroškov zdravljenja ali drugimi ugodnostmi, do zelo zapletenih zunanjih zadev, ki vključujejo poizvedbe v različnih jurisdikcijah. Po drugi strani je za vedno več kompleksnih zadev v zvezi s spremljanjem, pomočjo in usklajevanjem, ki ne zahtevajo preiskovalnega dela, potrebna dolgoročna udeležba, nad katero urad OLAF nima veliko nadzora. Zato ima vsaka zadeva različne zahteve glede sredstev, predvidenega trajanja preiskave in zneska, ki ga je mogoče izterjati. |
| --- | --- |

2.5

Urad OLAF preiskuje široko paleto zadev, od preprostih notranjih zadev, ki vključujejo enega ali dva potencialna „kršitelja“, osumljena goljufije ali finančnih nepravilnosti, na primer v zvezi z zahtevki za povračilo stroškov zdravljenja ali drugimi ugodnostmi, do zelo zapletenih zunanjih zadev, ki vključujejo poizvedbe v različnih jurisdikcijah. Po drugi strani je za vedno več kompleksnih zadev v zvezi s spremljanjem, pomočjo in usklajevanjem, ki ne zahtevajo preiskovalnega dela, potrebna dolgoročna udeležba, nad katero urad OLAF nima veliko nadzora. Zato ima vsaka zadeva različne zahteve glede sredstev, predvidenega trajanja preiskave in zneska, ki ga je mogoče izterjati.

| 2.6 | Preiskave, ki jih izvajata direktorata A in B se razlikujejo glede na področja, s katerimi se direktorata ukvarjata, zlasti ker vse notranje preiskave vodi direktorat A (enoti A.1 in A.2), preiskave v zvezi s carino in usklajevanjem pa izvaja direktorat B. |
| --- | --- |

2.6

Preiskave, ki jih izvajata direktorata A in B se razlikujejo glede na področja, s katerimi se direktorata ukvarjata, zlasti ker vse notranje preiskave vodi direktorat A (enoti A.1 in A.2), preiskave v zvezi s carino in usklajevanjem pa izvaja direktorat B.

| 2.7 | Nadzorni odbor bi rad zagotovil, da urad OLAF čim bolje uporablja omejena sredstva, ki so mu na voljo, ter vse preiskave izvede učinkovito in ob čim manjši porabi sredstev. Med drugimi so tudi viri zunaj nadzornega odbora na splošno izrazili zaskrbljenost, da nekatere preiskave trajajo predolgo (nadzorni organ je že ugotovil (1), da je bilo decembra 2008 več kot 78 % preiskav po devetih mesecih, odkar so se začele, še vedno v teku) in da povračila, zlasti kar zadeva izterjane zneske, niso zadostna oziroma ne izpričujejo učinkovitega izvajanja preiskav. Nadzorni odbor meni, da bi se lahko ob učinkovitem načrtovanju preiskav bolje osredotočili na cilje preiskave in skrajšanje njihovega trajanja ter se izognili ponavljanju misij. Namen tega preskusa je bil preveriti, ali urad OLAF načrtuje preiskave, če je načrtovanje, ki ga izvajajo direktorati in preiskovalne enote, skladno ter ali se razširjajo dobre prakse. |
| --- | --- |

2.7

Nadzorni odbor bi rad zagotovil, da urad OLAF čim bolje uporablja omejena sredstva, ki so mu na voljo, ter vse preiskave izvede učinkovito in ob čim manjši porabi sredstev. Med drugimi so tudi viri zunaj nadzornega odbora na splošno izrazili zaskrbljenost, da nekatere preiskave trajajo predolgo (nadzorni organ je že ugotovil (1), da je bilo decembra 2008 več kot 78 % preiskav po devetih mesecih, odkar so se začele, še vedno v teku) in da povračila, zlasti kar zadeva izterjane zneske, niso zadostna oziroma ne izpričujejo učinkovitega izvajanja preiskav. Nadzorni odbor meni, da bi se lahko ob učinkovitem načrtovanju preiskav bolje osredotočili na cilje preiskave in skrajšanje njihovega trajanja ter se izognili ponavljanju misij. Namen tega preskusa je bil preveriti, ali urad OLAF načrtuje preiskave, če je načrtovanje, ki ga izvajajo direktorati in preiskovalne enote, skladno ter ali se razširjajo dobre prakse.

| 2.8 | Z dobrim načrtovanjem lahko preiskovalci določijo obseg nameravanih poizvedb, določijo cilje, ki jih je treba doseči, ter pričakovano trajanje poizvedb. Da je lahko vodstvo ves čas obveščeno o doseženem napredku preiskave in da lahko čim bolje uporabi preiskovalno osebje, je ključnega pomena, da za vsakega člana preiskovalne ekipe vsak trenutek ve, kaj dela in kdaj bo z delom končal, da mu bo lahko dodelilo naslednjo zadolžitev. Z dobrim in ustreznim vodenjem znotraj urada OLAF je lahko vodstvo ves čas seznanjeno s potekom zadev, preiskovalci pa lahko usmerjajo svoje preiskave. |
| --- | --- |

2.8

Z dobrim načrtovanjem lahko preiskovalci določijo obseg nameravanih poizvedb, določijo cilje, ki jih je treba doseči, ter pričakovano trajanje poizvedb. Da je lahko vodstvo ves čas obveščeno o doseženem napredku preiskave in da lahko čim bolje uporabi preiskovalno osebje, je ključnega pomena, da za vsakega člana preiskovalne ekipe vsak trenutek ve, kaj dela in kdaj bo z delom končal, da mu bo lahko dodelilo naslednjo zadolžitev. Z dobrim in ustreznim vodenjem znotraj urada OLAF je lahko vodstvo ves čas seznanjeno s potekom zadev, preiskovalci pa lahko usmerjajo svoje preiskave.

| 2.9 | Cilji preiskav se morajo nanašati tudi na verjetne rezultate vsake posamezne zadeve. Pri ciljih zadev, ki se bodo verjetno odstopile v reševanje nacionalnim sodnim organom, je treba na primer upoštevati pravno svetovanje nacionalnih strokovnjakov direktorata C, pri ciljih zadev, kjer se načrtuje izterjava, pa je treba predvideti znesek, ki se bo verjetno terjal, in elemente, potrebne za to. To bo v pomoč članom enot C2 in C3 pri nadaljnjem delu. |
| --- | --- |

2.9

Cilji preiskav se morajo nanašati tudi na verjetne rezultate vsake posamezne zadeve. Pri ciljih zadev, ki se bodo verjetno odstopile v reševanje nacionalnim sodnim organom, je treba na primer upoštevati pravno svetovanje nacionalnih strokovnjakov direktorata C, pri ciljih zadev, kjer se načrtuje izterjava, pa je treba predvideti znesek, ki se bo verjetno terjal, in elemente, potrebne za to. To bo v pomoč članom enot C2 in C3 pri nadaljnjem delu.

| 2.10 | V posebnem poročilu št. 1/2005 je Evropsko računsko sodišče navedlo:






  „77. | Kar zadeva predhodno delo (ocenjevanje), so analize še vedno nepopolne. Enote za podporo (sodniki, nadaljnje ukrepanje, operativna analiza) so premalo sodelovale pri opredelitvi ciljev in načrtovanju strategije, ki se sprejme za vsako posamezno preiskavo. Izvršilni odbor ni dovolj vztrajal pri tem, da je potrebna jasna formulacija ciljev in pričakovanih rezultatov preiskav (glej odstavka 20 in 22).
  Nekateri preiskovalni akti morajo biti prepričljivejše utemeljeni, cilji, zastavljeni preiskovalcem za vsak posamezni primer, morajo biti pojasnjeni in treba je vztrajati pri izdelavi delovnih načrtov v podporo predlaganim odločitvam. V okviru izvršilnega odbora bi bilo treba predvideti manjše oddelke z uslužbenci, ki bi delali na primerih, ki imajo skupne značilnosti (3). Takšen pristop bi zmanjšal delovno obremenitev udeležencev pri pregledovanju datotek in spodbudil racionalnejšo in temeljitejšo analizo osnutkov odločitev. Poleg tega bi dovoljeval koordinirano spremljanje portfelja tekočih primerov in uvedbo sistema za določanje prednostnih nalog. Če bi se pojavila potreba, bi se pododdelki izvršilnega odbora združili in skupaj obravnavali načelne zadeve, ki so v interesu vseh služb. |
| --- | --- | --- |

2.10

V posebnem poročilu št. 1/2005 je Evropsko računsko sodišče navedlo:

„77.

Kar zadeva predhodno delo (ocenjevanje), so analize še vedno nepopolne. Enote za podporo (sodniki, nadaljnje ukrepanje, operativna analiza) so premalo sodelovale pri opredelitvi ciljev in načrtovanju strategije, ki se sprejme za vsako posamezno preiskavo. Izvršilni odbor ni dovolj vztrajal pri tem, da je potrebna jasna formulacija ciljev in pričakovanih rezultatov preiskav (glej odstavka 20 in 22).

Nekateri preiskovalni akti morajo biti prepričljivejše utemeljeni, cilji, zastavljeni preiskovalcem za vsak posamezni primer, morajo biti pojasnjeni in treba je vztrajati pri izdelavi delovnih načrtov v podporo predlaganim odločitvam. V okviru izvršilnega odbora bi bilo treba predvideti manjše oddelke z uslužbenci, ki bi delali na primerih, ki imajo skupne značilnosti (3). Takšen pristop bi zmanjšal delovno obremenitev udeležencev pri pregledovanju datotek in spodbudil racionalnejšo in temeljitejšo analizo osnutkov odločitev. Poleg tega bi dovoljeval koordinirano spremljanje portfelja tekočih primerov in uvedbo sistema za določanje prednostnih nalog. Če bi se pojavila potreba, bi se pododdelki izvršilnega odbora združili in skupaj obravnavali načelne zadeve, ki so v interesu vseh služb.

| 78. | Nadzor preiskav s strani vodstva urada je bil največkrat neprimeren (glej odstavke 28, 35 in 36). Trajanje preiskav ni bilo primerno nadzorovano (glej odstavek 24)
  Vodje enot morajo zagotoviti, da se prednostne naloge čim bolj spoštujejo, ter se zavedati dejanske delovne obremenitve preiskovalcev in jo nadzorovati. Med preiskavo mora imeti iskanje dokazov prednost pred primerjavo informacij, ki so že na voljo. S tega vidika mora urad bolje izkoristiti razpoložljiva sredstva (zaslišanja prič, obiske na kraju samem z namenom zbiranja dokumentov, operativne analize itd.).“ |
| --- | --- |

78.

Nadzor preiskav s strani vodstva urada je bil največkrat neprimeren (glej odstavke 28, 35 in 36). Trajanje preiskav ni bilo primerno nadzorovano (glej odstavek 24)

Vodje enot morajo zagotoviti, da se prednostne naloge čim bolj spoštujejo, ter se zavedati dejanske delovne obremenitve preiskovalcev in jo nadzorovati. Med preiskavo mora imeti iskanje dokazov prednost pred primerjavo informacij, ki so že na voljo. S tega vidika mora urad bolje izkoristiti razpoložljiva sredstva (zaslišanja prič, obiske na kraju samem z namenom zbiranja dokumentov, operativne analize itd.).“

| 2.11 | Nadzorni odbor je na potrebo po načrtovanju preiskav opozoril v svojem mnenju št. 2/2009 o devetmesečnih poročilih: | Dobro načrtovanje preiskav je ključnega pomena za uspešne in osredotočene preiskave. |
| --- | --- | --- |

2.11

Nadzorni odbor je na potrebo po načrtovanju preiskav opozoril v svojem mnenju št. 2/2009 o devetmesečnih poročilih:

Dobro načrtovanje preiskav je ključnega pomena za uspešne in osredotočene preiskave.

| | Preiskovalna ekipa bi morala na začetku prav vsake preiskave pripraviti podroben načrt preiskave in sicer tako temeljito, da bi lahko predvidela datum končne odločitve. Urad OLAF nima samo pravne obveznosti, da nadzornemu odboru navede „predvideni rok za dokončanje“, ampak je ta rok tudi bistveno orodje za upravljanje preiskav in izogibanje negativnim posledicam njihovega čezmernega trajanja. |
| --- | --- |

Preiskovalna ekipa bi morala na začetku prav vsake preiskave pripraviti podroben načrt preiskave in sicer tako temeljito, da bi lahko predvidela datum končne odločitve. Urad OLAF nima samo pravne obveznosti, da nadzornemu odboru navede „predvideni rok za dokončanje“, ampak je ta rok tudi bistveno orodje za upravljanje preiskav in izogibanje negativnim posledicam njihovega čezmernega trajanja.

| | Ta načrt bi moral zajemati vse predvidene preiskovalne korake in se navezovati na predhodni časovni razpored vsakega posameznega koraka. Načrt bi morali pripraviti v pisni obliki ter ga sistematično prilagati k spisom o primerih, kar bi pomagalo pri njegovem pregledovanju in preverjanju, če se preiskovalci srečajo z zahtevo po odložitvi ali pride do drugačnih zamud. |
| --- | --- |

Ta načrt bi moral zajemati vse predvidene preiskovalne korake in se navezovati na predhodni časovni razpored vsakega posameznega koraka. Načrt bi morali pripraviti v pisni obliki ter ga sistematično prilagati k spisom o primerih, kar bi pomagalo pri njegovem pregledovanju in preverjanju, če se preiskovalci srečajo z zahtevo po odložitvi ali pride do drugačnih zamud.

| | Vodstvo bi moralo načrte preiskav redno proučevati na ravni enote ter tako spremljati in po potrebi usmerjati njihov potek. |
| --- | --- |

Vodstvo bi moralo načrte preiskav redno proučevati na ravni enote ter tako spremljati in po potrebi usmerjati njihov potek.

V poročilu o svojih dejavnostih za obdobje 2008–2009 pa je nadzorni odbor navedel:

: Nadzorni odbor je odkril, da spremljanje in nadzor nad dnevnim upravljanjem preiskav nista zadostna, zato mora urad OLAF to pomanjkljivost odpraviti. Za vsako uvedeno preiskavo je treba pripraviti podroben načrt z dogovorjenimi časovnimi okviri ali roki in jih določiti za vse faze preiskovalnega cikla, tudi za pripravo ocen in spremljanje dejavnosti, ter določiti sistem za presojo rezultatov na podlagi ključnih kazalnikov uspešnosti.

3.   Sedanja praksa

| 3.1 | Operativni priročnik urada OLAF preiskovalcem zagotavlja smernice za začetni delovni načrt, ki ga je treba za zadevo . | 3.2.2.2 (7)
  Predlogi začetnega delovnega načrta



  V tem oddelku je treba opredeliti obseg in glavne preiskovalne ukrepe, kolikor jih je v tej fazi postopka mogoče predvideti. Navesti je treba naslednje elemente za informiranje izvršilnega odbora o glavnih vidikih preiskave:







  — | podatke, informacije in dokumente, ki jih je treba pridobiti, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

Operativni priročnik urada OLAF preiskovalcem zagotavlja smernice za začetni delovni načrt, ki ga je treba za zadevo .

3.2.2.2 (7)
  Predlogi začetnega delovnega načrta

V tem oddelku je treba opredeliti obseg in glavne preiskovalne ukrepe, kolikor jih je v tej fazi postopka mogoče predvideti. Navesti je treba naslednje elemente za informiranje izvršilnega odbora o glavnih vidikih preiskave:

—

podatke, informacije in dokumente, ki jih je treba pridobiti,

| — | druge informacije, ki jih je treba pridobiti, in njihove vire, |
| --- | --- |

—

druge informacije, ki jih je treba pridobiti, in njihove vire,

| — | preiskovalne dejavnosti, ki se bodo izvajale, |
| --- | --- |

—

preiskovalne dejavnosti, ki se bodo izvajale,

| — | stroške in koristi načrtovanih ukrepov. |
| --- | --- |

—

stroške in koristi načrtovanih ukrepov.

Oseba, odgovorna za zadevo, mora skupaj z uradnikom za obveščevalno področje načrtovati in opredeliti obseg obveščevalnih in tehničnih zahtev ter zahtev računalniške forenzike, predvidenih za preiskovalno fazo obravnavane zadeve ...

| | 3.2.2.2 (9)
  Revizija začetnega delovnega načrta



  Vsako revizijo delovnega načrta je treba zabeležiti. |
| --- | --- |

3.2.2.2 (9)
  Revizija začetnega delovnega načrta

Vsako revizijo delovnega načrta je treba zabeležiti.

3.3.6.4   
  Posredovanje informacij nadzornemu odboru urada OLAF...

(2)   
  Obvezne informacije, ki jih je treba posredovati nadzornemu odboru

(a)   
  Devetmesečno poročilo

Člen 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999 določa, da v primeru, da preiskava traja več kakor devet mesecev, generalni direktor obvesti nadzorni odbor o razlogih, zaradi katerih še ni bilo mogoče končati preiskave, in o pričakovanem roku njenega zaključka. To poročilo služi tudi kot orodje za nadzor in se po potrebi nanaša na (poudarek je naš), ki vključuje vse predvidene preiskovalne korake in po potrebi časovni razpored vsakega posameznega koraka. Delo, ki ga izvajajo zunanji izvajalci, mora biti v poročilu jasno navedeno...

| 3.2 | Priročnik drugače ne omenja več delovnega načrta, prav tako pa tudi ne popolnega načrta preiskave za uporabo na poznejši stopnji. Namen začetnega delovnega načrta, ki se pripravi v ocenjevalni fazi je, da se izvršilnemu odboru zagotovi pokazatelj, da je preiskovalec, zadolžen za oceno, že proučil, kako bi bilo treba izvesti preiskavo. Na splošno bi ta vključevala najočitnejše naloge, ki se pokažejo ob analizi dejstev v okviru ocenjevanja. |
| --- | --- |

3.2

Priročnik drugače ne omenja več delovnega načrta, prav tako pa tudi ne popolnega načrta preiskave za uporabo na poznejši stopnji. Namen začetnega delovnega načrta, ki se pripravi v ocenjevalni fazi je, da se izvršilnemu odboru zagotovi pokazatelj, da je preiskovalec, zadolžen za oceno, že proučil, kako bi bilo treba izvesti preiskavo. Na splošno bi ta vključevala najočitnejše naloge, ki se pokažejo ob analizi dejstev v okviru ocenjevanja.

| 3.3 | Pri pregledu spisov (odstavek 1.2 zgoraj) je nadzorni odbor ugotovil, da začetni delovni načrti nimajo vseh, nekateri pa skoraj nobene od značilnosti, ki so priporočene v odstavku 3.2.2.2 (7) priročnika. |
| --- | --- |

3.3

Pri pregledu spisov (odstavek 1.2 zgoraj) je nadzorni odbor ugotovil, da začetni delovni načrti nimajo vseh, nekateri pa skoraj nobene od značilnosti, ki so priporočene v odstavku 3.2.2.2 (7) priročnika.

| 3.4 | Nadzorni odbor bi od odgovornih preiskovalcev pričakoval, da bodo ob začetku preiskave v posvetovanju s svojo vodjo enote pripravili popoln načrt preiskave, v katerem bodo opredeljeni vsi elementi iz odstavka 2.4 zgoraj ter odstavkov 6.8 in 6.9 spodaj. |
| --- | --- |

3.4

Nadzorni odbor bi od odgovornih preiskovalcev pričakoval, da bodo ob začetku preiskave v posvetovanju s svojo vodjo enote pripravili popoln načrt preiskave, v katerem bodo opredeljeni vsi elementi iz odstavka 2.4 zgoraj ter odstavkov 6.8 in 6.9 spodaj.

| 3.5 | Pri pripravi tega mnenja smo se posvetovali z direktorji direktoratov A in B ter vodji enot (A1, A2, in A4, B2 in B3) teh direktoratov, kakšne so njihove izkušnje s pripravo začetnih delovnih načrtov in načrtovanjem preiskav. Kot kaže, ni usklajene prakse ali zapisanih smernic (razen zgoraj omenjenega priročnika), ki bi veljale za vse preiskovalne enote ali oba direktorata. |
| --- | --- |

3.5

Pri pripravi tega mnenja smo se posvetovali z direktorji direktoratov A in B ter vodji enot (A1, A2, in A4, B2 in B3) teh direktoratov, kakšne so njihove izkušnje s pripravo začetnih delovnih načrtov in načrtovanjem preiskav. Kot kaže, ni usklajene prakse ali zapisanih smernic (razen zgoraj omenjenega priročnika), ki bi veljale za vse preiskovalne enote ali oba direktorata.

| 3.6 | Očitne dobre prakse – nekatere vodje enot so pripravili preglednice z razporedom delovnega časa (predvsem v direktoratu B), pripravljala in redno pregledovala pa so se tudi četrtletna poročila o preiskavah (znova v direktoratu B) – se v direktoratu A niso dosledno uporabljale. |
| --- | --- |

3.6

Očitne dobre prakse – nekatere vodje enot so pripravili preglednice z razporedom delovnega časa (predvsem v direktoratu B), pripravljala in redno pregledovala pa so se tudi četrtletna poročila o preiskavah (znova v direktoratu B) – se v direktoratu A niso dosledno uporabljale.

| 3.7 | V obeh direktoratih na splošno ni bilo storjenega dovolj za sporočanje in razširjanje dobrih praks ter njihovo nadaljnjo uporabo. |
| --- | --- |

3.7

V obeh direktoratih na splošno ni bilo storjenega dovolj za sporočanje in razširjanje dobrih praks ter njihovo nadaljnjo uporabo.

| 3.8 | Sistem za razporejanje delovnega časa se kot kaže ne uporablja pogosto, če sploh; razlog zato je, da podatki iz sistema veljajo za zgodovinske (nanašajo se na pretekle dogodke), in se kot taki ne zdijo uporabni za upravljanje zadev. |
| --- | --- |

3.8

Sistem za razporejanje delovnega časa se kot kaže ne uporablja pogosto, če sploh; razlog zato je, da podatki iz sistema veljajo za zgodovinske (nanašajo se na pretekle dogodke), in se kot taki ne zdijo uporabni za upravljanje zadev.

| 3.9 | Pregledali smo veliko mednarodnih primerov dobrih praks pri pripravi in uporabi načrtov preiskav (na primer Urada ZN za hude prevare (Serious Fraud Office), Oddelka za gospodarski kriminal (Economic Crime Department) policije mesta London in drugih). |
| --- | --- |

3.9

Pregledali smo veliko mednarodnih primerov dobrih praks pri pripravi in uporabi načrtov preiskav (na primer Urada ZN za hude prevare (Serious Fraud Office), Oddelka za gospodarski kriminal (Economic Crime Department) policije mesta London in drugih).

4.   Mnenja vodij enot

| 4.1 | Pri posvetovanjih z vodji enot direktoratov A in B se je izkazalo, da so imeli vodje enot (zlasti vodji enot B2 in B3) direktorata B strog nadzor nad ukrepi in nalogami, dodeljenimi njihovim preiskovalcem, in so lahko takoj ugotovili, katere zaposlene lahko uporabijo za naslednjo zadolžitev, kateri pa bodo še nekaj časa zaposleni z določeno zadevo. To so potrdila četrtletna poročila, ki jih mora pripraviti vsak preiskovalec in o njih razpravljati z ustreznim vodjo oddelka direktorata B. Ta poročila na kratko povzemajo trenutno stanje preiskave, ukrepe, sprejete v predhodnem četrtletju, ukrepe, predvidene za naslednje četrtletje, ter novo oceno glede datuma zaključka preiskave. |
| --- | --- |

4.1

Pri posvetovanjih z vodji enot direktoratov A in B se je izkazalo, da so imeli vodje enot (zlasti vodji enot B2 in B3) direktorata B strog nadzor nad ukrepi in nalogami, dodeljenimi njihovim preiskovalcem, in so lahko takoj ugotovili, katere zaposlene lahko uporabijo za naslednjo zadolžitev, kateri pa bodo še nekaj časa zaposleni z določeno zadevo. To so potrdila četrtletna poročila, ki jih mora pripraviti vsak preiskovalec in o njih razpravljati z ustreznim vodjo oddelka direktorata B. Ta poročila na kratko povzemajo trenutno stanje preiskave, ukrepe, sprejete v predhodnem četrtletju, ukrepe, predvidene za naslednje četrtletje, ter novo oceno glede datuma zaključka preiskave.

| 4.2 | Nasprotno pa nadzorni odbor v direktoratu A na podlagi proučenih zgodovinski spisov ni našel veliko pisnih dokazov o tem, da so se preiskave v preteklosti sploh načrtovale. |
| --- | --- |

4.2

Nasprotno pa nadzorni odbor v direktoratu A na podlagi proučenih zgodovinski spisov ni našel veliko pisnih dokazov o tem, da so se preiskave v preteklosti sploh načrtovale.

| 4.3 | Direktor direktorata A je nedavno (junija 2010) za svoje zaposlene izdal „akcijsko točko 13“, v kateri je poudaril potrebo po občutnem izboljšanju načrtovanja preiskav in časovnih razporedov pri zadevah, s katerimi se direktorat ukvarja. V skladu s to točko morajo vsa ocenjevalna poročila, v katerih se predlaga začetek notranje ali zunanje preiskave, vsebovati podroben, dosleden in celovit delovni načrt, vsak poseben ukrep pa je treba opisati ter pojasniti, kaj se od njega pričakuje. V nadaljevanju navaja, da je treba po začetku preiskave v skladu z odobritvijo izvršilnega odbora pripraviti delovni načrt, ki bo za vsak poseben preiskovalni ukrep določal časovni razpored. Ta načrt bodo podpisali odgovorni preiskovalec, vodja enote in predstavniki drugih enot, ki bodo sodelovale pri zadevi. |
| --- | --- |

4.3

Direktor direktorata A je nedavno (junija 2010) za svoje zaposlene izdal „akcijsko točko 13“, v kateri je poudaril potrebo po občutnem izboljšanju načrtovanja preiskav in časovnih razporedov pri zadevah, s katerimi se direktorat ukvarja. V skladu s to točko morajo vsa ocenjevalna poročila, v katerih se predlaga začetek notranje ali zunanje preiskave, vsebovati podroben, dosleden in celovit delovni načrt, vsak poseben ukrep pa je treba opisati ter pojasniti, kaj se od njega pričakuje. V nadaljevanju navaja, da je treba po začetku preiskave v skladu z odobritvijo izvršilnega odbora pripraviti delovni načrt, ki bo za vsak poseben preiskovalni ukrep določal časovni razpored. Ta načrt bodo podpisali odgovorni preiskovalec, vodja enote in predstavniki drugih enot, ki bodo sodelovale pri zadevi.

| 4.4 | Akcijska točka se dotika tudi tega, da je treba izvesti analizo stroškov in koristi, če se načrtujejo misije zunaj EU, ter določa, da morajo biti te misije omejene zgolj na potrebe preiskave in da se je treba izogniti ponavljanju misij, razen če pride do novih spoznanj, zaradi katerih je treba misijo ponovno opraviti. |
| --- | --- |

4.4

Akcijska točka se dotika tudi tega, da je treba izvesti analizo stroškov in koristi, če se načrtujejo misije zunaj EU, ter določa, da morajo biti te misije omejene zgolj na potrebe preiskave in da se je treba izogniti ponavljanju misij, razen če pride do novih spoznanj, zaradi katerih je treba misijo ponovno opraviti.

5.   Analiza spisov

| 5.1 | Za analizo je bilo naključno izbranih 40 zadev direktoratov A in B. Izkazalo se je, da razen v enem primeru (glej odstavek 5.7 spodaj) pri zadevah obeh direktoratov niso bili pripravljeni formalni načrti preiskav. Skoraj vsi spisi (glej Prilogo) so vsebovali predloge začetnega delovnega načrta, kot ga določata odstavka 3.2.2.2(7) in (9) priročnika (glej odstavek 3.1 zgoraj). Kljub temu ni bilo zagotovljenih veliko informacij, ki jih določa priročnik, v nekaterih zadevah pa informacije sploh niso bile zagotovljene. Nekatere zadeve (glej Prilogo) so vsebovale le zelo kratke in nedoločne „predloge“, na primer:






  — | Začeti notranjo preiskavo. |
| --- | --- | --- |

5.1

Za analizo je bilo naključno izbranih 40 zadev direktoratov A in B. Izkazalo se je, da razen v enem primeru (glej odstavek 5.7 spodaj) pri zadevah obeh direktoratov niso bili pripravljeni formalni načrti preiskav. Skoraj vsi spisi (glej Prilogo) so vsebovali predloge začetnega delovnega načrta, kot ga določata odstavka 3.2.2.2(7) in (9) priročnika (glej odstavek 3.1 zgoraj). Kljub temu ni bilo zagotovljenih veliko informacij, ki jih določa priročnik, v nekaterih zadevah pa informacije sploh niso bile zagotovljene. Nekatere zadeve (glej Prilogo) so vsebovale le zelo kratke in nedoločne „predloge“, na primer:

—

Začeti notranjo preiskavo.

| — | Zaslišati (osumljenca) kot zainteresirano stran. Zatem se bo ocenilo, ali so upravičeni nadaljnji preiskovalni ukrepi in če so, kateri. |
| --- | --- |

—

Zaslišati (osumljenca) kot zainteresirano stran. Zatem se bo ocenilo, ali so upravičeni nadaljnji preiskovalni ukrepi in če so, kateri.

| 5.2 | Večina predlogov začetnega delovnega načrta je bila omejenih na „zaslišati X, zaslišati Y“, ne da bi bilo navedeno, kakšne dokaze naj bi dobili od teh prič ali kakšen naj bi bil namen zaslišanja. V nekaterih zadevah (glej zadeve št. 11, 23, 24, 25 in 26 v Prilogi) je ocenjevalec vključil besedilo „da se ugotovi...“, vendar so to bolj izjeme kot pravilo. |
| --- | --- |

5.2

Večina predlogov začetnega delovnega načrta je bila omejenih na „zaslišati X, zaslišati Y“, ne da bi bilo navedeno, kakšne dokaze naj bi dobili od teh prič ali kakšen naj bi bil namen zaslišanja. V nekaterih zadevah (glej zadeve št. 11, 23, 24, 25 in 26 v Prilogi) je ocenjevalec vključil besedilo „da se ugotovi...“, vendar so to bolj izjeme kot pravilo.

| 5.3 | Redko sta bila navedena tudi datum predvidenega zaključka poizvedb ali časovni okvir preiskave, ki pa sta se zdela naključna in nerealistična. V eni zadevi (glej zadevo št. 9 v Prilogi) je navedena ocena „dva preiskovalca/10 delovnih dni na osebo“, ki pa ni utemeljena; za zaključek zadeve je bilo dejansko potrebnih 10 mesecev. Ocen trajanja preiskave v začetnih ocenah zadev se sedaj večinoma ne navaja več. |
| --- | --- |

5.3

Redko sta bila navedena tudi datum predvidenega zaključka poizvedb ali časovni okvir preiskave, ki pa sta se zdela naključna in nerealistična. V eni zadevi (glej zadevo št. 9 v Prilogi) je navedena ocena „dva preiskovalca/10 delovnih dni na osebo“, ki pa ni utemeljena; za zaključek zadeve je bilo dejansko potrebnih 10 mesecev. Ocen trajanja preiskave v začetnih ocenah zadev se sedaj večinoma ne navaja več.

| 5.4 | Treba je omeniti, da ni bilo veliko informacij o tem, kako se začetni delovni načrti obravnavajo. V spisih ni bilo opomb ali opažanj vodstva ali izvršilnega odbora. To pomeni, da začetni delovni načrt ne služi svojemu namenu pri usmerjanju odločitev vodstva. Izpostaviti je treba, da so predlogi začetnega delovnega načrta, kot je določen v priročniku, namenjeni usmerjanju izvršilnega odbora pri ocenjevanju zadeve, v kateri odobri ali zavrne preiskavo urada OLAF, ne pa usmerjanju preiskave kot celote. |
| --- | --- |

5.4

Treba je omeniti, da ni bilo veliko informacij o tem, kako se začetni delovni načrti obravnavajo. V spisih ni bilo opomb ali opažanj vodstva ali izvršilnega odbora. To pomeni, da začetni delovni načrt ne služi svojemu namenu pri usmerjanju odločitev vodstva. Izpostaviti je treba, da so predlogi začetnega delovnega načrta, kot je določen v priročniku, namenjeni usmerjanju izvršilnega odbora pri ocenjevanju zadeve, v kateri odobri ali zavrne preiskavo urada OLAF, ne pa usmerjanju preiskave kot celote.

| 5.5 | Iz spisov je mogoče sklepati, da potem, ko izvršilni odbor odobri preiskavo v zadevi, ni nadaljnjih poskusov načrtovanja poteka preiskave. |
| --- | --- |

5.5

Iz spisov je mogoče sklepati, da potem, ko izvršilni odbor odobri preiskavo v zadevi, ni nadaljnjih poskusov načrtovanja poteka preiskave.

| 5.6 | V primeru zadev z zvezi s spremljanjem, pomočjo in usklajevanjem, kakršnih je večina zadev direktoratov B in nekaj zadev direktorata A, je jasno, da merila iz priročnika iz odstavkov 3.2.2.2(7) in (9) za izpolnjevanje obrazca ocene začetnih informacij niso ustrezna, zato v teh zadevah ni izražena negativna kritika zaradi neskladnosti s temi merili. |
| --- | --- |

5.6

V primeru zadev z zvezi s spremljanjem, pomočjo in usklajevanjem, kakršnih je večina zadev direktoratov B in nekaj zadev direktorata A, je jasno, da merila iz priročnika iz odstavkov 3.2.2.2(7) in (9) za izpolnjevanje obrazca ocene začetnih informacij niso ustrezna, zato v teh zadevah ni izražena negativna kritika zaradi neskladnosti s temi merili.

| 5.7 | Treba je omeniti, da nadzorni odbor v spisih posameznih zadev ni našel formalnih načrtov preiskav niti pri zadevah direktorata A niti zadevah direktorata B. Vendar pa se v direktoratu B vsake tri mesece pripravijo poročila o zadevah, da se vodje enot seznanijo z napredkom vsake preiskave. |
| --- | --- |

5.7

Treba je omeniti, da nadzorni odbor v spisih posameznih zadev ni našel formalnih načrtov preiskav niti pri zadevah direktorata A niti zadevah direktorata B. Vendar pa se v direktoratu B vsake tri mesece pripravijo poročila o zadevah, da se vodje enot seznanijo z napredkom vsake preiskave.

| 5.8 | Edina izjema, ko je bil v spis vključen model načrta preiskave, je zadeva št. 41 iz Priloge. Ta zadeva bi lahko služila kot model za druge spise: vsebuje vse podrobnosti o obtožbah, cilj preiskave, realističen časovni okvir in konstruktiven začetni delovni načrt, v katerem so podrobno opredeljeni preiskovalni ukrepi, ki se bodo izvajali. Ta delovni načrt je bil tekom preiskave ustrezno posodobljen z opombami o tem, katere naloge so bile dokončane in katere zadolžitve je bilo treba še izvesti, dodane pa so bile tudi nove naloge. Čeprav je dokument naslovljen „Delovni načrt“, je dejansko popoln načrt preiskave točno takega tipa, kot bi moral biti po mnenju nadzornega odbora vključen v vsako zadevo. |
| --- | --- |

5.8

Edina izjema, ko je bil v spis vključen model načrta preiskave, je zadeva št. 41 iz Priloge. Ta zadeva bi lahko služila kot model za druge spise: vsebuje vse podrobnosti o obtožbah, cilj preiskave, realističen časovni okvir in konstruktiven začetni delovni načrt, v katerem so podrobno opredeljeni preiskovalni ukrepi, ki se bodo izvajali. Ta delovni načrt je bil tekom preiskave ustrezno posodobljen z opombami o tem, katere naloge so bile dokončane in katere zadolžitve je bilo treba še izvesti, dodane pa so bile tudi nove naloge. Čeprav je dokument naslovljen „Delovni načrt“, je dejansko popoln načrt preiskave točno takega tipa, kot bi moral biti po mnenju nadzornega odbora vključen v vsako zadevo.

| 5.9 | Treba je poudariti, da nadzorni odbor sicer ni našel dokumentiranih načrtov preiskav, razen v primeru iz odstavka 5.7 zgoraj, vendar pa to ne pomeni, da preiskave v vseh zadevah niso bile izvedene dosledno in temeljito: v velikem številu zadev je očitno, da so bile preiskave zadev temeljite in da so dale rezultate. Nadzorni odbor kljub temu meni, da bi bilo za časovni okvir in osredotočenost vseh preiskav koristno, da se preiskave aktivno načrtujejo in da se delovni načrti med samo preiskavo posodabljajo. |
| --- | --- |

5.9

Treba je poudariti, da nadzorni odbor sicer ni našel dokumentiranih načrtov preiskav, razen v primeru iz odstavka 5.7 zgoraj, vendar pa to ne pomeni, da preiskave v vseh zadevah niso bile izvedene dosledno in temeljito: v velikem številu zadev je očitno, da so bile preiskave zadev temeljite in da so dale rezultate. Nadzorni odbor kljub temu meni, da bi bilo za časovni okvir in osredotočenost vseh preiskav koristno, da se preiskave aktivno načrtujejo in da se delovni načrti med samo preiskavo posodabljajo.

| 5.10 | Nadzorni odbor ugotavlja, da bi večino v tem mnenju izraženih pomislekov odpravili, če bi urad OLAF sprejel in izvajal protokol iz akcijske točke 13, izdane enotam v direktoratu A, kot je navedena v odstavkih 4.3 in 4.4 zgoraj. Nadzorni odbor upa, da bo ta določba vključena v priročnik kot obvezen postopek, če se bo v skladu s pričakovanji izkazala za koristno v praksi. O tem bo odločil generalni direktor. |
| --- | --- |

5.10

Nadzorni odbor ugotavlja, da bi večino v tem mnenju izraženih pomislekov odpravili, če bi urad OLAF sprejel in izvajal protokol iz akcijske točke 13, izdane enotam v direktoratu A, kot je navedena v odstavkih 4.3 in 4.4 zgoraj. Nadzorni odbor upa, da bo ta določba vključena v priročnik kot obvezen postopek, če se bo v skladu s pričakovanji izkazala za koristno v praksi. O tem bo odločil generalni direktor.

6.   Priporočila

| 6.1 | Nadzorni odbor priporoča, da se v operativnih direktoratih sprejme dosleden ali celo enoten pristop k strateškemu načrtovanju zadev. |
| --- | --- |

6.1

Nadzorni odbor priporoča, da se v operativnih direktoratih sprejme dosleden ali celo enoten pristop k strateškemu načrtovanju zadev.

| 6.2 | Nadzorni odbor uradu OLAF priporoča, da prouči, katere informacije potrebuje za začetno oceno zadeve, da se izvršnemu odboru omogoči utemeljena odločitev glede tega, ali se zadeva sprejme. To mora biti razvidno tudi iz obrazca. Sedaj o izpolnjevanju obrazca odločajo posamezni ocenjevalci in vodje enot, sam obrazec pa ni skladen z merili iz priročnika, zlasti ker ga izvršilni odbor ne uporablja učinkovito. |
| --- | --- |

6.2

Nadzorni odbor uradu OLAF priporoča, da prouči, katere informacije potrebuje za začetno oceno zadeve, da se izvršnemu odboru omogoči utemeljena odločitev glede tega, ali se zadeva sprejme. To mora biti razvidno tudi iz obrazca. Sedaj o izpolnjevanju obrazca odločajo posamezni ocenjevalci in vodje enot, sam obrazec pa ni skladen z merili iz priročnika, zlasti ker ga izvršilni odbor ne uporablja učinkovito.

| 6.3 | Nadzorni odbor priporoča, da izvršilni odbor podrobneje in pazljiveje prouči začetni delovni načrt in da konstruktivne predloge, ki bodo lahko koristni na poznejši stopnji preiskave. |
| --- | --- |

6.3

Nadzorni odbor priporoča, da izvršilni odbor podrobneje in pazljiveje prouči začetni delovni načrt in da konstruktivne predloge, ki bodo lahko koristni na poznejši stopnji preiskave.

| 6.4 | Urad OLAF mora na splošno proučiti sprejetje dvostopenjskega pristopa v načrtovanju preiskav – začetno ocenjevalno fazo in veliko podrobnejši načrt po začetku preiskave. |
| --- | --- |

6.4

Urad OLAF mora na splošno proučiti sprejetje dvostopenjskega pristopa v načrtovanju preiskav – začetno ocenjevalno fazo in veliko podrobnejši načrt po začetku preiskave.

| 6.5 | Nadzorni odbor priporoča, da urad OLAF pripravi predlogo za načrt preiskave. Čeprav ima vsaka preiskava drugačne značilnosti, pa je dovolj skupnih vidikov, ki bi morali biti vključeni v vsak načrt preiskave. Ti bodo v ocenjevalni fazi drugačni kot po začetku preiskave. V ocenjevalni fazi se upoštevajo naslednje značilnosti:






  (i) | Cilji in obseg preiskave:






  — | Katera domnevna goljufija/nepravilnost se preiskuje? |
| --- | --- | --- | --- |

6.5

Nadzorni odbor priporoča, da urad OLAF pripravi predlogo za načrt preiskave. Čeprav ima vsaka preiskava drugačne značilnosti, pa je dovolj skupnih vidikov, ki bi morali biti vključeni v vsak načrt preiskave. Ti bodo v ocenjevalni fazi drugačni kot po začetku preiskave. V ocenjevalni fazi se upoštevajo naslednje značilnosti:

(i)

Cilji in obseg preiskave:

—

Katera domnevna goljufija/nepravilnost se preiskuje?

| — | Ali je kazenske, disciplinske ali upravne narave? |
| --- | --- |

—

Ali je kazenske, disciplinske ali upravne narave?

| — | Kakšne vrste dokazov bodo potrebne za utemeljitev oziroma ovržbo suma? |
| --- | --- |

—

Kakšne vrste dokazov bodo potrebne za utemeljitev oziroma ovržbo suma?

| — | Kje se bo verjetno našlo dokaze? |
| --- | --- |

—

Kje se bo verjetno našlo dokaze?

| (ii) | Za kakšno vsoto denarja gre oziroma kakšna vsota denarja naj bi se izterjala? Kakšni pisni dokazi (in morebitne omejitve) so potrebni? |
| --- | --- |

(ii)

Za kakšno vsoto denarja gre oziroma kakšna vsota denarja naj bi se izterjala? Kakšni pisni dokazi (in morebitne omejitve) so potrebni?

| (iii) | Koliko preiskovalcev, uradnikov za obveščevalno področje in pravnih svetovalcev naj bi sodelovalo v preiskavi? |
| --- | --- |

(iii)

Koliko preiskovalcev, uradnikov za obveščevalno področje in pravnih svetovalcev naj bi sodelovalo v preiskavi?

| (iv) | Verjeten okvir za preiskave. Če se bo zadeva verjetno odstopila v reševanje nacionalnim sodnim organom, je treba upoštevati, da so lahko v nacionalni zakonodaji določeni roki, zaradi katerih lahko preiskava zastara. |
| --- | --- |

(iv)

Verjeten okvir za preiskave. Če se bo zadeva verjetno odstopila v reševanje nacionalnim sodnim organom, je treba upoštevati, da so lahko v nacionalni zakonodaji določeni roki, zaradi katerih lahko preiskava zastara.

| 6.6 | Nadzorni odbor priporoča, da se načrt preiskave ponovno pregleda, ko izvršilni odbor sprejme odločitev o začetku preiskave. Načrt preiskave bo za vsako fazo preiskave verjetno vseboval veliko natančneje določene naloge in časovne okvire ter verjetne stroške in predlagane dejavnosti. |
| --- | --- |

6.6

Nadzorni odbor priporoča, da se načrt preiskave ponovno pregleda, ko izvršilni odbor sprejme odločitev o začetku preiskave. Načrt preiskave bo za vsako fazo preiskave verjetno vseboval veliko natančneje določene naloge in časovne okvire ter verjetne stroške in predlagane dejavnosti.

| 6.7 | Če se vključijo tudi misije, je potrebna temeljita presoja že v načrtovalni fazi, da se zagotovi čim učinkovitejša poraba sredstev Unije. Poleg tega je treba pri pripravi načrta preiskave upoštevati tudi zadeve, ki bodo obravnavane prednostno, in razpoložljiva sredstva. |
| --- | --- |

6.7

Če se vključijo tudi misije, je potrebna temeljita presoja že v načrtovalni fazi, da se zagotovi čim učinkovitejša poraba sredstev Unije. Poleg tega je treba pri pripravi načrta preiskave upoštevati tudi zadeve, ki bodo obravnavane prednostno, in razpoložljiva sredstva.

| 6.8 | Poudariti je treba, da je načrt preiskave dokument, ki ga je treba redno pregledovati, če so potrebne spremembe zaradi poteka same preiskave. Preiskovalcu, vodji enote in direktorju bo iz načrta jasno razvidno, ali zadeva dobro poteka ali je pričakovati težave. Iz dobrega načrta preiskave lahko vodja enote takoj razbere:






  — | katero stopnjo je preiskava dosegla, |
| --- | --- | --- |

6.8

Poudariti je treba, da je načrt preiskave dokument, ki ga je treba redno pregledovati, če so potrebne spremembe zaradi poteka same preiskave. Preiskovalcu, vodji enote in direktorju bo iz načrta jasno razvidno, ali zadeva dobro poteka ali je pričakovati težave. Iz dobrega načrta preiskave lahko vodja enote takoj razbere:

—

katero stopnjo je preiskava dosegla,

| — | ali se upoštevajo roki, |
| --- | --- |

—

ali se upoštevajo roki,

| — | ali je treba v primeru novih prednostnih nalog prilagoditi roke, |
| --- | --- |

—

ali je treba v primeru novih prednostnih nalog prilagoditi roke,

| — | ali so vsi preiskovalci izvedli načrtovane naloge, |
| --- | --- |

—

ali so vsi preiskovalci izvedli načrtovane naloge,

| — | ali imajo vsi preiskovalci načrtovane naloge za prihodnje tedne. |
| --- | --- |

—

ali imajo vsi preiskovalci načrtovane naloge za prihodnje tedne.

| 6.9 | Nadzorni odbor upa, da bo pred koncem svojega mandata ocenil, ali urad OLAF izvaja ta priporočila v zvezi z načrtovanjem preiskav in v kolikšnem obsegu. |
| --- | --- |

6.9

Nadzorni odbor upa, da bo pred koncem svojega mandata ocenil, ali urad OLAF izvaja ta priporočila v zvezi z načrtovanjem preiskav in v kolikšnem obsegu.

---

(1)  Mnenje št. 2/2009.

1

---

PRILOGA 6

MNENJE št. 5/2010

Spoštovanje temeljnih pravic in uporaba postopkovnih jamstev v preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam

Bruselj, 29. novembra 2010

VSEBINA

| 1. | Uvod |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Cilj mnenja in metoda |
| --- | --- |

1.1

| 2. | Splošna načela, ki jih mora upoštevati urad OLAF |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Zahteva po nepristranskosti pri vodenju preiskav |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Razumno trajanje preiskav |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zaupnost preiskave |
| --- | --- |

2.3

| 3. | Postopkovna jamstva |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Notranje preiskave |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Začetek preiskave |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.1.1 | Pravica zadevne osebe, da je obveščena o osebni vpletenosti v preiskavo |
| --- | --- |

3.1.1.1

| 3.1.2 | Postopek preiskave |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.2.1 | Obveznost pooblaščanja uslužbencev urada OLAF |
| --- | --- |

3.1.2.1

| 3.1.2.2 | Pravica zadevne osebe, da izrazi svoja stališča o vseh dejstvih, ki se nanašajo nanjo |
| --- | --- |

3.1.2.2

| 3.1.2.3 | Pravica do izražanja svojih stališč v uradnem jeziku po svoji izbiri |
| --- | --- |

3.1.2.3

| 3.1.2.4 | Pravica do pomoči osebe po lastni izbiri |
| --- | --- |

3.1.2.4

| 3.1.2.5 | Pravica osebe, da ne obdolži same sebe |
| --- | --- |

3.1.2.5

| 3.1.2.6 | Pravica do varstva osebnih podatkov |
| --- | --- |

3.1.2.6

| 3.1.2.7 | Pravica do dostopa do dokumentov o preiskavi in/ali končnega poročila |
| --- | --- |

3.1.2.7

| 3.1.3 | Konec preiskave |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.3.1 | Obveznost, da se v ugotovitvah ob koncu preiskave omenijo stališča zadevne osebe |
| --- | --- |

3.1.3.1

| 3.1.3.2 | Pravica zadevne osebe, da je obveščena o koncu preiskave |
| --- | --- |

3.1.3.2

| 3.2 | Zunanje preiskave |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Začetek preiskave |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.1.1 | Obveščanje zadevne osebe |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.2 | Postopek preiskave |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.2.1 | Obveznost pooblaščanja uslužbencev urada OLAF |
| --- | --- |

3.2.2.1

| 3.2.2.2 | Pravica zadevne osebe, da izrazi svoja stališča o vseh dejstvih, ki se nanašajo nanjo |
| --- | --- |

3.2.2.2

| 3.2.2.3 | Pravica do izražanja svojih stališč v uradnem jeziku po svoji izbiri |
| --- | --- |

3.2.2.3

| 3.2.2.4 | Pravica do pomoči osebe po lastni izbiri in zaupnost korespondence med stranko in odvetnikom |
| --- | --- |

3.2.2.4

| 3.2.2.5 | Pravica osebe, da ne obdolži same sebe |
| --- | --- |

3.2.2.5

| 3.2.3 | Konec preiskave |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.3.1 | Možnost biti obveščen o koncu preiskave |
| --- | --- |

3.2.3.1

PRILOGA

1.   UVOD

| 1. | Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ima velika pooblastila na področju vodenja upravnih preiskav, da bi se uspešno boril proti goljufijam, korupciji in kakršnemu koli drugemu nezakonitemu ravnanju, ki škoduje finančnim interesom EU. Izvajanje teh pooblastil je podrejeno predvsem spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin (1). S tem ko je Listina o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) z Lizbonsko pogodbo postala zavezujoča, se je ta obveznost še okrepila. Upoštevati je treba tudi pravila prava Skupnosti in zlasti Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije. |
| --- | --- |

1.

Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ima velika pooblastila na področju vodenja upravnih preiskav, da bi se uspešno boril proti goljufijam, korupciji in kakršnemu koli drugemu nezakonitemu ravnanju, ki škoduje finančnim interesom EU. Izvajanje teh pooblastil je podrejeno predvsem spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin (1). S tem ko je Listina o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) z Lizbonsko pogodbo postala zavezujoča, se je ta obveznost še okrepila. Upoštevati je treba tudi pravila prava Skupnosti in zlasti Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije.

| 2. | Nadzorni odbor opozarja na posebnosti urada OLAF, ki je preiskovalna služba; njegova dejavnost spada predvsem v upravni okvir, v njegovi pristojnosti pa je tudi, da po potrebi začne sodne, finančne ali disciplinske postopke, v katerih je treba v celoti spoštovati jamstva temeljnih pravic. Zato so bila nekatera preiskovalna dejanja urada OLAF v sodni praksi Skupnosti opredeljena kot pripravljalna dejanja brez škodljivih posledic, zato jih ni mogoče razglasiti za nična (2). Vendar bi lahko kršitve postopkovnih pravil med pripravljalnimi preiskavami povzročile nezakonitost končne odločitve, sprejete na podlagi preiskav urada OLAF (3). Poleg tega bi lahko povzročile prevzemanje odgovornosti v imenu Komisije. |
| --- | --- |

2.

Nadzorni odbor opozarja na posebnosti urada OLAF, ki je preiskovalna služba; njegova dejavnost spada predvsem v upravni okvir, v njegovi pristojnosti pa je tudi, da po potrebi začne sodne, finančne ali disciplinske postopke, v katerih je treba v celoti spoštovati jamstva temeljnih pravic. Zato so bila nekatera preiskovalna dejanja urada OLAF v sodni praksi Skupnosti opredeljena kot pripravljalna dejanja brez škodljivih posledic, zato jih ni mogoče razglasiti za nična (2). Vendar bi lahko kršitve postopkovnih pravil med pripravljalnimi preiskavami povzročile nezakonitost končne odločitve, sprejete na podlagi preiskav urada OLAF (3). Poleg tega bi lahko povzročile prevzemanje odgovornosti v imenu Komisije.

| 3. | Zato je spoštovanje postopkovnih jamstev v upravni fazi preiskave urada OLAF ključno. Nadzorni odbor poleg tega meni, da sta učinkovitost in uspešnost dejavnosti urada OLAF neposredno odvisni od spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev. To je pomembno tudi za ugled urada OLAF. Če bi se dvomilo o verodostojnosti urada, bi bil bolj dovzeten za pritiske in napade na svojo neodvisnost. |
| --- | --- |

3.

Zato je spoštovanje postopkovnih jamstev v upravni fazi preiskave urada OLAF ključno. Nadzorni odbor poleg tega meni, da sta učinkovitost in uspešnost dejavnosti urada OLAF neposredno odvisni od spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev. To je pomembno tudi za ugled urada OLAF. Če bi se dvomilo o verodostojnosti urada, bi bil bolj dovzeten za pritiske in napade na svojo neodvisnost.

1.1   
  Cilj mnenja in metoda

| 4. | Nadzorni odbor je stalno poudarjal potrebo po postopkovnih pravilih, ki bi bila dovolj natančno določena in prilagojena različnim fazam preiskave. Upoštevanje zbirke jasnih pravil namreč zagotavlja kakovost, učinkovitost, preglednost in neodvisnost preiskav ter spoštovanje zakonitosti in pravne varnosti. |
| --- | --- |

4.

Nadzorni odbor je stalno poudarjal potrebo po postopkovnih pravilih, ki bi bila dovolj natančno določena in prilagojena različnim fazam preiskave. Upoštevanje zbirke jasnih pravil namreč zagotavlja kakovost, učinkovitost, preglednost in neodvisnost preiskav ter spoštovanje zakonitosti in pravne varnosti.

| 5. | Ta pravila so delno navedena v sedanji zakonodaji in navodilih v Priročniku za operativne postopke urada OLAF (v nadaljnjem besedilu: Priročnik). Vendar ostajajo načela, ki se uporabljajo, razpršena (uredba (ES) št. 1073/1999 in (ES, Euratom) št. 2185/96, Medinstitucionalni sporazum, Kadrovski predpisi za uradnike itd.), zato je potrebna pojasnitev. Nadzorni odbor v zvezi s tem meni, da je zelo pomembno, da je reforma Uredbe (ES) št. 1073/1999 priložnost za pravno pojasnitev pooblastil urada OLAF (4). Nadzorni odbor želi, da bi to mnenje prispevalo k tej razpravi. |
| --- | --- |

5.

Ta pravila so delno navedena v sedanji zakonodaji in navodilih v Priročniku za operativne postopke urada OLAF (v nadaljnjem besedilu: Priročnik). Vendar ostajajo načela, ki se uporabljajo, razpršena (uredba (ES) št. 1073/1999 in (ES, Euratom) št. 2185/96, Medinstitucionalni sporazum, Kadrovski predpisi za uradnike itd.), zato je potrebna pojasnitev. Nadzorni odbor v zvezi s tem meni, da je zelo pomembno, da je reforma Uredbe (ES) št. 1073/1999 priložnost za pravno pojasnitev pooblastil urada OLAF (4). Nadzorni odbor želi, da bi to mnenje prispevalo k tej razpravi.

| 6. | Nadzorni odbor je v skladu z bogatimi izkušnjami, ki jih je pridobil z rednim nadziranjem preiskav, in vlogo, ki mu jo je sodišče Unije priznalo v sodbi v zadevi Franchet in Byk proti Komisiji
   (5), preučil 28 preiskav, v katerih je moral urad OLAF od decembra 2009 do oktobra 2010 nacionalnim sodnim organom poslati podatke (6), zlasti poročila o preiskavah in povzetke, ki jih je pripravila enota za sodno in pravno svetovanje in v katerih je bilo navedeno, kako so se med preiskavo spoštovala nekatera postopkovna jamstva (7). Analiziral je tudi sedanji pravni in praktični okvir ter obstoječe zakonodajne predloge v zvezi z reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999 (8). |
| --- | --- |

6.

Nadzorni odbor je v skladu z bogatimi izkušnjami, ki jih je pridobil z rednim nadziranjem preiskav, in vlogo, ki mu jo je sodišče Unije priznalo v sodbi v zadevi Franchet in Byk proti Komisiji
   (5), preučil 28 preiskav, v katerih je moral urad OLAF od decembra 2009 do oktobra 2010 nacionalnim sodnim organom poslati podatke (6), zlasti poročila o preiskavah in povzetke, ki jih je pripravila enota za sodno in pravno svetovanje in v katerih je bilo navedeno, kako so se med preiskavo spoštovala nekatera postopkovna jamstva (7). Analiziral je tudi sedanji pravni in praktični okvir ter obstoječe zakonodajne predloge v zvezi z reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999 (8).

| 7. | Nadzorni odbor v tem mnenju predstavlja priporočila za pojasnitev izvajanja splošnih načel, ki jih mora urad OLAF upoštevati pri uveljavljanju svojih posebnih pravic, in uporabe postopkovnih jamstev v različnih fazah preiskave. Mnenju je priloženih več prilog, zlasti predlog analitične mreže v zvezi z uveljavljanjem temeljnih pravic in uporabo postopkovnih jamstev, ki bi jo lahko preiskovalci uporabljali kot smernico (9). |
| --- | --- |

7.

Nadzorni odbor v tem mnenju predstavlja priporočila za pojasnitev izvajanja splošnih načel, ki jih mora urad OLAF upoštevati pri uveljavljanju svojih posebnih pravic, in uporabe postopkovnih jamstev v različnih fazah preiskave. Mnenju je priloženih več prilog, zlasti predlog analitične mreže v zvezi z uveljavljanjem temeljnih pravic in uporabo postopkovnih jamstev, ki bi jo lahko preiskovalci uporabljali kot smernico (9).

2.   SPLOŠNA NAČELA, KI JIH MORA UPOŠTEVATI URAD OLAF

| 8. | Preiskave urada OLAF morajo biti opravljene v skladu z več pravili in načeli: zakonitost, sorazmernost, nepristranskost, objektivnost, pravičnost, razumno trajanje, spoštovanje domneve nedolžnosti, zaupnost, poklicna skrivnost itd. Nadzorni odbor se je odločil, da bo preučil le tista, ki lahko vplivajo na neodvisnost in glede katerih obstaja uveljavljena sodna praksa, povezana z uradom OLAF. |
| --- | --- |

8.

Preiskave urada OLAF morajo biti opravljene v skladu z več pravili in načeli: zakonitost, sorazmernost, nepristranskost, objektivnost, pravičnost, razumno trajanje, spoštovanje domneve nedolžnosti, zaupnost, poklicna skrivnost itd. Nadzorni odbor se je odločil, da bo preučil le tista, ki lahko vplivajo na neodvisnost in glede katerih obstaja uveljavljena sodna praksa, povezana z uradom OLAF.

| 9. | Nadzorni odbor želi opozoriti še na možnost, da uslužbenci urada OLAF predsedniku tega odbora sporočijo vse dejanske informacije ali dokaze v zvezi z domnevnimi nezakonitimi dejanji ali resnimi zadevami v zvezi z izpolnjevanjem službenih obveznosti v uradu OLAF, s katerimi so se seznanili (10). |
| --- | --- |

9.

Nadzorni odbor želi opozoriti še na možnost, da uslužbenci urada OLAF predsedniku tega odbora sporočijo vse dejanske informacije ali dokaze v zvezi z domnevnimi nezakonitimi dejanji ali resnimi zadevami v zvezi z izpolnjevanjem službenih obveznosti v uradu OLAF, s katerimi so se seznanili (10).

2.1   
  Zahteva po nepristranskosti pri vodenju preiskav

| 10. | Zahteva po nepristranskosti pri vodenju preiskav je povezana z operativno neodvisnostjo urada OLAF. Pomeni, da uslužbenci ne smejo imeti nobenih predsodkov niti ne smejo biti v navzkrižju interesov (11). Sodišče Unije je zadnji pojem razložilo široko, ko je odločilo, da je to „vsaka okoliščina, ki jo mora uradnik, ki se mora izreči o zadevi, razumno razumeti tako, da se tretjim osebam lahko zdi kot mogoč vir vpliva na njegovo neodvisnost v zadevi“ (12). |
| --- | --- |

10.

Zahteva po nepristranskosti pri vodenju preiskav je povezana z operativno neodvisnostjo urada OLAF. Pomeni, da uslužbenci ne smejo imeti nobenih predsodkov niti ne smejo biti v navzkrižju interesov (11). Sodišče Unije je zadnji pojem razložilo široko, ko je odločilo, da je to „vsaka okoliščina, ki jo mora uradnik, ki se mora izreči o zadevi, razumno razumeti tako, da se tretjim osebam lahko zdi kot mogoč vir vpliva na njegovo neodvisnost v zadevi“ (12).

| 11. | Nadzorni odbor obžaluje, da kljub večkrat izraženim priporočilom (13) ukrepi, ki jih je urad OLAF sprejel za vzpostavitev strogih mehanizmov notranjega nadzora, potrebnih za preprečevanje kakršnega koli navzkrižja interesov, ki bi lahko škodilo neodvisnosti in ugledu urada OLAF, ostajajo nezadostni. V Priročniku je določena obveznost, da preiskovalci generalnega direktorja opozorijo na morebitno navzkrižje interesov, ne zajema pa obveznosti, da se iz spisa izločijo morebitne ugotovitve, ki lahko izkrivijo poročilo o preiskavi (14). Nadzorni odbor je ugotovil, da obstajajo primeri, v katerih so bili preiskovalci med preiskavo razrešeni nalog, ne da bi bilo to obrazloženo. Meni, da je ta obrazložitev ključna za poznavanje razlogov, zaradi katerih je preiskovalca mogoče izključiti iz preiskave. |
| --- | --- |

11.

Nadzorni odbor obžaluje, da kljub večkrat izraženim priporočilom (13) ukrepi, ki jih je urad OLAF sprejel za vzpostavitev strogih mehanizmov notranjega nadzora, potrebnih za preprečevanje kakršnega koli navzkrižja interesov, ki bi lahko škodilo neodvisnosti in ugledu urada OLAF, ostajajo nezadostni. V Priročniku je določena obveznost, da preiskovalci generalnega direktorja opozorijo na morebitno navzkrižje interesov, ne zajema pa obveznosti, da se iz spisa izločijo morebitne ugotovitve, ki lahko izkrivijo poročilo o preiskavi (14). Nadzorni odbor je ugotovil, da obstajajo primeri, v katerih so bili preiskovalci med preiskavo razrešeni nalog, ne da bi bilo to obrazloženo. Meni, da je ta obrazložitev ključna za poznavanje razlogov, zaradi katerih je preiskovalca mogoče izključiti iz preiskave.

Sedanje mehanizme nadzora nepristranskosti v preiskavah je treba okrepiti:

| (i) | vse odločitve o razrešitvi uslužbencev urada OLAF med preiskavo je treba ustrezno obrazložiti; |
| --- | --- |

(i)

vse odločitve o razrešitvi uslužbencev urada OLAF med preiskavo je treba ustrezno obrazložiti;

| (ii) | kadar se dokaže navzkrižje interesov, je v Priročniku določena obveznost, da se iz spisa preiskave izločijo ugotovitve, ki jih je mogoče izkriviti. |
| --- | --- |

(ii)

kadar se dokaže navzkrižje interesov, je v Priročniku določena obveznost, da se iz spisa preiskave izločijo ugotovitve, ki jih je mogoče izkriviti.

Nadzorni odbor pozitivno ocenjuje vključitev načela nepristranskosti med jamstva, našteta v predlogih reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999 (15).

2.2   
  Razumno trajanje preiskav

| 12. | Pravica zadevnih oseb, da urad OLAF njihove zadeve obravnava v razumnem roku, je zagotovljena s členom 41 Listine. |
| --- | --- |

12.

Pravica zadevnih oseb, da urad OLAF njihove zadeve obravnava v razumnem roku, je zagotovljena s členom 41 Listine.

| 13. | Trajanje, ki je nesorazmerno z okoliščinami in zapletenostjo zadeve, ima lahko hude negativne posledice za pravico do obrambe zadevnih oseb in za nadaljnje ukrepanje po preiskavah. Tako je bilo glede inšpekcij, ki jih je Komisija opravila na področju konkurence, razsojeno, da je lahko zaradi pretečenega časa zbiranje dokazov, zlasti izjav razbremenilnih prič, težko in celo malo verjetno (16). Lahko je ogroženo tudi upravno, disciplinsko ali sodno nadaljnje ukrepanje, in to predvsem zaradi zastaranja dejanj (17), neobstoja obrazložitve nacionalnih sodnih organov za pregon prestarih dejanj v državah, ki poznajo načelo smotrnosti pregona, ali prekoračitve razumnega trajanja upravnega postopka (18). |
| --- | --- |

13.

Trajanje, ki je nesorazmerno z okoliščinami in zapletenostjo zadeve, ima lahko hude negativne posledice za pravico do obrambe zadevnih oseb in za nadaljnje ukrepanje po preiskavah. Tako je bilo glede inšpekcij, ki jih je Komisija opravila na področju konkurence, razsojeno, da je lahko zaradi pretečenega časa zbiranje dokazov, zlasti izjav razbremenilnih prič, težko in celo malo verjetno (16). Lahko je ogroženo tudi upravno, disciplinsko ali sodno nadaljnje ukrepanje, in to predvsem zaradi zastaranja dejanj (17), neobstoja obrazložitve nacionalnih sodnih organov za pregon prestarih dejanj v državah, ki poznajo načelo smotrnosti pregona, ali prekoračitve razumnega trajanja upravnega postopka (18).

| 14. | Nadzorni odbor je ugotovil, da je podaljšanje trajanja preiskav posledica več dejavnikov:






  (a) | napak pri vodenju nekaterih preiskav, kot so zaporedne spremembe oseb, ki vodijo preiskave. Nadzorni odbor ne zanika upravnih težav, s katerimi se lahko spopada urad OLAF, vendar opozarja, da osebe, ki so predmet preiskave, ne smejo čutiti posledic teh težav (19); |
| --- | --- | --- |

14.

Nadzorni odbor je ugotovil, da je podaljšanje trajanja preiskav posledica več dejavnikov:

(a)

napak pri vodenju nekaterih preiskav, kot so zaporedne spremembe oseb, ki vodijo preiskave. Nadzorni odbor ne zanika upravnih težav, s katerimi se lahko spopada urad OLAF, vendar opozarja, da osebe, ki so predmet preiskave, ne smejo čutiti posledic teh težav (19);

| (b) | nezadostnega hierarhičnega nadzora nad dejanskimi utemeljitvami trajanja preiskav (20), oceno rokov za njihovo dokončanje, načrtovanjem preiskovalnih dejanj, ki jih je treba izvesti (21), ali dejanskim potekom preiskav (na primer, nadzorni odbor je v nekaterih preiskavah odkril neutemeljena obdobja neaktivnosti, ki so trajala do enega leta (22)). |
| --- | --- |

(b)

nezadostnega hierarhičnega nadzora nad dejanskimi utemeljitvami trajanja preiskav (20), oceno rokov za njihovo dokončanje, načrtovanjem preiskovalnih dejanj, ki jih je treba izvesti (21), ali dejanskim potekom preiskav (na primer, nadzorni odbor je v nekaterih preiskavah odkril neutemeljena obdobja neaktivnosti, ki so trajala do enega leta (22)).

| 15. | Nadzorni odbor je še ugotovil, da so bila v nekaterih zadevah zaradi spremljanja napredka preiskave sestavljena občasna poročila (ki so pokrivala tri- ali 18-mesečna obdobja). Vendar niso pokrivala vedno celotnega obdobja preiskave, ocena roka za dokončanje preiskave pa je včasih preveč hipotetična (23). |
| --- | --- |

15.

Nadzorni odbor je še ugotovil, da so bila v nekaterih zadevah zaradi spremljanja napredka preiskave sestavljena občasna poročila (ki so pokrivala tri- ali 18-mesečna obdobja). Vendar niso pokrivala vedno celotnega obdobja preiskave, ocena roka za dokončanje preiskave pa je včasih preveč hipotetična (23).

Nadzorni odbor ugotavlja, da se kljub večkrat izraženim priporočilom ukrepi, vzpostavljeni za redni nadzor trajanja preiskav, ne izvajajo dovolj sistematično.

Nadzorni odbor opozarja na potrebo po:

| (i) | večjem nadzoru nad pripravo devetmesečnih poročil (24) in sistematično vzpostavitvijo sistema rednih poročil po tem obdobju; |
| --- | --- |

(i)

večjem nadzoru nad pripravo devetmesečnih poročil (24) in sistematično vzpostavitvijo sistema rednih poročil po tem obdobju;

| (ii) | vzpostavitvi mehanizma opozarjanja na obdobja operativne neaktivnosti, ki trajajo več kot tri mesece („trimesečni seznam“ (25) skupaj s samodejnim opozarjanjem v sistemu Case Management System, CMS). |
| --- | --- |

(ii)

vzpostavitvi mehanizma opozarjanja na obdobja operativne neaktivnosti, ki trajajo več kot tri mesece („trimesečni seznam“ (25) skupaj s samodejnim opozarjanjem v sistemu Case Management System, CMS).

Nadzorni odbor ugotavlja, da so redni operativni sestanki pripomogli k dobremu upravljanju trajanja preiskav (26), in spodbuja njihovo uporabo.

Nadzorni odbor z zadovoljstvom sprejema vključitev razumnega trajanja preiskav med jamstva, našteta v predlogih reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999 (27).

2.3   
  Zaupnost preiskave

| 16. | Pravilo o zaupnosti preiskav je določeno v členu 8 Uredbe (ES) št. 1073/1999. Izhaja tudi iz načela dobrega upravljanja, zagotovljenega z Listino (pravica oseb, da se njihove zadeve obravnavajo ob spoštovanju zaupnosti (28)). Njegov namen je zaščititi tajnost preiskave ter zagotoviti domnevo nedolžnosti (zlasti v zvezi z ugledom uradnikov in uslužbencev, ki so predmet preiskav urada OLAF (29)) in zaupnost osebnih podatkov (30). |
| --- | --- |

16.

Pravilo o zaupnosti preiskav je določeno v členu 8 Uredbe (ES) št. 1073/1999. Izhaja tudi iz načela dobrega upravljanja, zagotovljenega z Listino (pravica oseb, da se njihove zadeve obravnavajo ob spoštovanju zaupnosti (28)). Njegov namen je zaščititi tajnost preiskave ter zagotoviti domnevo nedolžnosti (zlasti v zvezi z ugledom uradnikov in uslužbencev, ki so predmet preiskav urada OLAF (29)) in zaupnost osebnih podatkov (30).

| 17. | Nadzorni odbor ugotavlja, da Priročnik ne vsebuje jasnih navodil glede konkretnih podrobnih pravil za izvajanje obveznosti zaupnosti. |
| --- | --- |

17.

Nadzorni odbor ugotavlja, da Priročnik ne vsebuje jasnih navodil glede konkretnih podrobnih pravil za izvajanje obveznosti zaupnosti.

| 18. | Predvsem pa je treba v okviru pošiljanja podatkov razlikovati med dvema položajema, to je med primeri, v katerih bo moral urad OLAF poslati podatke institucijam in/ali nacionalnim organom, in primeri, v katerih bo moral urad OLAF odgovoriti na zahtevo tretje osebe po informacijah. |
| --- | --- |

18.

Predvsem pa je treba v okviru pošiljanja podatkov razlikovati med dvema položajema, to je med primeri, v katerih bo moral urad OLAF poslati podatke institucijam in/ali nacionalnim organom, in primeri, v katerih bo moral urad OLAF odgovoriti na zahtevo tretje osebe po informacijah.

—   Pošiljanje podatkov iz urada OLAF

| 19. | V zvezi s pošiljanjem podatkov, ki so del preiskav urada OLAF, morata biti izpolnjena dva kumulativna pogoja: (i) načelo, v skladu s katerim se mora prejemnik seznaniti s podatki („potreba po seznanitvi“ – „need to know“), in (ii) natančen namen pošiljanja (na primer zaradi zagotovitve nadaljnjega ukrepanja po preiskavi, da se omogoči vpis gospodarskega subjekta v sistem za zgodnje opozarjanje itd.) (31). |
| --- | --- |

19.

V zvezi s pošiljanjem podatkov, ki so del preiskav urada OLAF, morata biti izpolnjena dva kumulativna pogoja: (i) načelo, v skladu s katerim se mora prejemnik seznaniti s podatki („potreba po seznanitvi“ – „need to know“), in (ii) natančen namen pošiljanja (na primer zaradi zagotovitve nadaljnjega ukrepanja po preiskavi, da se omogoči vpis gospodarskega subjekta v sistem za zgodnje opozarjanje itd.) (31).

| 20. | Nadzorni odbor ugotavlja, da ta nejasnost povzroča neenotno prakso pri sestavljanju poročil o razširjanju podatkov („dissemination sheet“), v katerih so navedene osebe v institucijah ali državah članicah, ki mora zaradi svoje funkcije poznati podatke, sporočene ali pridobljene v okviru preiskav urada OLAF. Ta poročila se ne sestavijo v vseh preiskavah in ne pokrivajo vseh poslanih podatkov. |
| --- | --- |

20.

Nadzorni odbor ugotavlja, da ta nejasnost povzroča neenotno prakso pri sestavljanju poročil o razširjanju podatkov („dissemination sheet“), v katerih so navedene osebe v institucijah ali državah članicah, ki mora zaradi svoje funkcije poznati podatke, sporočene ali pridobljene v okviru preiskav urada OLAF. Ta poročila se ne sestavijo v vseh preiskavah in ne pokrivajo vseh poslanih podatkov.

| 21. | Nadzorni odbor je ugotovil napake tudi pri pošiljanju podatkov (32). |
| --- | --- |

21.

Nadzorni odbor je ugotovil napake tudi pri pošiljanju podatkov (32).

—   Odgovor urada OLAF na zahtevo po podatkih / dostopu do dokumentov tretjih oseb

| 22. | Urad OLAF pogosto prejme zahteve po podatkih ali dostopu do dokumentov tretjih oseb, ki se nanašajo na odprte ali zaključene zadeve. Sodišče Unije je pred kratkim menilo, da, kadar zahteva temelji na Uredbi (ES) št. 1049/2001 in je njen namen pridobiti dostop do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke, se določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov, uporabljajo v celoti (33). |
| --- | --- |

22.

Urad OLAF pogosto prejme zahteve po podatkih ali dostopu do dokumentov tretjih oseb, ki se nanašajo na odprte ali zaključene zadeve. Sodišče Unije je pred kratkim menilo, da, kadar zahteva temelji na Uredbi (ES) št. 1049/2001 in je njen namen pridobiti dostop do dokumentov, ki vsebujejo osebne podatke, se določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov, uporabljajo v celoti (33).

| 23. | Nadzorni odbor poleg tega ugotavlja, da je sodstvo Unije na področju državnih pomoči priznalo, da obstaja splošna domneva glede zaupnosti dokumentov, ki se nanašajo na preiskovalne dejavnosti Komisije. Zaradi te domneve je lahko Komisija, kadar zavrne zahtevo po dostopu do dokumentov, oproščena obveznosti predložitve pojasnil za vsak dokument posebej, da bi upravičila, kako bi lahko dostop do navedenega dokumenta konkretno in dejansko škodil preiskovalnim dejavnostim, ter ji je dovoljeno, da se opre na skupno pojasnilo za isto vrsto dokumentov (34). Nadzorni odbor se sprašuje, ali bi bilo tako sklepanje mogoče uporabiti tudi za preiskave urada OLAF. |
| --- | --- |

23.

Nadzorni odbor poleg tega ugotavlja, da je sodstvo Unije na področju državnih pomoči priznalo, da obstaja splošna domneva glede zaupnosti dokumentov, ki se nanašajo na preiskovalne dejavnosti Komisije. Zaradi te domneve je lahko Komisija, kadar zavrne zahtevo po dostopu do dokumentov, oproščena obveznosti predložitve pojasnil za vsak dokument posebej, da bi upravičila, kako bi lahko dostop do navedenega dokumenta konkretno in dejansko škodil preiskovalnim dejavnostim, ter ji je dovoljeno, da se opre na skupno pojasnilo za isto vrsto dokumentov (34). Nadzorni odbor se sprašuje, ali bi bilo tako sklepanje mogoče uporabiti tudi za preiskave urada OLAF.

Nadzorni odbor meni, da bi moral urad OLAF pri vsakem pošiljanju podatkov sistematično sestaviti poročila o razširjanju podatkov, v katerih bi bili navedeni (i) imena oseb v institucijah ali državah članicah, ki morajo zaradi svoje funkcije poznati te podatke, in (ii) cilj takega pošiljanja, da se nadzira upoštevanje pravila zaupnosti.

Nadzorni odbor želi pridobiti dostop do teh poročil, da bi lahko opravil svojo nalogo zagotavljanja spoštovanja zaupnosti v skladu s členom 8(4) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

Kadar tretje osebe zahtevajo podatke ali dostop do dokumentov o preiskavah, mora urad OLAF upoštevati potrebo po upoštevanju zakonodaje o varstvu osebnih podatkov.

3.   POSTOPKOVNA JAMSTVA

| 24. | Dejanja, ki so predmet preiskav urada OLAF, so pogosto huda in imajo lahko resne posledice za zadevne osebe, saj lahko privedejo celo do kazenskega pregona. Torej je treba zaradi interesa vpletenih oseb in učinkovitosti nadaljnjega ukrepanja nacionalnih organov po preiskavah natančno določiti in okrepiti spoštovanje postopkovnih jamstev, ki se uporabljajo v različnih fazah preiskave. |
| --- | --- |

24.

Dejanja, ki so predmet preiskav urada OLAF, so pogosto huda in imajo lahko resne posledice za zadevne osebe, saj lahko privedejo celo do kazenskega pregona. Torej je treba zaradi interesa vpletenih oseb in učinkovitosti nadaljnjega ukrepanja nacionalnih organov po preiskavah natančno določiti in okrepiti spoštovanje postopkovnih jamstev, ki se uporabljajo v različnih fazah preiskave.

| 25. | Nadzorni odbor je zaradi različnih podrobnih pravil za uporabo postopkovnih jamstev pri preučitvi razlikoval med notranjimi in zunanjimi preiskavami. |
| --- | --- |

25.

Nadzorni odbor je zaradi različnih podrobnih pravil za uporabo postopkovnih jamstev pri preučitvi razlikoval med notranjimi in zunanjimi preiskavami.

3.1   
  Notranje preiskave

3.1.1   Začetek preiskave

3.1.1.1   Pravica zadevne osebe, da je obveščena o osebni vpletenosti v preiskavo

| 26. | Rok za obveščanje – Zadevna oseba mora biti obveščena „takoj“ ali „takoj, ko“ preiskava pokaže, da je mogoče vpletena (35). V preučenih primerih so bile zadevne osebe obveščene v od dveh do treh tednih do dveh mesecih. Ta rok se lahko šteje za razumnega. |
| --- | --- |

26.

Rok za obveščanje – Zadevna oseba mora biti obveščena „takoj“ ali „takoj, ko“ preiskava pokaže, da je mogoče vpletena (35). V preučenih primerih so bile zadevne osebe obveščene v od dveh do treh tednih do dveh mesecih. Ta rok se lahko šteje za razumnega.

| 27. | Sklep o odlogu obveščanja – Pravica do obveščenosti se lahko odloži, če bi to škodilo preiskavi. Z zahtevo po pisni obrazložitvi (36) je mogoče nadzorovati obstoj in ustreznost razlogov za uporabo te izjeme, s čimer se prepreči kakršno koli tveganje samovoljnosti. |
| --- | --- |

27.

Sklep o odlogu obveščanja – Pravica do obveščenosti se lahko odloži, če bi to škodilo preiskavi. Z zahtevo po pisni obrazložitvi (36) je mogoče nadzorovati obstoj in ustreznost razlogov za uporabo te izjeme, s čimer se prepreči kakršno koli tveganje samovoljnosti.

Dopis, s katerim so zadevne osebe obveščene o začetku preiskave in dejstvih, ki se nanašajo nanje, lahko zagotovi spoštovanje njihove pravice do obveščenosti. Nadzorni odbor pozitivno ocenjuje, da se v Priročniku zahteva pisna obrazložitev sklepa o odlogu obveščanja zadevne osebe.

3.1.2   Postopek preiskave

3.1.2.1   Obveznost pooblaščanja uslužbencev urada OLAF

| 28. | Uslužbenci urada OLAF morajo biti v skladu s členom 6(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1073/1999 pisno pooblaščeni za sodelovanje v vsaki preiskavi, pred vsako preiskavo pa morajo imeti pooblastilo, na katerem je naveden predmet preiskave (37). Za preglede na kraju samem, opravljene v okviru Uredbe (ES, Euratom) št. 2185/96, je poleg pisnega pooblastila potreben dokument z navedbo predmeta in namena pregleda (38). |
| --- | --- |

28.

Uslužbenci urada OLAF morajo biti v skladu s členom 6(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1073/1999 pisno pooblaščeni za sodelovanje v vsaki preiskavi, pred vsako preiskavo pa morajo imeti pooblastilo, na katerem je naveden predmet preiskave (37). Za preglede na kraju samem, opravljene v okviru Uredbe (ES, Euratom) št. 2185/96, je poleg pisnega pooblastila potreben dokument z navedbo predmeta in namena pregleda (38).

3.1.2.2   Pravica zadevne osebe, da izrazi svoja stališča o vseh dejstvih, ki se nanašajo nanjo

| 29. | Preden se lahko ob koncu preiskave pripravijo ugotovitve, v katerih je poimensko navedena oseba, mora ta imeti možnost izraziti svoja stališča o vseh dejstvih, ki se nanašajo nanjo (39). |
| --- | --- |

29.

Preden se lahko ob koncu preiskave pripravijo ugotovitve, v katerih je poimensko navedena oseba, mora ta imeti možnost izraziti svoja stališča o vseh dejstvih, ki se nanašajo nanjo (39).

| 30. | Obveznost obveščanja zadevne osebe – Da bi lahko oseba dejansko uveljavila pravico, da izrazi svoja stališča, mora biti seznanjena z vsemi dejstvi, ki se nanašajo nanjo. Zato ima urad OLAF obveznost, da ji ustno ali pisno predstavi ta dejstva, ta obveznost pa je povezana z obveznostjo zbiranja stališč osebe (40). |
| --- | --- |

30.

Obveznost obveščanja zadevne osebe – Da bi lahko oseba dejansko uveljavila pravico, da izrazi svoja stališča, mora biti seznanjena z vsemi dejstvi, ki se nanašajo nanjo. Zato ima urad OLAF obveznost, da ji ustno ali pisno predstavi ta dejstva, ta obveznost pa je povezana z obveznostjo zbiranja stališč osebe (40).

| 31. | Obveščanje mora biti . Kadar se med preiskavo pojavijo nove obtožbe, mora biti zato zadevna oseba o njih obveščena najpozneje na dan zaslišanja. Nato bo lahko poslala pisna pojasnila ali zahtevala novo zaslišanje (41). Ta primer v Priročniku ni predviden. |
| --- | --- |

31.

Obveščanje mora biti . Kadar se med preiskavo pojavijo nove obtožbe, mora biti zato zadevna oseba o njih obveščena najpozneje na dan zaslišanja. Nato bo lahko poslala pisna pojasnila ali zahtevala novo zaslišanje (41). Ta primer v Priročniku ni predviden.

| 32. | Če se pojavijo nove obtožbe, jih morajo preiskovalci izraziti , da jih je mogoče razlikovati od prejšnjih obtožb (42). Komisija je že bila obsojena v zadevi, v kateri je sodišče Unije menilo, da zadevna oseba ni bila obveščena o ločeni in posebni obtožbi, ki je bila podana proti njej med preiskavo, urad OLAF pa jo je preveril in nato omenil v končnem poročilu (43). |
| --- | --- |

32.

Če se pojavijo nove obtožbe, jih morajo preiskovalci izraziti , da jih je mogoče razlikovati od prejšnjih obtožb (42). Komisija je že bila obsojena v zadevi, v kateri je sodišče Unije menilo, da zadevna oseba ni bila obveščena o ločeni in posebni obtožbi, ki je bila podana proti njej med preiskavo, urad OLAF pa jo je preveril in nato omenil v končnem poročilu (43).

| 33. | Obveznost, da se zadevni osebi omogoči, da izrazi svoja stališča – Urad OLAF mora sprejeti vse potrebne ukrepe, da osebi omogoči, da izrazi svoja stališča pred zaslišanjem, med njim in po njem:






  (a) | pred zaslišanjem:






  — | pošiljanje vabila v primernem roku, da se osebi omogoči sprejetje ustreznih ukrepov, da jo spremlja oseba po njeni izbiri in/ali da izbere jezik, |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Obveznost, da se zadevni osebi omogoči, da izrazi svoja stališča – Urad OLAF mora sprejeti vse potrebne ukrepe, da osebi omogoči, da izrazi svoja stališča pred zaslišanjem, med njim in po njem:

(a)

pred zaslišanjem:

—

pošiljanje vabila v primernem roku, da se osebi omogoči sprejetje ustreznih ukrepov, da jo spremlja oseba po njeni izbiri in/ali da izbere jezik,

| — | dovolj natančna opredelitev vsebine tega dopisa, zlasti glede očitanih dejanj, |
| --- | --- |

—

dovolj natančna opredelitev vsebine tega dopisa, zlasti glede očitanih dejanj,

| — | sestava dopisa v maternem jeziku zadevne osebe ali v jeziku, ki ga zelo dobro obvlada; |
| --- | --- |

—

sestava dopisa v maternem jeziku zadevne osebe ali v jeziku, ki ga zelo dobro obvlada;

| (b) | med zaslišanjem:






  — | jasno izražanje obtožb, zlasti v primeru več obtožb; |
| --- | --- | --- |

(b)

med zaslišanjem:

—

jasno izražanje obtožb, zlasti v primeru več obtožb;

| (c) | po zaslišanju:






  — | resnična možnost za zaslišano osebo, da prebere zapisnik o zaslišanju in izrazi stališča o njem, da mu priloži kakršen koli dokument, ki ga ima na voljo, ter da pridobi kopijo tega zapisnika. |
| --- | --- | --- |

(c)

po zaslišanju:

—

resnična možnost za zaslišano osebo, da prebere zapisnik o zaslišanju in izrazi stališča o njem, da mu priloži kakršen koli dokument, ki ga ima na voljo, ter da pridobi kopijo tega zapisnika.

| 34. | Nadzorni odbor meni, da so pravila, ki jih je v zvezi s tem uvedel urad OLAF, nezadostna. Niti v Priročniku niti v vzorcu vabila na zaslišanje ni omenjena obveznost, da se zadevni osebi pošlje nov povzetek obtožb, če se obtožbam, o katerih je bila ta oseba obveščena ob začetku preiskave, dodajo nove. Poleg tega v Priročniku ni omenjen jezik, v katerem je treba sestaviti vabilo na zaslišanje. |
| --- | --- |

34.

Nadzorni odbor meni, da so pravila, ki jih je v zvezi s tem uvedel urad OLAF, nezadostna. Niti v Priročniku niti v vzorcu vabila na zaslišanje ni omenjena obveznost, da se zadevni osebi pošlje nov povzetek obtožb, če se obtožbam, o katerih je bila ta oseba obveščena ob začetku preiskave, dodajo nove. Poleg tega v Priročniku ni omenjen jezik, v katerem je treba sestaviti vabilo na zaslišanje.

| 35. | Nadzorni odbor je poleg tega ugotovil nekatere formalne pomanjkljivosti v praksi (44). |
| --- | --- |

35.

Nadzorni odbor je poleg tega ugotovil nekatere formalne pomanjkljivosti v praksi (44).

| 36. | Sklep o odlogu obveznosti zaslišanja zadevne osebe – Nadzorni odbor ugotavlja, da je urad OLAF malo uporabljal to izjemo v ustrezno utemeljenih primerih in potem, ko je predhodno dobil soglasje generalnega sekretarja ali predsednika zadevne institucije (45). |
| --- | --- |

36.

Sklep o odlogu obveznosti zaslišanja zadevne osebe – Nadzorni odbor ugotavlja, da je urad OLAF malo uporabljal to izjemo v ustrezno utemeljenih primerih in potem, ko je predhodno dobil soglasje generalnega sekretarja ali predsednika zadevne institucije (45).

| 37. | Zdi se, da se s tem predhodnim soglasjem jamči pravica do obrambe (46). Ker pa si odgovornost za odločitev delita predsednik ali generalni sekretar institucije, organa, urada ali agencije in urad OLAF ter ker je možnost, da urad OLAF nadaljuje preiskavo, odložena zaradi zahteve, da predhodno pridobi soglasje, želi nadzorni odbor opozoriti na tveganja, povezana s to formalnostjo, ki lahko ogrozi neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF zlasti v primeru zavrnitve ali zamude. Ta postopek lahko namreč privede do dolgih odlogov, ki lahko ohromijo preiskavo in imajo posledice za zastaranje dejanj. Nadzorni odbor je v dveh nedavnih primerih ugotovil odloga, ki sta trajala pet mesecev oziroma eno leto, zaradi česar nacionalnim sodnim organom ni bilo mogoče pošiljati poročil o preiskavi (47). Zato se temu odboru ta odloga zdita pretirano dolga. |
| --- | --- |

37.

Zdi se, da se s tem predhodnim soglasjem jamči pravica do obrambe (46). Ker pa si odgovornost za odločitev delita predsednik ali generalni sekretar institucije, organa, urada ali agencije in urad OLAF ter ker je možnost, da urad OLAF nadaljuje preiskavo, odložena zaradi zahteve, da predhodno pridobi soglasje, želi nadzorni odbor opozoriti na tveganja, povezana s to formalnostjo, ki lahko ogrozi neodvisnost generalnega direktorja urada OLAF zlasti v primeru zavrnitve ali zamude. Ta postopek lahko namreč privede do dolgih odlogov, ki lahko ohromijo preiskavo in imajo posledice za zastaranje dejanj. Nadzorni odbor je v dveh nedavnih primerih ugotovil odloga, ki sta trajala pet mesecev oziroma eno leto, zaradi česar nacionalnim sodnim organom ni bilo mogoče pošiljati poročil o preiskavi (47). Zato se temu odboru ta odloga zdita pretirano dolga.

Nadzorni odbor je na splošno zadovoljen s pravili, določenimi v Priročniku (48), vendar ugotavlja nekatere težave v praksi.

Uradu OLAF priporoča, naj:

| (i) | nameni posebno pozornost jasni formulaciji obtožb; |
| --- | --- |

(i)

nameni posebno pozornost jasni formulaciji obtožb;

| (ii) | v zapisniku o zaslišanju natančno navede, ali je zadevna oseba imela možnost pridobiti kopijo tega zapisnika, in morebiten odlog pošiljanja te kopije obrazloži v sklepu, ki se priloži spisu. |
| --- | --- |

(ii)

v zapisniku o zaslišanju natančno navede, ali je zadevna oseba imela možnost pridobiti kopijo tega zapisnika, in morebiten odlog pošiljanja te kopije obrazloži v sklepu, ki se priloži spisu.

Nadzorni odbor meni, da lahko zavrnitev ali zamuda predsednika ali generalnega sekretarja institucije pri dodelitvi soglasja za odlog zaslišanja osebe škodi operativni neodvisnosti urada OLAF. Nadzorni odbor je naklonjen spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999, kot del njene reforme, tako da se obveznost omeji le na obveščanje zadevne institucije (49).

Nadzorni odbor želi biti kot varuh neodvisnosti urada OLAF sistematično obveščen o vseh primerih, v katerih so institucije zavrnile in/ali preložile soglasje za odlog obveznosti zaslišanja zadevne osebe.

3.1.2.3   Pravica do izražanja svojih stališč v uradnem jeziku po svoji izbiri

| 38. | Čeprav ta pravica ni izrecno določena v sedanji zakonodaji, nadzorni odbor ugotavlja, da so imele zadevne osebe v praksi možnost izraziti svoja stališča v uradnem jeziku po svoji izbiri. Vseeno pa jim je treba odobriti zadosten rok, da sporočijo svojo izbiro. |
| --- | --- |

38.

Čeprav ta pravica ni izrecno določena v sedanji zakonodaji, nadzorni odbor ugotavlja, da so imele zadevne osebe v praksi možnost izraziti svoja stališča v uradnem jeziku po svoji izbiri. Vseeno pa jim je treba odobriti zadosten rok, da sporočijo svojo izbiro.

| 39. | Kadar so se osebe strinjale, da se bodo izražale v drugem jeziku, in ne v maternem, je bilo to izrecno zapisano v zapisnik o zaslišanju, čeprav to ni določeno v Priročniku. Ta dobra praksa uradu OLAF omogoča, da ohrani pisno sled soglasja in dokaže, da gre za nedvoumno odpoved uveljavljanju te pravice. |
| --- | --- |

39.

Kadar so se osebe strinjale, da se bodo izražale v drugem jeziku, in ne v maternem, je bilo to izrecno zapisano v zapisnik o zaslišanju, čeprav to ni določeno v Priročniku. Ta dobra praksa uradu OLAF omogoča, da ohrani pisno sled soglasja in dokaže, da gre za nedvoumno odpoved uveljavljanju te pravice.

Nadzorni odbor pozitivno ocenjuje sedanjo prakso zapisovanja izbire zadevne osebe glede jezika v zapisnik o zaslišanju. Priročnik bi bilo treba ustrezno dopolniti.

Nadzorni odbor priporoča, naj se upošteva rok za pošiljanje vabil na zaslišanje, da se zadevnim osebam omogoči uveljavljanje pravice do izbire jezika, v katerem se želijo izražati.

Nadzorni odbor pozitivno ocenjuje, da je ta pravica izrecno omenjena v reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999, in ugotavlja, da je v njej predvidena tudi možnost, da se uradnike in druge uslužbence EU pozove, naj se izražajo v uradnem jeziku, ki ga zelo dobro obvladajo.

3.1.2.4   Pravica do pomoči osebe po lastni izbiri

| 40. | Ta pravica ni izrecno predvidena v sedanji zakonodaji. Vendar urad OLAF v praksi zadevnim osebam običajno daje možnost, da jim pomaga oseba po njihovi izbiri. Nadzorni odbor se zato opira na predlog treh institucij, da se ta pravica vpiše med postopkovna jamstva, ki se bodo uporabljala v preiskavah urada OLAF (50). |
| --- | --- |

40.

Ta pravica ni izrecno predvidena v sedanji zakonodaji. Vendar urad OLAF v praksi zadevnim osebam običajno daje možnost, da jim pomaga oseba po njihovi izbiri. Nadzorni odbor se zato opira na predlog treh institucij, da se ta pravica vpiše med postopkovna jamstva, ki se bodo uporabljala v preiskavah urada OLAF (50).

| 41. | Nadzorni odbor pozitivno ocenjuje pravila, ki so bila uvedena s Priročnikom glede načinov obveščanja zadevne osebe o možnosti uveljavljanja te pravice (51). Meni, da mora biti tudi odpoved uveljavljanju te pravice izrecno omenjena, kar se najpogosteje tudi zgodi. Ta dobra praksa uslužbencem, ki se udeležijo zaslišanja, omogoča, da preverijo upoštevanje zahtev, po katerih mora biti odpoved pravici nedvoumno dokazana ter izražena ob polnem poznavanju dejstev, to je na podlagi prostovoljnega soglasja (52), in brez prisile (53). |
| --- | --- |

41.

Nadzorni odbor pozitivno ocenjuje pravila, ki so bila uvedena s Priročnikom glede načinov obveščanja zadevne osebe o možnosti uveljavljanja te pravice (51). Meni, da mora biti tudi odpoved uveljavljanju te pravice izrecno omenjena, kar se najpogosteje tudi zgodi. Ta dobra praksa uslužbencem, ki se udeležijo zaslišanja, omogoča, da preverijo upoštevanje zahtev, po katerih mora biti odpoved pravici nedvoumno dokazana ter izražena ob polnem poznavanju dejstev, to je na podlagi prostovoljnega soglasja (52), in brez prisile (53).

Nadzorni odbor priporoča, naj se v zapisnik o zaslišanju, ki ga zadevna oseba ustrezno podpiše, nedvoumno vključi, da se je oseba morebiti odpovedala pravici do pomoči svetovalca po njeni izbiri. Priročnik bi bilo treba ustrezno dopolniti.

3.1.2.5   Pravica osebe, da ne obdolži same sebe

| 42. | Za uradnike in uslužbence velja obveznost, da v celoti sodelujejo z uradom OLAF in mu nudijo vso pomoč, ki je potrebna za preiskavo. V ta namen dajejo uslužbencem urada OLAF vse koristne informacije in razlage (54). V skladu s Priročnikom imajo kot osebe, ki jih preiskava zadeva, tudi pravico, da ne obdolžijo sami sebe (55). Ti načeli se morata izvajati tudi, če pravica osebe, da ne obdolži same sebe, ostaja prevladujoča. Tako lahko sklepamo, da zadevne osebe ni mogoče prisiliti v priznanje, da je storila nepravilnost, zaradi dolžnosti lojalnosti pa ji na primer ni dovoljeno zavrniti vabila urada OLAF na zaslišanje. |
| --- | --- |

42.

Za uradnike in uslužbence velja obveznost, da v celoti sodelujejo z uradom OLAF in mu nudijo vso pomoč, ki je potrebna za preiskavo. V ta namen dajejo uslužbencem urada OLAF vse koristne informacije in razlage (54). V skladu s Priročnikom imajo kot osebe, ki jih preiskava zadeva, tudi pravico, da ne obdolžijo sami sebe (55). Ti načeli se morata izvajati tudi, če pravica osebe, da ne obdolži same sebe, ostaja prevladujoča. Tako lahko sklepamo, da zadevne osebe ni mogoče prisiliti v priznanje, da je storila nepravilnost, zaradi dolžnosti lojalnosti pa ji na primer ni dovoljeno zavrniti vabila urada OLAF na zaslišanje.

Nadzorni odbor pozitivno ocenjuje izrecno vključitev te pravice v reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999.

3.1.2.6   Pravica do varstva osebnih podatkov

| 43. | Ta pravica je zagotovljena s členom 8 Listine, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah ter s členom 8 Uredbe (ES) št. 1073/1999 in (ES, Euratom) št. 2185/96 in z Uredbo (ES) št. 45/2001. Nadzorni odbor meni, da je zaradi pomembnosti tega vprašanja potreben temeljitejši razmislek, ki presega okvir tega mnenja. |
| --- | --- |

43.

Ta pravica je zagotovljena s členom 8 Listine, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah ter s členom 8 Uredbe (ES) št. 1073/1999 in (ES, Euratom) št. 2185/96 in z Uredbo (ES) št. 45/2001. Nadzorni odbor meni, da je zaradi pomembnosti tega vprašanja potreben temeljitejši razmislek, ki presega okvir tega mnenja.

3.1.2.7   Pravica do dostopa do dokumentov o preiskavi in/ali končnega poročila

| 44. | V skladu s sodno prakso se zadevna oseba ne more učinkovito sklicevati na načelo spoštovanja pravice do obrambe niti na člen 41 Listine (pravica vsake osebe do vpogleda v svoj spis) za dostop do dokumentov o preiskavi in/ali končnega poročila. Sodišče Unije je namreč stalno menilo, da bi bile učinkovitost in zaupnost naloge, zaupane uradu OLAF, ter njegova neodvisnost ovirane, če bi se do teh dokumentov dostopalo pred sprejetjem končne odločitve, ki bi posegala v položaj zadevne osebe (56). Ker se za poročila o preiskavi, ki jih je sestavil urad OLAF, ali sklepe o pošiljanju podatkov nacionalnim sodnim organom ni štelo, da posegajo v položaj, uradu OLAF ni treba omogočiti vpogleda v spis pred sprejetjem teh aktov. S sodno prakso je bila ta pravica pravzaprav omejena, ker je v celoti zagotovljena v poznejših fazah preiskave (sodni, disciplinski ali finančni postopek). |
| --- | --- |

44.

V skladu s sodno prakso se zadevna oseba ne more učinkovito sklicevati na načelo spoštovanja pravice do obrambe niti na člen 41 Listine (pravica vsake osebe do vpogleda v svoj spis) za dostop do dokumentov o preiskavi in/ali končnega poročila. Sodišče Unije je namreč stalno menilo, da bi bile učinkovitost in zaupnost naloge, zaupane uradu OLAF, ter njegova neodvisnost ovirane, če bi se do teh dokumentov dostopalo pred sprejetjem končne odločitve, ki bi posegala v položaj zadevne osebe (56). Ker se za poročila o preiskavi, ki jih je sestavil urad OLAF, ali sklepe o pošiljanju podatkov nacionalnim sodnim organom ni štelo, da posegajo v položaj, uradu OLAF ni treba omogočiti vpogleda v spis pred sprejetjem teh aktov. S sodno prakso je bila ta pravica pravzaprav omejena, ker je v celoti zagotovljena v poznejših fazah preiskave (sodni, disciplinski ali finančni postopek).

| 45. | Vendar zadevne osebe zahtevajo dostop do dokumentov Komisije in torej do dokumentov urada OLAF na podlagi Uredbe št. 1049/2001. Čeprav se ta uredba nanaša na dostop javnosti do dokumentov institucij, ne izključuje dostopa osebe do njenega spisa, zlasti ker ji ni treba utemeljiti svoje zahteve. Vendar lahko urad OLAF zavrne dostop do svojih dokumentov na podlagi člena 4 Uredbe št. 1049/2001, zlasti med preiskavo in tudi, kadar je ta končana, ne da bila že sprejeta odločitev o nadaljnjem ukrepanju. Ta zavrnitev mora biti ustrezno obrazložena po konkretni in individualni preučitvi vsakega zahtevanega dokumenta ter utemeljitvi resnične, in ne le hipotetične potrebe po varstvu (57). |
| --- | --- |

45.

Vendar zadevne osebe zahtevajo dostop do dokumentov Komisije in torej do dokumentov urada OLAF na podlagi Uredbe št. 1049/2001. Čeprav se ta uredba nanaša na dostop javnosti do dokumentov institucij, ne izključuje dostopa osebe do njenega spisa, zlasti ker ji ni treba utemeljiti svoje zahteve. Vendar lahko urad OLAF zavrne dostop do svojih dokumentov na podlagi člena 4 Uredbe št. 1049/2001, zlasti med preiskavo in tudi, kadar je ta končana, ne da bila že sprejeta odločitev o nadaljnjem ukrepanju. Ta zavrnitev mora biti ustrezno obrazložena po konkretni in individualni preučitvi vsakega zahtevanega dokumenta ter utemeljitvi resnične, in ne le hipotetične potrebe po varstvu (57).

| 46. | Nadzorni odbor tu opozarja na določeno protislovje, kolikor je mogoče sodno prakso Skupnosti, v kateri se je člen 4 vzorca sklepa stalno razlagal tako, kot da vsebuje obveznost, v skladu s katero mora urad OLAF omogočiti dostop do svojih dokumentov (58), zlahka obiti s sklicevanjem na Uredbo (ES) št. 1049/2001. Zakonodajni organ, kot izhaja iz uvodnih izjav te uredbe, je želel dati čim večji možni učinek pravici javnosti do dostopa do dokumentov, da bi se zagotovila večja preglednost dela institucij EU, ne pa, da bi se zadevnim osebam posebej priznala pravica do vpogleda v njihov spis. Tudi Listina vsebuje to razlikovanje, ker v členu 41(2) in členu 42 omenja vpogled osebe v njen spis ter dostop vsakega državljana Unije in vsake fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije. Potreben je temeljitejši razmislek o protislovju med tema različnima načeloma, najti pa bi bilo treba tudi rešitve. |
| --- | --- |

46.

Nadzorni odbor tu opozarja na določeno protislovje, kolikor je mogoče sodno prakso Skupnosti, v kateri se je člen 4 vzorca sklepa stalno razlagal tako, kot da vsebuje obveznost, v skladu s katero mora urad OLAF omogočiti dostop do svojih dokumentov (58), zlahka obiti s sklicevanjem na Uredbo (ES) št. 1049/2001. Zakonodajni organ, kot izhaja iz uvodnih izjav te uredbe, je želel dati čim večji možni učinek pravici javnosti do dostopa do dokumentov, da bi se zagotovila večja preglednost dela institucij EU, ne pa, da bi se zadevnim osebam posebej priznala pravica do vpogleda v njihov spis. Tudi Listina vsebuje to razlikovanje, ker v členu 41(2) in členu 42 omenja vpogled osebe v njen spis ter dostop vsakega državljana Unije in vsake fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije. Potreben je temeljitejši razmislek o protislovju med tema različnima načeloma, najti pa bi bilo treba tudi rešitve.

| 47. | Nadzorni odbor je v praksi ugotovil, da je urad OLAF zavrnil večino zahtev po dostopu do dokumentov na podlagi izjem, določenih v členu 4(1)(b), (2) in (3) navedene uredbe, in to stališče podpira. Vendar mora urad OLAF ustrezno in zadostno obrazložiti sklepe o zavrnitvi, da bi s tem preprečil, da jih sodišča Unije razglasijo za nične (59). |
| --- | --- |

47.

Nadzorni odbor je v praksi ugotovil, da je urad OLAF zavrnil večino zahtev po dostopu do dokumentov na podlagi izjem, določenih v členu 4(1)(b), (2) in (3) navedene uredbe, in to stališče podpira. Vendar mora urad OLAF ustrezno in zadostno obrazložiti sklepe o zavrnitvi, da bi s tem preprečil, da jih sodišča Unije razglasijo za nične (59).

| 48. | Zahteva po dostopu do osebnih podatkov na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 je lahko tudi posreden način dostopa do dokumentov urada OLAF. Kot je bilo navedeno zgoraj, si nadzorni odbor pridržuje stališče do tega vprašanja. |
| --- | --- |

48.

Zahteva po dostopu do osebnih podatkov na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 je lahko tudi posreden način dostopa do dokumentov urada OLAF. Kot je bilo navedeno zgoraj, si nadzorni odbor pridržuje stališče do tega vprašanja.

Nadzorni organ meni, da se sme dostop do zaupnih dokumentov urada OLAF odobriti le v ustrezno utemeljenih primerih ter po konkretni in individualni preučitvi vsakega dokumenta. Vsekakor ta dostop uradu ne sme preprečevati, da popolnoma neodvisno opravlja svojo nalogo.

Potreben je temeljitejši razmislek o povezavi potrebe po varstvu zaupnosti preiskovalnih dejavnosti urada OLAF z možnostjo, da zadevne osebe zahtevajo dostop do dokumentov o preiskavi.

3.1.3   Konec preiskave

3.1.3.1   Obveznost, da se v ugotovitvah ob koncu preiskave omenijo stališča zadevne osebe

| 49. | Nadzorni organ obžaluje, da ta zakonska obveznost (60) ni niti določena v Priročniku niti se v celoti ne upošteva v praksi (61). |
| --- | --- |

49.

Nadzorni organ obžaluje, da ta zakonska obveznost (60) ni niti določena v Priročniku niti se v celoti ne upošteva v praksi (61).

3.1.3.2   Pravica zadevne osebe, da je obveščena o koncu preiskave

| 50. | Pravica zadevne osebe, da je obveščena, je uradno določena le v primeru zaključka preiskave brez nadaljnjih postopkov (62). Vendar nadzorni odbor v preučenih primerih, ki so bili predmet nadaljnjega ukrepanja, pozitivno ugotavlja, da so bile zadevne osebe sistematično obveščene o koncu preiskave in priporočilih urada OLAF za pošiljanje podatkov. Ta pošiljanja podatkov so namreč podobna obdelavi osebnih podatkov v smislu Uredbe (ES) št. 45/2001, kar lahko upravičuje obveščanje osebe. Ta odbor vseeno želi, da zakonodajni organ to vprašanje pojasni ob reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999, in meni, da je treba ohraniti možnost odstopanja v primerih, ko je potrebna ohranitev zaupnosti. |
| --- | --- |

50.

Pravica zadevne osebe, da je obveščena, je uradno določena le v primeru zaključka preiskave brez nadaljnjih postopkov (62). Vendar nadzorni odbor v preučenih primerih, ki so bili predmet nadaljnjega ukrepanja, pozitivno ugotavlja, da so bile zadevne osebe sistematično obveščene o koncu preiskave in priporočilih urada OLAF za pošiljanje podatkov. Ta pošiljanja podatkov so namreč podobna obdelavi osebnih podatkov v smislu Uredbe (ES) št. 45/2001, kar lahko upravičuje obveščanje osebe. Ta odbor vseeno želi, da zakonodajni organ to vprašanje pojasni ob reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999, in meni, da je treba ohraniti možnost odstopanja v primerih, ko je potrebna ohranitev zaupnosti.

| 51. | Nadzorni odbor pozitivno ocenjuje dejstvo, da je v reformo Uredbe št. 1073/1999 vključena obveznost, v skladu s katero urad OLAF zadevni osebi pošlje ugotovitve in priporočila, preden pošlje končno poročilo pristojnim organom, pri čemer upošteva potrebo po varovanju tajnosti, da ne bi ogrozil nadaljnjega ukrepanja po preiskavi. Ima pa pomisleke glede potrebe po pridobitvi soglasja institucij, organov, uradov ali agencij za odlog obveščanja osebe (63). |
| --- | --- |

51.

Nadzorni odbor pozitivno ocenjuje dejstvo, da je v reformo Uredbe št. 1073/1999 vključena obveznost, v skladu s katero urad OLAF zadevni osebi pošlje ugotovitve in priporočila, preden pošlje končno poročilo pristojnim organom, pri čemer upošteva potrebo po varovanju tajnosti, da ne bi ogrozil nadaljnjega ukrepanja po preiskavi. Ima pa pomisleke glede potrebe po pridobitvi soglasja institucij, organov, uradov ali agencij za odlog obveščanja osebe (63).

Obveznost, da se v ugotovitvah ob koncu preiskave omenijo stališča zadevne osebe, bi morala biti natančno določena v Priročniku in upoštevana v praksi.

Nadzorni odbor meni, da bi moralo biti v zakonodajnih predpisih o preiskavah urada OLAF določeno, da je treba zadevne osebe obvestiti o koncu preiskave, razen v ustrezno utemeljenih primerih. Če urad OLAF sprejme odločitev o odlogu tega obveščanja, bi moral obvestiti le pristojne institucije, organe, urade in agencije.

3.2   
  Zunanje preiskave

| 52. | Osebe, ki so predmet zunanjih preiskav, imajo določene pravice, kot jih imajo osebe, ki so predmet notranjih preiskav (pravica do dostopa do dokumentov, pravica do spoštovanja tajnosti osebnih podatkov itd.). Ker so pravila o uveljavljanju teh pravic enaka ne glede na vrsto preiskave, se nadzorni odbor sklicuje na prejšnje pomisleke. |
| --- | --- |

52.

Osebe, ki so predmet zunanjih preiskav, imajo določene pravice, kot jih imajo osebe, ki so predmet notranjih preiskav (pravica do dostopa do dokumentov, pravica do spoštovanja tajnosti osebnih podatkov itd.). Ker so pravila o uveljavljanju teh pravic enaka ne glede na vrsto preiskave, se nadzorni odbor sklicuje na prejšnje pomisleke.

| 53. | Nadzorni odbor na splošno ugotavlja, da so zakonodajne določbe Skupnosti, ki veljajo v zvezi s postopkovnimi jamstvi v zunanjih preiskavah urada OLAF, nezadostne. Zunanje preiskave so močno odvisne od stanja nacionalnih zakonodaj (64). Sklicevanje na nacionalne zakonodaje pa lahko včasih ogrozi načelo enakovrednosti v učinkoviti zaščiti pred goljufijami, določeno v členu 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Reforma Uredbe (ES) št. 1073/1999 mora biti priložnost za potrebno pojasnitev (65). |
| --- | --- |

53.

Nadzorni odbor na splošno ugotavlja, da so zakonodajne določbe Skupnosti, ki veljajo v zvezi s postopkovnimi jamstvi v zunanjih preiskavah urada OLAF, nezadostne. Zunanje preiskave so močno odvisne od stanja nacionalnih zakonodaj (64). Sklicevanje na nacionalne zakonodaje pa lahko včasih ogrozi načelo enakovrednosti v učinkoviti zaščiti pred goljufijami, določeno v členu 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Reforma Uredbe (ES) št. 1073/1999 mora biti priložnost za potrebno pojasnitev (65).

| 54. | Nadzorni odbor ugotavlja, da so zaradi neobstoja jasnih pravil v uredbah (ES, Euratom) št. 2988/95, (ES, Euratom) št. 2185/96 in (ES) št. 1073/1999 v uradu OLAF nastale različne prakse. Smernice, določene v Priročniku, se ne zdijo zadostne za uskladitev različnih pristopov v operativnih enotah. Različna nacionalna pravila, ki se uporabljajo, bi sicer lahko utemeljila pripravo priročnika za pomoč preiskovalcem. |
| --- | --- |

54.

Nadzorni odbor ugotavlja, da so zaradi neobstoja jasnih pravil v uredbah (ES, Euratom) št. 2988/95, (ES, Euratom) št. 2185/96 in (ES) št. 1073/1999 v uradu OLAF nastale različne prakse. Smernice, določene v Priročniku, se ne zdijo zadostne za uskladitev različnih pristopov v operativnih enotah. Različna nacionalna pravila, ki se uporabljajo, bi sicer lahko utemeljila pripravo priročnika za pomoč preiskovalcem.

| 55. | Nadzorni odbor ugotavlja tudi zakonodajne pomanjkljivosti v zvezi z vodenjem zunanjih preiskav na področju neposrednih odhodkov. Urad OLAF pri projektih, ki jih financira izključno Evropska unija in jih ne soupravlja z državami članicami, pogosto težko ugotovi, na katere nacionalne upravne organe se lahko obrne pri izvajanju pregledov na kraju samem. Tudi obseg preiskovalnih pooblastil urada OLAF, na katera se sklicuje člen 7 Uredbe (ES, Euratom) št. 2185/96, ni jasno opredeljen. Nadzorni odbor je moral presojati o primerih, v katerih so te pomanjkljivosti povzročile zamude ali resne težave za preiskavo, zato meni, da je treba ob reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999 pojasniti to posebno področje. |
| --- | --- |

55.

Nadzorni odbor ugotavlja tudi zakonodajne pomanjkljivosti v zvezi z vodenjem zunanjih preiskav na področju neposrednih odhodkov. Urad OLAF pri projektih, ki jih financira izključno Evropska unija in jih ne soupravlja z državami članicami, pogosto težko ugotovi, na katere nacionalne upravne organe se lahko obrne pri izvajanju pregledov na kraju samem. Tudi obseg preiskovalnih pooblastil urada OLAF, na katera se sklicuje člen 7 Uredbe (ES, Euratom) št. 2185/96, ni jasno opredeljen. Nadzorni odbor je moral presojati o primerih, v katerih so te pomanjkljivosti povzročile zamude ali resne težave za preiskavo, zato meni, da je treba ob reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999 pojasniti to posebno področje.

| 56. | Z začetkom veljavnosti Listine se je okrepila zavest o pomenu temeljnih pravic in postopkovnih jamstev ne glede na vrsto preiskave. Vendar je treba upoštevati posebnosti urada OLAF kot preiskovalne upravne službe. Če bi se postopkovne obveznosti v zunanjih preiskavah le uskladile s takimi obveznosti v notranjih preiskavah, bi to pomenilo, da se ne upošteva različne narave teh preiskav, kar bi lahko resno ogrozilo učinkovitost preiskav, ne da bi se s tem koristno in znatno okrepile pravice oseb. |
| --- | --- |

56.

Z začetkom veljavnosti Listine se je okrepila zavest o pomenu temeljnih pravic in postopkovnih jamstev ne glede na vrsto preiskave. Vendar je treba upoštevati posebnosti urada OLAF kot preiskovalne upravne službe. Če bi se postopkovne obveznosti v zunanjih preiskavah le uskladile s takimi obveznosti v notranjih preiskavah, bi to pomenilo, da se ne upošteva različne narave teh preiskav, kar bi lahko resno ogrozilo učinkovitost preiskav, ne da bi se s tem koristno in znatno okrepile pravice oseb.

3.2.1   Začetek preiskave

3.2.1.1   Obveščanje zadevne osebe

| 57. | Sedanja zakonodaja ne določa obveznosti, da urad OLAF obvesti zadevno osebo o tem, da je vpletena v preiskavo. Neobveščanje je utemeljeno s potrebami preiskave. Zlasti pregledi in inšpekcije na kraju samem se namreč pogosto izvajajo nenapovedano. Predhodno obveščanje zadevne države članice o izvedbi pregleda na kraju samem (ne pa o začetku preiskave) je praktična zahteva, skladna z načelom lojalnega sodelovanja (66). Država mora biti obveščena „pravočasno“ pred pregledom na kraju samem. Nasprotno pa je v Priročniku določeno, da se zadevna oseba obvesti, kadar to ne more škoditi preiskavi (67). Ta pristop je sprejet tudi v reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999. |
| --- | --- |

57.

Sedanja zakonodaja ne določa obveznosti, da urad OLAF obvesti zadevno osebo o tem, da je vpletena v preiskavo. Neobveščanje je utemeljeno s potrebami preiskave. Zlasti pregledi in inšpekcije na kraju samem se namreč pogosto izvajajo nenapovedano. Predhodno obveščanje zadevne države članice o izvedbi pregleda na kraju samem (ne pa o začetku preiskave) je praktična zahteva, skladna z načelom lojalnega sodelovanja (66). Država mora biti obveščena „pravočasno“ pred pregledom na kraju samem. Nasprotno pa je v Priročniku določeno, da se zadevna oseba obvesti, kadar to ne more škoditi preiskavi (67). Ta pristop je sprejet tudi v reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999.

| 58. | Nadzorni odbor je ugotovil, da so bile zadevne fizične in/ali pravne osebe v večini zunanjih preiskav obveščene bodisi z obvestilom, s katerim so bile seznanjene z začetkom preiskave ali v katerem jim je bil napovedan pregled na kraju samem, bodisi med pregledom na kraju samem. Ko je bila sprejeta odločitev, da se zadevne osebe ne obvesti, je bila običajno obrazložena. Vendar so te obrazložitve navedene le v dokumentih, sestavljenih ob pošiljanju podatkov nacionalnim sodnim organom. |
| --- | --- |

58.

Nadzorni odbor je ugotovil, da so bile zadevne fizične in/ali pravne osebe v večini zunanjih preiskav obveščene bodisi z obvestilom, s katerim so bile seznanjene z začetkom preiskave ali v katerem jim je bil napovedan pregled na kraju samem, bodisi med pregledom na kraju samem. Ko je bila sprejeta odločitev, da se zadevne osebe ne obvesti, je bila običajno obrazložena. Vendar so te obrazložitve navedene le v dokumentih, sestavljenih ob pošiljanju podatkov nacionalnim sodnim organom.

Nadzorni organ meni, da lahko včasih predhodno obveščanje zadevne osebe o začetku preiskave ogrozi učinkovitost te preiskave (zlasti učinkovitost pregledov na kraju samem) in poveča postopkovno breme, naloženo uradu OLAF. Pri reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999 bi bilo treba upoštevati to tveganje. Zdi se, da bi bilo treba pred uvedbo obveznosti obveščanja zadevne osebe pripraviti temeljitejšo študijo o morebitnih posledicah za učinkovitost preiskave.

3.2.2   Postopek preiskave

3.2.2.1   Obveznost pooblaščanja uslužbencev urada OLAF

| 59. | Preiskovalci morajo v okviru pregledov na kraju samem, določenih v Uredbi (ES, Euratom) št. 2185/96, predložiti pisno pooblastilo, v katerem sta navedena ime in funkcija uslužbencev, in pooblastilo, ki navaja predmet in namen preiskave (68). Zadnja obveznost omogoča, da je zagotovljena pravica do obrambe (69). |
| --- | --- |

59.

Preiskovalci morajo v okviru pregledov na kraju samem, določenih v Uredbi (ES, Euratom) št. 2185/96, predložiti pisno pooblastilo, v katerem sta navedena ime in funkcija uslužbencev, in pooblastilo, ki navaja predmet in namen preiskave (68). Zadnja obveznost omogoča, da je zagotovljena pravica do obrambe (69).

| 60. | Nadzorni odbor ugotavlja, da se ta pravila v praksi ne uporabljajo enotno. Pisno pooblastilo (člen 6(2) Uredbe št. 1073/1999) ima obliko „sklepa o imenovanju“ oseb, pooblaščenih za izvajanje preiskave, ki ga podpiše vodja enote. V pisnem pooblastilu (člen 6(3) Uredbe št. 1073/1999) sta vedno navedena predmet in namen preiskave, vendar v nekaterih primerih imena določenih uslužbencev niso navedena, v drugih pa je pooblastilu priloženo potrdilo o prejemu, ki ga mora podpisati gospodarski subjekt, ki je predmet pregleda na kraju samem. Poleg tega v zapisnikih o zaslišanjih ali pregledih na kraju samem ni sistematično navedeno, ali so uslužbenci urada OLAF dejansko predložili pisno pooblastilo, kar bi sicer preprečilo vsako poznejše izpodbijanje. |
| --- | --- |

60.

Nadzorni odbor ugotavlja, da se ta pravila v praksi ne uporabljajo enotno. Pisno pooblastilo (člen 6(2) Uredbe št. 1073/1999) ima obliko „sklepa o imenovanju“ oseb, pooblaščenih za izvajanje preiskave, ki ga podpiše vodja enote. V pisnem pooblastilu (člen 6(3) Uredbe št. 1073/1999) sta vedno navedena predmet in namen preiskave, vendar v nekaterih primerih imena določenih uslužbencev niso navedena, v drugih pa je pooblastilu priloženo potrdilo o prejemu, ki ga mora podpisati gospodarski subjekt, ki je predmet pregleda na kraju samem. Poleg tega v zapisnikih o zaslišanjih ali pregledih na kraju samem ni sistematično navedeno, ali so uslužbenci urada OLAF dejansko predložili pisno pooblastilo, kar bi sicer preprečilo vsako poznejše izpodbijanje.

Nadzorni organ priporoča uskladitev praks dodeljevanja pisnih pooblastil uslužbencem urada OLAF in uporabo jasnih pravil.

V zapisnikih o pregledih na kraju samem in/ali zaslišanjih bi moralo biti izrecno navedeno, ali so preiskovalci predložili pisno pooblastilo, da se prepreči vsako poznejše izpodbijanje.

3.2.2.2   Pravica zadevne osebe, da izrazi svoja stališča o vseh dejstvih, ki se nanašajo nanjo

| 61. | Sedanja zakonodaja Skupnosti zadevnim osebam ne priznava izrecno pravice, da izrazijo svoja stališča o vseh dejstvih, ki se nanašajo nanje, kot je določeno za notranje preiskave. Vseeno je v Priročniku predvidena možnost, da se zadevni osebi omogoči, da izrazi svoja stališča, preden se pripravijo končne ugotovitve (70). |
| --- | --- |

61.

Sedanja zakonodaja Skupnosti zadevnim osebam ne priznava izrecno pravice, da izrazijo svoja stališča o vseh dejstvih, ki se nanašajo nanje, kot je določeno za notranje preiskave. Vseeno je v Priročniku predvidena možnost, da se zadevni osebi omogoči, da izrazi svoja stališča, preden se pripravijo končne ugotovitve (70).

| 62. | V členu 7 Uredbe (ES, Euratom) št. 2185/96 so našteta pooblastila, ki jih ima urad OLAF ob pregledih na kraju samem. Ta seznam ni dokončen in ne vsebuje izrecnega sklicevanja na pooblastila urada OLAF, da opravi uradna zaslišanja ali zahteva ustna pojasnila med pregledi na kraju samem (71). Vendar se lahko ta pooblastila za dostop „do vseh podatkov [...] o [...] poslih“, ki so predmet pregleda na kraju samem, izvajajo na podlagi nacionalnih zakonodaj. Nadzorni odbor je pri preučitvi preiskav ugotovil, da so bila včasih opravljena uradna zaslišanja, v drugih primerih pa so imele zadevne osebe možnost izraziti svoja stališča med pregledi na kraju samem, ne da bi to imelo obliko zaslišanja. Poleg tega so bili razlogi za neizvedbo zaslišanja obrazloženi šele ob pošiljanju podatkov nacionalnim sodnim organom. |
| --- | --- |

62.

V členu 7 Uredbe (ES, Euratom) št. 2185/96 so našteta pooblastila, ki jih ima urad OLAF ob pregledih na kraju samem. Ta seznam ni dokončen in ne vsebuje izrecnega sklicevanja na pooblastila urada OLAF, da opravi uradna zaslišanja ali zahteva ustna pojasnila med pregledi na kraju samem (71). Vendar se lahko ta pooblastila za dostop „do vseh podatkov [...] o [...] poslih“, ki so predmet pregleda na kraju samem, izvajajo na podlagi nacionalnih zakonodaj. Nadzorni odbor je pri preučitvi preiskav ugotovil, da so bila včasih opravljena uradna zaslišanja, v drugih primerih pa so imele zadevne osebe možnost izraziti svoja stališča med pregledi na kraju samem, ne da bi to imelo obliko zaslišanja. Poleg tega so bili razlogi za neizvedbo zaslišanja obrazloženi šele ob pošiljanju podatkov nacionalnim sodnim organom.

| 63. | Nadzorni odbor ugotavlja, da se v okviru reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999 predlaga, naj se uradu OLAF naloži obveznost zaslišati zadevne osebe, razen v primeru izjem, ki bi upravičevale odlog zaslišanja. Meni tudi, da je izrecna vključitev preiskovalnih pooblastil, kot je možnost opraviti zaslišanja ali zahtevati ustna pojasnila, v reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999 potrebna zaradi zagotavljanja pravne varnosti ter dosledne in enotne uporabe postopkovnih pravil. |
| --- | --- |

63.

Nadzorni odbor ugotavlja, da se v okviru reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999 predlaga, naj se uradu OLAF naloži obveznost zaslišati zadevne osebe, razen v primeru izjem, ki bi upravičevale odlog zaslišanja. Meni tudi, da je izrecna vključitev preiskovalnih pooblastil, kot je možnost opraviti zaslišanja ali zahtevati ustna pojasnila, v reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999 potrebna zaradi zagotavljanja pravne varnosti ter dosledne in enotne uporabe postopkovnih pravil.

| 64. | Vendar nadzorni odbor meni, da se s to pojasnitvijo preiskovalnih pooblastil uradu OLAF ne sme nujno naložiti obveznosti zaslišanja zadevne osebe, da s pretirano pravno ureditvijo ne bi otežili preiskave in podaljšali že tako predolgega postopka. Upravna preiskava urada OLAF je namreč le uvodni del širšega procesa. Spoštovanje pravice do obrambe je treba presojati z vidika preiskave v celoti, torej ob upoštevanju nadaljnjih upravnih, disciplinskih ali sodnih postopkov po preiskavi, med katerimi je načelo kontradiktornosti popolnoma zagotovljeno. Poleg tega v sedanji sodni praksi Skupnosti preiskave urada OLAF ne vodijo do aktov s škodljivimi posledicami, zato nepopolno izvajanje načela kontradiktornosti in pravice do obrambe v tej fazi načeloma ne škodi zadevnim osebam (72). |
| --- | --- |

64.

Vendar nadzorni odbor meni, da se s to pojasnitvijo preiskovalnih pooblastil uradu OLAF ne sme nujno naložiti obveznosti zaslišanja zadevne osebe, da s pretirano pravno ureditvijo ne bi otežili preiskave in podaljšali že tako predolgega postopka. Upravna preiskava urada OLAF je namreč le uvodni del širšega procesa. Spoštovanje pravice do obrambe je treba presojati z vidika preiskave v celoti, torej ob upoštevanju nadaljnjih upravnih, disciplinskih ali sodnih postopkov po preiskavi, med katerimi je načelo kontradiktornosti popolnoma zagotovljeno. Poleg tega v sedanji sodni praksi Skupnosti preiskave urada OLAF ne vodijo do aktov s škodljivimi posledicami, zato nepopolno izvajanje načela kontradiktornosti in pravice do obrambe v tej fazi načeloma ne škodi zadevnim osebam (72).

3.2.2.3   Pravica do izražanja svojih stališč v uradnem jeziku po svoji izbiri

| 65. | Uredba (ES, Euratom) št. 2185/96 določa, da je treba poročila o preiskavi sestaviti ob upoštevanju nacionalnih postopkovnih pravil. Zato morajo biti ustna pojasnila, ki jih zadevne osebe dajo med pregledi na kraju samem, zapisana v jeziku države članice, na ozemlju katere se ta pregled opravlja. Nadzorni odbor je ugotovil, da je urad OLAF upošteval to zahtevo. Poleg tega so imele zadevne osebe možnost izraziti svoja stališča v jeziku po svoji izbiri, kadar so bila opravljena uradna zaslišanja. |
| --- | --- |

65.

Uredba (ES, Euratom) št. 2185/96 določa, da je treba poročila o preiskavi sestaviti ob upoštevanju nacionalnih postopkovnih pravil. Zato morajo biti ustna pojasnila, ki jih zadevne osebe dajo med pregledi na kraju samem, zapisana v jeziku države članice, na ozemlju katere se ta pregled opravlja. Nadzorni odbor je ugotovil, da je urad OLAF upošteval to zahtevo. Poleg tega so imele zadevne osebe možnost izraziti svoja stališča v jeziku po svoji izbiri, kadar so bila opravljena uradna zaslišanja.

3.2.2.4   Pravica do pomoči osebe po lastni izbiri in zaupnost korespondence med stranko in odvetnikom

| 66. | Pravica do pomoči osebe po lastni izbiri v sedanji zakonodaji ni izrecno določena. Nadzorni odbor zato podpira predlog treh institucij, da se ta pravica vpiše med postopkovna jamstva, ki se bodo uporabljala v preiskavah urada OLAF (73). Ta pravica bi se lahko razširila tudi na gospodarske subjekte ob pregledih na kraju samem, zlasti kadar je določena v nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

66.

Pravica do pomoči osebe po lastni izbiri v sedanji zakonodaji ni izrecno določena. Nadzorni odbor zato podpira predlog treh institucij, da se ta pravica vpiše med postopkovna jamstva, ki se bodo uporabljala v preiskavah urada OLAF (73). Ta pravica bi se lahko razširila tudi na gospodarske subjekte ob pregledih na kraju samem, zlasti kadar je določena v nacionalni zakonodaji.

| 67. | Nadzorni odbor se v zvezi s tem sklicuje na sodno prakso Skupnosti o pooblastilih za preverjanje, ki jih ima Komisija na področju konkurence. Preiskavam na tem področju in preiskavam urada OLAF je skupno to, da so namenjene zbiranju dokazov zaradi preverjanja resničnosti in obsega določenega dejanskega in pravnega položaja. Sodstvo Unije je stalno trdilo, da je treba, čeprav se pravica do obrambe uporablja le v upravnih postopkih, ki bi lahko pripeljali do sankcij, vseeno preprečiti, da bi bile te pravice nepopravljivo ogrožene v postopkih predhodne preiskave, zlasti med preverjanji, ki so lahko odločilna za zagotovitev dokazov o nezakonitosti ravnanja podjetij, za katero so ta morda odgovorna. Če se nekatere pravice do obrambe nanašajo le na kontradiktorne postopke [...], pa je treba zato druge pravice, na primer pravico do pravne pomoči ali zaupnosti korespondence med stranko in odvetnikom, spoštovati od predhodne preiskave naprej (74). |
| --- | --- |

67.

Nadzorni odbor se v zvezi s tem sklicuje na sodno prakso Skupnosti o pooblastilih za preverjanje, ki jih ima Komisija na področju konkurence. Preiskavam na tem področju in preiskavam urada OLAF je skupno to, da so namenjene zbiranju dokazov zaradi preverjanja resničnosti in obsega določenega dejanskega in pravnega položaja. Sodstvo Unije je stalno trdilo, da je treba, čeprav se pravica do obrambe uporablja le v upravnih postopkih, ki bi lahko pripeljali do sankcij, vseeno preprečiti, da bi bile te pravice nepopravljivo ogrožene v postopkih predhodne preiskave, zlasti med preverjanji, ki so lahko odločilna za zagotovitev dokazov o nezakonitosti ravnanja podjetij, za katero so ta morda odgovorna. Če se nekatere pravice do obrambe nanašajo le na kontradiktorne postopke [...], pa je treba zato druge pravice, na primer pravico do pravne pomoči ali zaupnosti korespondence med stranko in odvetnikom, spoštovati od predhodne preiskave naprej (74).

Nadzorni odbor pozitivno ocenjuje vključitev pravice do pomoči osebe po lastni izbiri med postopkovna jamstva, ki so navedena v reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999, ter meni, da bi se morala uveljavljati na zaslišanjih in ob pregledih na kraju samem.

3.2.2.5   Pravica osebe, da ne obdolži same sebe

| 68. | Enako kot pri notranjih preiskavah ne obstaja posebna sodna praksa o tej pravici in njenem uveljavljanju v zunanjih preiskavah urada OLAF. Vseeno je navedena med postopkovnimi jamstvi, omenjenimi v Priročniku in načrtovanimi v okviru reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999. |
| --- | --- |

68.

Enako kot pri notranjih preiskavah ne obstaja posebna sodna praksa o tej pravici in njenem uveljavljanju v zunanjih preiskavah urada OLAF. Vseeno je navedena med postopkovnimi jamstvi, omenjenimi v Priročniku in načrtovanimi v okviru reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999.

| 69. | Nadzorni odbor se znova sklicuje na sodno prakso na področju konkurenčnega prava in ugotavlja, da je sodišče Unije na tem področju potrdilo, da je treba pravico gospodarskih subjektov, da ne obdolžijo sami sebe, spoštovati že med predhodno preiskavo, ki se opravi pred kontradiktorno fazo postopka pred Komisijo. Tako se lahko od gospodarskega subjekta zahteva, da mora sporočiti vse potrebne informacije o dejstvih, ki jih pozna, in po potrebi poslati s tem povezane dokumente, ki jih ima v lasti in jih je mogoče nato uporabiti proti njemu ali proti drugemu gospodarskemu subjektu (75). Ne sme pa se od njega zahtevati, da pošlje odgovore, s katerimi bi moral priznati obstoj nepravilnosti, ki jo mora dokazati Komisija (76). |
| --- | --- |

69.

Nadzorni odbor se znova sklicuje na sodno prakso na področju konkurenčnega prava in ugotavlja, da je sodišče Unije na tem področju potrdilo, da je treba pravico gospodarskih subjektov, da ne obdolžijo sami sebe, spoštovati že med predhodno preiskavo, ki se opravi pred kontradiktorno fazo postopka pred Komisijo. Tako se lahko od gospodarskega subjekta zahteva, da mora sporočiti vse potrebne informacije o dejstvih, ki jih pozna, in po potrebi poslati s tem povezane dokumente, ki jih ima v lasti in jih je mogoče nato uporabiti proti njemu ali proti drugemu gospodarskemu subjektu (75). Ne sme pa se od njega zahtevati, da pošlje odgovore, s katerimi bi moral priznati obstoj nepravilnosti, ki jo mora dokazati Komisija (76).

| 70. | Nadzorni odbor se vseeno sprašuje o prenosljivosti teh načel na preiskave urada OLAF. Urad OLAF namreč v nasprotju s Komisijo na področju konkurence nima lastnih pristojnosti za izrekanje kazni, temveč lahko v primeru, ko gospodarski subjekti nasprotujejo pregledu ali preverjanju na kraju samem, dobi pomoč zadevne države članice v skladu z nacionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

70.

Nadzorni odbor se vseeno sprašuje o prenosljivosti teh načel na preiskave urada OLAF. Urad OLAF namreč v nasprotju s Komisijo na področju konkurence nima lastnih pristojnosti za izrekanje kazni, temveč lahko v primeru, ko gospodarski subjekti nasprotujejo pregledu ali preverjanju na kraju samem, dobi pomoč zadevne države članice v skladu z nacionalnimi predpisi.

3.2.3   Konec preiskave

3.2.3.1   Možnost biti obveščen o koncu preiskave

| 71. | Urad OLAF zadevnih oseb ni zavezan obvestiti o koncu preiskave in/ali svojih ugotovitvah in priporočilih. Taka obveznost je določena v Priročniku, razen kadar to lahko škodi nadaljnjemu ukrepanju po preiskavi. V praksi je ta informacija redko navedena v preučenih preiskavah. Praksa urada OLAF v okviru preiskav o neposrednih izdatkih, ki jih Komisija neposredno izplačuje upravičencem, ni enotna. |
| --- | --- |

71.

Urad OLAF zadevnih oseb ni zavezan obvestiti o koncu preiskave in/ali svojih ugotovitvah in priporočilih. Taka obveznost je določena v Priročniku, razen kadar to lahko škodi nadaljnjemu ukrepanju po preiskavi. V praksi je ta informacija redko navedena v preučenih preiskavah. Praksa urada OLAF v okviru preiskav o neposrednih izdatkih, ki jih Komisija neposredno izplačuje upravičencem, ni enotna.

| 72. | Nadzorni odbor se zaveda, da urad OLAF obvesti državo članico o koncu preiskave, tako da ji pošlje končno poročilo v okviru preiskav o odhodkih Skupnosti, ki se izplačujejo prek držav članic. Če lahko preiskavi sledi nadaljnje ukrepanje na nacionalni ravni, nadzorni odbor meni, da bi bila dobra praksa posvetovati se s pristojnimi nacionalnimi organi pred sprejetjem odločitve, ali bo oseba obveščena o koncu preiskave ali ne (77). |
| --- | --- |

72.

Nadzorni odbor se zaveda, da urad OLAF obvesti državo članico o koncu preiskave, tako da ji pošlje končno poročilo v okviru preiskav o odhodkih Skupnosti, ki se izplačujejo prek držav članic. Če lahko preiskavi sledi nadaljnje ukrepanje na nacionalni ravni, nadzorni odbor meni, da bi bila dobra praksa posvetovati se s pristojnimi nacionalnimi organi pred sprejetjem odločitve, ali bo oseba obveščena o koncu preiskave ali ne (77).

Nadzorni odbor meni, da bi morala biti obveznost urada OLAF, da zadevne osebe obvesti o svojih ugotovitvah in priporočilih, preden pošlje končno poročilo pristojnim organom Skupnosti in nacionalnim organom, kot je predvideno v reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999, usklajena s postopkovnimi pravili države članice, ki zagotovi nadaljnje ukrepanje.

PRILOGA

Navedeni zakonodajni akti:

| 1. | Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), UL L 136, 31.5.1999, str. 1–7; |
| --- | --- |

1.

Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), UL L 136, 31.5.1999, str. 1–7;

| 2. | Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), UL L 136, 31.5.1999, str. 15–19; |
| --- | --- |

2.

Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), UL L 136, 31.5.1999, str. 15–19;

| 3. | Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, UL L 292, 15.11.1996, str. 2–5; |
| --- | --- |

3.

Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, UL L 292, 15.11.1996, str. 2–5;

| 4. | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, UL L 312, 23.12.1995, str. 1–4; |
| --- | --- |

4.

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, UL L 312, 23.12.1995, str. 1–4;

| 5. | Sklep Komisije z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (1999/352/ES, ESPJ, Euratom), UL L 136, 31.5.1999, str. 20–22; |
| --- | --- |

5.

Sklep Komisije z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (1999/352/ES, ESPJ, Euratom), UL L 136, 31.5.1999, str. 20–22;

| 6. | Uredba št. 31 (EGS), 11 (ESAE) o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo, UL 45, 14.6.1962, str. 1385, z vsemi poznejšimi spremembami; |
| --- | --- |

6.

Uredba št. 31 (EGS), 11 (ESAE) o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo, UL 45, 14.6.1962, str. 1385, z vsemi poznejšimi spremembami;

| 7. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, UL L 145, 31.5.2001, str. 43–48; |
| --- | --- |

7.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, UL L 145, 31.5.2001, str. 43–48;

| 8. | Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 8, 12.1.2001, str. 1–22. |
| --- | --- |

8.

Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 8, 12.1.2001, str. 1–22.

Navedeni zakonodajni predlogi sprememb Uredbe (ES) št. 1073/1999:

| 1. | Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) {SEC(2006) 638} COM(2006) 244 konč. – 2006/0084 (COD); |
| --- | --- |

1.

Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) {SEC(2006) 638} COM(2006) 244 konč. – 2006/0084 (COD);

| 2. | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (COM(2006) 0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)), UL C 16E, 22.1.2010, str. 201–222. |
| --- | --- |

2.

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (COM(2006) 0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)), UL C 16E, 22.1.2010, str. 201–222.

Navedena sodna praksa (v kronološkem zaporedju):

Sodišča Evropske unije:

| 1. | sodba z dne 21. septembra 1989 v združenih zadevah Hoechst AG proti Komisiji (46/87 in 227/88); |
| --- | --- |

1.

sodba z dne 21. septembra 1989 v združenih zadevah Hoechst AG proti Komisiji (46/87 in 227/88);

| 2. | sodba z dne 17. oktobra 1989 v zadevi Dow Benelux NV proti Komisiji (85/87); |
| --- | --- |

2.

sodba z dne 17. oktobra 1989 v zadevi Dow Benelux NV proti Komisiji (85/87);

| 3. | sodba z dne 18. oktobra 1989 v zadevi Orkem proti Komisiji (374/87); |
| --- | --- |

3.

sodba z dne 18. oktobra 1989 v zadevi Orkem proti Komisiji (374/87);

| 4. | sodba z dne 11. septembra 2002 v zadevi Willeme proti Komisiji (T-89/01); |
| --- | --- |

4.

sodba z dne 11. septembra 2002 v zadevi Willeme proti Komisiji (T-89/01);

| 5. | sodba z dne 10. julija 2003 v zadevi Komisija proti ECB (C-11/00); |
| --- | --- |

5.

sodba z dne 10. julija 2003 v zadevi Komisija proti ECB (C-11/00);

| 6. | sklep z dne 18. decembra 2003 v zadevi Gómez-Reino proti Komisiji (T-215/02); |
| --- | --- |

6.

sklep z dne 18. decembra 2003 v zadevi Gómez-Reino proti Komisiji (T-215/02);

| 7. | sodba z dne 7. januarja 2004 v združenih zadevah Aalborg Portland A/S in drugi proti Komisiji (C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P in C-219/00 P); |
| --- | --- |

7.

sodba z dne 7. januarja 2004 v združenih zadevah Aalborg Portland A/S in drugi proti Komisiji (C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P in C-219/00 P);

| 8. | sklep z dne 9. junija 2004 v zadevi Camós Grau proti Komisiji (T-96/03); |
| --- | --- |

8.

sklep z dne 9. junija 2004 v zadevi Camós Grau proti Komisiji (T-96/03);

| 9. | sklep z dne 13. julija 2004 v zadevi Comunidad Autónoma de Andalucía proti Komisiji (T-29/03); |
| --- | --- |

9.

sklep z dne 13. julija 2004 v zadevi Comunidad Autónoma de Andalucía proti Komisiji (T-29/03);

| 10. | sodba z dne 6. aprila 2006 v zadevi Camós Grau proti Komisiji (T-309/03); |
| --- | --- |

10.

sodba z dne 6. aprila 2006 v zadevi Camós Grau proti Komisiji (T-309/03);

| 11. | sodba z dne 6. julija 2006 v združenih zadevah Franchet in Byk proti Komisiji (št. 1) (T-391/03 in T-70/04); |
| --- | --- |

11.

sodba z dne 6. julija 2006 v združenih zadevah Franchet in Byk proti Komisiji (št. 1) (T-391/03 in T-70/04);

| 12. | sodba z dne 21. septembra 2006 v zadevi Technische Unie BV proti Komisiji (C-113/04 P); |
| --- | --- |

12.

sodba z dne 21. septembra 2006 v zadevi Technische Unie BV proti Komisiji (C-113/04 P);

| 13. | sodba z dne 2. maja 2007 v zadevi Giraudy proti Komisiji (F-23/05); |
| --- | --- |

13.

sodba z dne 2. maja 2007 v zadevi Giraudy proti Komisiji (F-23/05);

| 14. | sodba z dne 12. septembra 2007 v zadevi Nikolaou proti Komisiji (T-259/03); |
| --- | --- |

14.

sodba z dne 12. septembra 2007 v zadevi Nikolaou proti Komisiji (T-259/03);

| 15. | sodba z dne 8. julija 2008 v zadevi Franchet in Byk proti Komisiji (št. 2) (T-48/05); |
| --- | --- |

15.

sodba z dne 8. julija 2008 v zadevi Franchet in Byk proti Komisiji (št. 2) (T-48/05);

| 16. | sodba z dne 28. aprila 2010 v zadevi Amann & Söhne GmbH & Co. KG in Cousin Filterie SAS proti Komisiji (T-446/05); |
| --- | --- |

16.

sodba z dne 28. aprila 2010 v zadevi Amann & Söhne GmbH & Co. KG in Cousin Filterie SAS proti Komisiji (T-446/05);

| 17. | sodba z dne 20. maja 2010 v zadevi Komisija proti Violettiju in drugim (T-261/09 P); |
| --- | --- |

17.

sodba z dne 20. maja 2010 v zadevi Komisija proti Violettiju in drugim (T-261/09 P);

| 18. | sodba z dne 29. junija 2010 v zadevi Komisija proti The Bavarian Lager Co. Ltd. (C-28/08 P); |
| --- | --- |

18.

sodba z dne 29. junija 2010 v zadevi Komisija proti The Bavarian Lager Co. Ltd. (C-28/08 P);

| 19. | sodba z dne 29. junija 2010 v zadevi Komisija proti Technische Glaswerke Ilmenau GmbH (C-139/07 P). |
| --- | --- |

19.

sodba z dne 29. junija 2010 v zadevi Komisija proti Technische Glaswerke Ilmenau GmbH (C-139/07 P).

Evropsko sodišče za človekove pravice (ESČP):

| 1. | sodba z dne 27. februarja 1980 v zadevi Deweer proti Belgiji, serija A, št. 35; |
| --- | --- |

1.

sodba z dne 27. februarja 1980 v zadevi Deweer proti Belgiji, serija A, št. 35;

| 2. | sodba z dne 25. februarja 1992 v zadevi Pfeifer in Plankl proti Avstriji, serija A, št. 227. |
| --- | --- |

2.

sodba z dne 25. februarja 1992 v zadevi Pfeifer in Plankl proti Avstriji, serija A, št. 227.

---

(1)  Člen 2(1) Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom o ustanovitvi urada OLAF določa, da je naloga urada izvajati pooblastila, nanj prenesena z zakonodajo Skupnosti, ob upoštevanju morebitnih omejitev in pogojev. Glej tudi uvodno izjavo 10 Uredbe (ES) št. 1073/1999. Poleg tega je na to zahtevo opozorilo tudi Sodišče v sodbi z dne 10. julija 2003 v zadevi Komisija proti ECB (C-11/00, točka 139).

1

Komisija proti ECB

(2)  V tem smislu glej nazadnje sodbo, ki jo je Splošno sodišče izreklo 20. maja 2010 v zadevi Komisija proti Violettiju in drugim (T-261/09 P).

2

Komisija proti Violettiju in drugim

(3)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 18. decembra 2003 v zadevi Gómez-Reino proti Komisiji (T-215/02, točka 65). Glej tudi sklep, ki ga je Sodišče prve stopnje sprejelo 9. junija 2004 v zadevi Camós Grau proti Komisiji (T-96/03) in v katerem je opozorilo, da, čeprav ukrepi, ki so izključno pripravljalni, sami ne morejo biti predmet ničnostne tožbe, se je na njihove morebitne pravne pomanjkljivosti mogoče sklicevati v utemeljitvi tožbe zoper končni akt, za katerega so bili ti akti pripravljalna stopnja (točka 31).

3

Gómez-Reino proti Komisiji

Camós Grau proti Komisiji

(4)  Glej tudi mnenje nadzornega odbora št. 3/2010 o reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999.

4

(5)  Sodišče prve stopnje je v sodbi z dne 8. julija 2008 v zadevi Franchet in Byk proti Komisiji (št. 2) (T-48/05) potrdilo obveznost urada OLAF, da se v imenu varstva temeljnih pravic posvetuje z nadzornim odborom pred vsakim pošiljanjem podatkov nacionalnim sodnim organom.

5

Franchet in Byk proti Komisiji

(6)  Glej Prilogo 4 (zaupno).

6

(7)  Glej Prilogo 2 (notranji dokument urada OLAF).

7

(8)  Glej Prilogo 1; v zvezi z reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999 glej dokument o razmisleku Evropske komisije z dne 6. julija 2010 in Prilogo II, v kateri sta povzeta Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 in stališče Evropskega sveta.

8

(9)  Glej Prilogo 3 (notranji dokument nadzornega odbora).

9

(10)  Glej člen 22a Kadrovskih predpisov za uradnike in obvestilo uslužbencem urada OLAF z dne 10. novembra 2008.

10

(11)  Glej člen 11 Kadrovskih predpisov za uradnike in sodbo v zadevi Camos Grau proti Komisiji (T-309/03).

11

Camos Grau proti Komisiji

(12)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 11. septembra 2002 v zadevi Willeme proti Komisiji (T-89/01, točka 47).

12

Willeme proti Komisiji

(13)  Glej letno poročilo nadzornega odbora za obdobje 2005–2007 (UL C 123, 20.5.2008, str. 7); letno poročilo nadzornega odbora za obdobje 2008–2009 (UL C 314, 22.12.2009, str. 38).

13

(14)  Sodba Camos Grau proti Komisiji, točke od 104 do 141. Ta sodba je sicer omenjena v Priročniku, ki pa ne določa izrecnega pravila za preiskovalce. Poleg tega pravna podlaga na obrazcu, ki ga morajo izpolniti preiskovalci, ni posodobljena (glej obvestilo O/F1).

14

Camos Grau proti Komisiji

(15)  Glej predloge Sveta in EP (člen 7(a)).

15

(16)  Glede smiselne uporabe glej sodbo z dne 21. septembra 2006 v zadevi Technische Unie BV proti Komisiji (C-113/04 P), ta se nanaša na trajanje upravnega postopka na področju konkurence, ki je privedel do naložitve glob zadevnima podjetjema. Sodišče je potrdilo, da se zahteva po razumnem roku uporablja tudi v ugotovitvenem postopku, ki je prva faza upravnega postopka, in da lahko pretirano dolga prva faza vpliva na prihodnjo možnost obrambe zadevnih podjetij zlasti s tem, da zmanjšuje učinkovitost pravice do obrambe, ko se ta izvršuje v drugi fazi postopka (točki 54 in 55).

16

Technische Unie BV proti Komisiji

(17)  Glej roke za zastaranje pregona zaradi nepravilnosti, določene v Uredbi (ES, Euratom) št. 2988/95.

17

(18)  V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v sodni praksi Skupnosti na področju pravil o konkurenci jasno potrjeno, da je lahko prekoračitev razumnega roka razlog za razglasitev ničnosti odločbe, v kateri so bile ugotovljene kršitve in določene kazni, kadar je bila s kršitvijo tega načela kršena pravica zadevnih podjetij do obrambe (zgoraj navedena sodba Technische Unie BV proti Komisiji, točka 47).

18

Technische Unie BV proti Komisiji

(19)  Glej primera št. 9 in 20, ki sta trajala dve oziroma tri leta za razmeroma kratko trajanje opravljenega dela, in smiselno tudi zgoraj navedeno sodbo Technische Unie BV proti Komisiji (št. 2) (točka 280).

19

Technische Unie BV proti Komisiji

(20)  Predvsem v devetmesečnih poročilih (glej mnenje NO št. 2/2009, UL C 314, 22.12.2009, str. 22).

20

(21)  V zvezi s tem glej mnenje nadzornega odbora št. 4/2010 o načrtovanju preiskav.

21

(22)  Glej primer št. 9; glej tudi primer št. 17, v katerem je obdobje ocenjevanja trajalo deset mesecev, v tem času pa je bil organiziran le en sestanek s službo Komisije, operativni obveščevalni oddelek pa je opravil preverjanja. Preiskava je po začetku trajala še sedem mesecev, ko ni bila opravljena nobena operativna dejavnost.

22

(23)  Glej primere št. 5, 6, 7, 24 in 28, v katerih „trimesečna poročila“ ne pokrivajo celotnega trajanja preiskav; primeri št. 7, 24 in 28 so se končali povprečno šest mesecev po ocenjenem datumu, ne da bi bila opravljena kaka operativna dejavnost in ne da bi bilo dano pojasnilo o tej zamudi; v primeru št. 28 so bila sestavljena štiri „trimesečna poročila“, glede na katera sta bila v obdobjih, ki so jih pokrivala, preučena dokumentacija v zvezi s projektom, ki je bil predmet preiskave, in sestavljeno končno poročilo o preiskavi.

23

(24)  Nadzorni odbor je večkrat ugotovil, da zakonska obveznost priprave teh poročil ni bila upoštevana.

24

(25)  Glej mnenje nadzornega odbora št. 2/2009 (UL C 314, 22.12.2009, str. 39).

25

(26)  Glej primer št. 13.

26

(27)  Glej predloge Sveta (člen 7(a)).

27

(28)  Zgoraj navedena sodba Sodišča prve stopnje Franchet in Byk proti Komisiji (št. 2), točka 218.

28

Franchet in Byk proti Komisiji

(29)  Glej zgoraj navedeno sodbo Giraudy proti Komisiji (točka 161), v kateri je sodišče Skupnosti to pravilo razložilo široko z vidika uvodne izjave 10 Uredbe (ES) št. 1073/1999; glej tudi zgoraj navedeno sodbo Franchet in Byk proti Komisiji (št. 2), v kateri je sodišče Skupnosti zatrdilo, da je „posledica [načela domneve nedolžnosti] obveznost spoštovanja zaupnosti, ki jo mora OLAF spoštovati v skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999“ (točka 213).

29

Giraudy proti Komisiji

Franchet in Byk proti Komisiji

(30)  Zgoraj navedena sodba Sodišča prve stopnje Nikolaou proti Komisiji, točke od 189 do 216.

30

Nikolaou proti Komisiji

(31)  Drugi pododstavek člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 in drugi pododstavek člena 8(1) Uredbe (ES) št. 2185/96.

31

(32)  Tako je nadzorni odbor ugotovil, (i) da je urad OLAF v več poročilih o preiskavi v zvezi z isto osebo službam in/ali nacionalnim organom pomotoma poslal drugo poročilo namesto tistega, na podlagi katerega bi se moralo zagotoviti nadaljnje ukrepanje, in (ii) da je bil tretji osebi poslan dopis s podatki o preiskavi, ne da bi bil opredeljen namen tega pošiljanja (glej preiskavi št. 9 in 13).

32

(33)  Sodba z dne 29. junija 2010 v zadevi Komisija proti The Bavarian Lager Co. Ltd (C-28/08 P).

33

Komisija proti The Bavarian Lager Co. Ltd

(34)  Sodba z dne 29. junija 2010 v zadevi Komisija proti Technische Glaswerke Ilmenau GmbH (C-139/07 P).

34

Komisija proti Technische Glaswerke Ilmenau GmbH

(35)  Glej člen 4 vzorca sklepa v Medinstitucionalnem sporazumu, sklepe vsake institucije in agencije ter člen 1 Priloge IX h kadrovskim predpisom za uradnike.

35

(36)  Točka 5.1.1.1 Priročnika.

36

(37)  V skladu s Priročnikom se posebna preiskovalna pooblastila izvajajo pri naslednjih dejavnostih: zaslišanje zadevne osebe in prič, vpogled v osebni spis uslužbenca institucije Skupnosti, preverjanje prostorov institucij, pregled računalnikov, pregled na kraju samem (glej točko 3.2.2). Nadzorni odbor je v eni od preiskav ugotovil, da sta bila preiskovalec in uslužbenec, odgovoren za pregled računalnika, imenovana potem, ko sta opravila preiskovalne dejavnosti, za katere sta imela pisno pooblastilo (glej primer št. 23).

37

(38)  Glej spodaj točko 5.2.

38

(39)  Člen 4 vzorca sklepa.

39

(40)  Zgoraj navedena sodba Sodišča prve stopnje Nikolaou proti Komisiji (T-259/03, točka 238).

40

Nikolaou proti Komisiji

(41)  Tako je bilo v preiskavah št. 3 in 20.

41

(42)  Na primer, v preiskavi, v kateri je bila zadevna oseba z novo obtožbo prvič seznanjena šele na zaslišanju, se je to zgodilo s postavitvijo enega samega vprašanja, ki je bilo dvoumno in katerega formulacija je omogočala več razlag (glej primer št. 9).

42

(43)  Zgoraj navedena sodba Sodišča prve stopnje Nikolaou proti Komisiji (T-259/03, točke 255 do 265).

43

Nikolaou proti Komisiji

(44)  Na primer, pošiljanje vabila na zaslišanje po izteku roka, naloženega zadevni osebi za izbiro jezika (primer št. 9); nepopolna navedba v tem dopisu in pozneje vseh obtožb, ki jih bo urad OLAF preučil, ter dvoumna formulacija vprašanj med zaslišanjem, ki je povzročila pristranski odgovor (primer št. 9); nepošiljanje zapisnika o zaslišanju kljub izrecni navedbi, da bo ta poslan po koncu preiskave (primer št. 3).

44

(45)  Ta izjema je bila uporabljena v dveh preučenih notranjih preiskavah (glej primera št. 16 in 27).

45

(46)  Zgoraj navedena sodba Franchet in Byk proti Komisiji (št. 2), točka 151.

46

Franchet in Byk proti Komisiji

(47)  Glej primera št. 16 in 27.

47

(48)  Glej točko 3.3.3 Priročnika ter pravila v zvezi z vabilom na zaslišanje, potekom zaslišanja in zapisovanjem in snemanjem izjav.

48

(49)  Glej predlog EP (člen 7a).

49

(50)  Glej člen 7a(2) treh predlogov.

50

(51)  Točke 3.3.2.2.2, 3.3.3.3, 3.3.3.4 in 5.1.3 Priročnika urada OLAF.

51

(52)  Sodba ESČP z dne 25. februarja 1992 v zadevi Pfeifer in Plankl proti Avstriji, serija A, št. 227, točki 37 in 38.

52

Pfeifer in Plankl proti Avstriji

(53)  Sodba ESČP z dne 27. februarja 1980 v zadevi Deweer proti Belgiji, serija A, št. 35, točka 51.

53

Deweer proti Belgiji

(54)  Glej člen 1 vzorca sklepa in člen 4(6) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

54

(55)  Točke 3.3.3.4, 5.1.1.1 in 5.1.3 Priročnika urada OLAF.

55

(56)  Zgoraj navedeni sodbi Franchet in Byk proti Komisiji (št. 2) (točke od 255 do 262) in Nikolaou proti Komisiji (točke od 240 do 246) ter zgoraj navedeni sklep Gómez-Reino proti Komisiji (T-215/02, točka 65).

56

Franchet in Byk proti Komisiji

Nikolaou proti Komisiji

Gómez-Reino proti Komisiji

(57)  V zvezi s posebno predpostavko zahteve po dostopu do dokumentov po končani preiskavi urada OLAF in pogoji, ki urejajo obdelavo takih zahtev, glej sodbo z dne 6. julija 2006 v združenih zadevah Franchet in Byk proti Komisiji (št. 1) (T-391/03 in T-70/04).

57

Franchet in Byk proti Komisiji

(58)  Glej sodno prakso, navedeno v opombi 56.

58

(59)  Tudi nezadostno obrazložene sklepe lahko Evropski varuh človekovih pravic šteje za primere slabega vodenja: v primeru zunanjih preiskav glej sklep Evropskega varuha človekovih pravic v združenih zadevah 723/2005/OV in 790/2005/OV.

59

(60)  Člen 1(1) Priloge IX h kadrovskim predpisom za uradnike.

60

(61)  Glej primer št. 26.

61

(62)  Glej člen 5 vzorca sklepa in člen 1(3) Priloge IX h kadrovskim predpisom za uradnike.

62

(63)  Glej predlog Sveta, člen 8(a); glej tudi točko 3.1.2.2 tega mnenja.

63

(64)  Različnost teh zakonodaj je bila pred kratkim poudarjena v Letnem poročilu 2009 Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam (COM(2010) 382 konč.).

64

(65)  Glej zlasti predloge v Mnenju nadzornega odbora št. 3/2010.

65

(66)  Glej člen 4 Pogodbe o Evropski uniji.

66

(67)  Točka 5.1.1.2.

67

(68)  Drugi pododstavek člena 6(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2185/96.

68

(69)  Razlog za to dvojno zahtevo je sodišče Skupnosti pojasnilo tako: „obveznost Komisije, da navede predmet in namen preiskave, [je] temeljna zahteva ne le zaradi dokazovanja upravičenosti preiskave, ki se bo opravila v zadevnih podjetjih, ampak tudi zato, da ta lahko razumejo obseg svoje dolžnosti sodelovanja in hkrati varujejo svojo pravico do obrambe“ (sodba z dne 21. septembra 1989 v združenih zadevah Hoechst AG proti Komisiji, C-46/87 in C-227/88, točka 29).

69

Hoechst AG proti Komisiji

(70)  Točka 5.1.2.2 Priročnika.

70

(71)  V skladu s Priročnikom pooblastilo urada OLAF, da opravi zaslišanja, izhaja iz člena 7 Uredbe (ES, Euratom) št. 2185/96 v povezavi s členom 2 Uredbe (ES) št. 1073/1999 (glej točki 3.3.2.2.2 in 3.3.3.2).

71

(72)  Smiselno glej sodbo Nikolaou proti Komisiji (točka 246); glej tudi sklep z dne 13. julija 2004 v zadevi Comunidad Autónoma de Andalucía proti Komisiji (T-29/03).

72

Nikolaou proti Komisiji

Comunidad Autónoma de Andalucía proti Komisiji

(73)  Glej člen 7a(2) treh predlogov.

73

(74)  Sodba Sodišča Evropske skupnosti z dne 17. oktobra 1989 v zadevi Dow Benelux NV proti Komisiji (85/87, točki 26-27).

74

Dow Benelux NV proti Komisiji

(75)  Glej sodbo z dne 18. oktobra 1989 v zadevi Orkem proti Komisiji (374/87, točke od 33 do 35); v zvezi z novejšo uporabo glej sodbo z dne 7. januarja 2004 v združenih zadevah Aalborg Portland A/S in drugi proti Komisiji (C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, C-213/00 P, C-217/00 P in C-219/00 P, točke od 61 do 65) ali sodbo z dne 28. aprila 2010 v zadevi Amann & Söhne et Cousin Filterie proti Komisiji (T-446/05, točke od 325 do 329).

75

Orkem proti Komisiji

Aalborg Portland A/S in drugi proti Komisiji

Amann & Söhne et Cousin Filterie proti Komisiji

(76)  Zgoraj navedena sodba Orkem proti Komisiji, točki 34 in 35.

76

Orkem proti Komisiji

(77)  Glej v tem smislu predlog Sveta o členu 8(a) v osnutku reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999.

77

---