# Επίσημη Εφημερίδα C 156/2011

| | ISSN 1725-2415
  doi:10.3000/17252415.C_2011.156.ell |
| --- | --- |
| Επίσημη Εφημερίδα
  της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 156 |
| | |
| Έκδοση στην ελληνική γλώσσα | Ανακοινώσεις και Πληροφορίες | 54ό έτος26 Μαΐου 2011 |

ISSN 1725-2415

doi:10.3000/17252415.C_2011.156.ell

Επίσημη Εφημερίδα

της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 156

Έκδοση στην ελληνική γλώσσα

Ανακοινώσεις και Πληροφορίες

54ό έτος26 Μαΐου 2011

---

| Ανακοίνωση αριθ | Περιεχόμενα | Σελίδα |
| --- | --- | --- |
| | IV   Πληροφορίες |
| | ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΘΕΣΜΙΚΑ ΟΡΓΑΝΑ, ΤΑ ΛΟΙΠΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ |
| | Συμβούλιο |
| 2011/C 156/01 | Σχέδιο διορθωτικού προϋπολογισμού αριθ. 2 της Ευρωπαϊκής Ένωσης για το οικονομικό έτος 2011 — θέση του Συμβουλίου | 1 |
| | Ευρωπαϊκή Επιτροπή |
| 2011/C 156/02 | Ισοτιμίες του ευρώ | 2 |
| 2011/C 156/03 | Ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με την ημερομηνία εφαρμογής των πρωτοκόλλων για τους κανόνες καταγωγής που προβλέπουν διαγώνια σώρευση μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης, της Αλγερίας, της Αιγύπτου, των Νήσων Φερόε, της Ισλανδίας, του Ισραήλ, της Ιορδανίας, του Λιβάνου, του Μαρόκου, της Νορβηγίας, της Ελβετίας (συμπεριλαμβανομένου του Λιχτενστάιν), της Συρίας, της Τυνησίας, της Τουρκίας, της Δυτικής Όχθης και της Λωρίδας της Γάζας | 3 |
| | ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΚΡΑΤΗ ΜΕΛΗ |
| 2011/C 156/04 | Πληροφορίες που διαβιβάζουν τα κράτη μέλη όσον αφορά την απαγόρευση αλιείας | 6 |
| | ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΟ ΧΩΡΟ |
| | Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ |
| 2011/C 156/05 | Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ | 7 |
| 2011/C 156/06 | Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ | 8 |
| 2011/C 156/07 | Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ | 9 |
| 2011/C 156/08 | Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ | 10 |

Ανακοίνωση αριθ

Περιεχόμενα

Σελίδα

IV   Πληροφορίες

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΘΕΣΜΙΚΑ ΟΡΓΑΝΑ, ΤΑ ΛΟΙΠΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ

Συμβούλιο

2011/C 156/01

Σχέδιο διορθωτικού προϋπολογισμού αριθ. 2 της Ευρωπαϊκής Ένωσης για το οικονομικό έτος 2011 — θέση του Συμβουλίου

1

Ευρωπαϊκή Επιτροπή

2011/C 156/02

Ισοτιμίες του ευρώ

2

2011/C 156/03

Ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με την ημερομηνία εφαρμογής των πρωτοκόλλων για τους κανόνες καταγωγής που προβλέπουν διαγώνια σώρευση μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης, της Αλγερίας, της Αιγύπτου, των Νήσων Φερόε, της Ισλανδίας, του Ισραήλ, της Ιορδανίας, του Λιβάνου, του Μαρόκου, της Νορβηγίας, της Ελβετίας (συμπεριλαμβανομένου του Λιχτενστάιν), της Συρίας, της Τυνησίας, της Τουρκίας, της Δυτικής Όχθης και της Λωρίδας της Γάζας

3

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΚΡΑΤΗ ΜΕΛΗ

2011/C 156/04

Πληροφορίες που διαβιβάζουν τα κράτη μέλη όσον αφορά την απαγόρευση αλιείας

6

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΟ ΧΩΡΟ

Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ

2011/C 156/05

Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ

7

2011/C 156/06

Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ

8

2011/C 156/07

Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ

9

2011/C 156/08

Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ

10

| | V   Γνωστοποιήσεις |
| --- | --- |
| | ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΕΣ ΠΟΥ ΑΦΟΡΟΥΝ ΤΗΝ ΕΦΑΡΜΟΓΗ ΤΗΣ ΠΟΛΙΤΙΚΗΣ ΑΝΤΑΓΩΝΙΣΜΟΥ |
| | Ευρωπαϊκή Επιτροπή |
| 2011/C 156/09 | Κρατικές ενισχύσεις — Ουγγαρία — Κρατική ενίσχυση C 38/10 (ex NN 69/10) — Malév — Hungarian Airlines — διάφορα κρατικά μέτρα ενίσχυσης — Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 108 παράγραφος 2 της συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης (
  1
  ) | 11 |

V   Γνωστοποιήσεις

ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΕΣ ΠΟΥ ΑΦΟΡΟΥΝ ΤΗΝ ΕΦΑΡΜΟΓΗ ΤΗΣ ΠΟΛΙΤΙΚΗΣ ΑΝΤΑΓΩΝΙΣΜΟΥ

Ευρωπαϊκή Επιτροπή

2011/C 156/09

Κρατικές ενισχύσεις — Ουγγαρία — Κρατική ενίσχυση C 38/10 (ex NN 69/10) — Malév — Hungarian Airlines — διάφορα κρατικά μέτρα ενίσχυσης — Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 108 παράγραφος 2 της συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης (
  1
  )

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ |

---

(1)   Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ

1

| EL | |
| --- | --- |

EL

---

IV Πληροφορίες

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΘΕΣΜΙΚΑ ΟΡΓΑΝΑ, ΤΑ ΛΟΙΠΑ ΟΡΓΑΝΑ ΚΑΙ ΤΟΥΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΥΣ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ

Συμβούλιο

| 26.5.2011 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2011

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 156/1

---

Σχέδιο διορθωτικού προϋπολογισμού αριθ. 2 της Ευρωπαϊκής Ένωσης για το οικονομικό έτος 2011 — θέση του Συμβουλίου

2011/C 156/01

ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,

Έχοντας υπόψη τη Συνθήκη για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης και ιδίως το άρθρο 314, σε συνδυασμό με τη Συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Ατομικής Ενέργειας και ιδίως το άρθρο 106α,

Έχοντας υπόψη τον κανονισμό (ΕΚ, Ευρατόμ) αριθ. 1605/2002 του Συμβουλίου της 25ης Ιουνίου 2002 για τη θέσπιση του δημοσιονομικού κανονισμού που εφαρμόζεται στο γενικό προϋπολογισμό των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (1), όπως τροποποιήθηκε την τελευταία φορά από τον κανονισμό (ΕΚ, Ευρατόμ) αριθ. 1081/2010 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου της 24ης Νοεμβρίου 2010 (2) και ιδίως το άρθρο 37,

Εκτιμώντας τα εξής:

| — | ο γενικός προϋπολογισμός της Ευρωπαϊκής Ένωσης για το οικονομικό έτος 2011 εγκρίθηκε οριστικά στις 15ης Δεκεμβρίου 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ο γενικός προϋπολογισμός της Ευρωπαϊκής Ένωσης για το οικονομικό έτος 2011 εγκρίθηκε οριστικά στις 15ης Δεκεμβρίου 2010 (3),

| — | στις 25ης Μαρτίου 2011 η Επιτροπή υπέβαλε πρόταση που περιείχε το σχέδιο διορθωτικού προϋπολογισμού αριθ. 2 του γενικού προϋπολογισμού για το οικονομικό έτος 2011, |
| --- | --- |

—

στις 25ης Μαρτίου 2011 η Επιτροπή υπέβαλε πρόταση που περιείχε το σχέδιο διορθωτικού προϋπολογισμού αριθ. 2 του γενικού προϋπολογισμού για το οικονομικό έτος 2011,

ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:

Άρθρο μόνο

Η θέση του Συμβουλίου όσον αφορά το σχέδιο διορθωτικού προϋπολογισμού αριθ.2 της Ευρωπαϊκής Ένωσης για το οικονομικό έτος 2011 εγκρίθηκε στις 23ης Μαΐου 2011.

Το πλήρες κείμενο είναι διαθέσιμο για ανάγνωση ή καταφόρτωση στον ιστότοπο του Συμβουλίου στη διεύθυνση: http://www.consilium.europa.eu/

Βρυξέλλες, 23 Μαΐου 2011.

Για το Συμβούλιο

Ο Πρόεδρος

MARTONYI J.

---

(1)  ΕΕ L 248 της 16.9.2002, σ. 1, με διορθωτικά στην ΕΕ L 25 της 30.1.2003, σ. 43 και στην ΕΕ L 99 της 14.4.2007, σ. 18.

1

(2)  ΕΕ L 311 της 26.11.2010, σ. 9.

2

(3)  ΕΕ L 68 της 15.3.2011.

3

---

Ευρωπαϊκή Επιτροπή

| 26.5.2011 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2011

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 156/2

---

Ισοτιμίες του ευρώ (1)

25 Μαΐου 2011

2011/C 156/02

1 ευρώ =

| | Νομισματική μονάδα | Ισοτιμία |
| --- | --- | --- |
| USD | δολάριο ΗΠΑ | 1,4069 |
| JPY | ιαπωνικό γιεν | 115,47 |
| DKK | δανική κορόνα | 7,4569 |
| GBP | λίρα στερλίνα | 0,86720 |
| SEK | σουηδική κορόνα | 8,9150 |
| CHF | ελβετικό φράγκο | 1,2324 |
| ISK | ισλανδική κορόνα | |
| NOK | νορβηγική κορόνα | 7,8240 |
| BGN | βουλγαρικό λεβ | 1,9558 |
| CZK | τσεχική κορόνα | 24,577 |
| HUF | ουγγρικό φιορίνι | 270,06 |
| LTL | λιθουανικό λίτας | 3,4528 |
| LVL | λεττονικό λατ | 0,7093 |
| PLN | πολωνικό ζλότι | 3,9678 |
| RON | ρουμανικό λέι | 4,1345 |
| TRY | τουρκική λίρα | 2,2603 |
| AUD | αυστραλιανό δολάριο | 1,3399 |
| CAD | καναδικό δολάριο | 1,3768 |
| HKD | δολάριο Χονγκ Κονγκ | 10,9474 |
| NZD | νεοζηλανδικό δολάριο | 1,7672 |
| SGD | δολάριο Σιγκαπούρης | 1,7557 |
| KRW | νοτιοκορεατικό γουόν | 1 550,35 |
| ZAR | νοτιοαφρικανικό ραντ | 9,9299 |
| CNY | κινεζικό γιουάν | 9,1357 |
| HRK | κροατικό κούνα | 7,4450 |
| IDR | ινδονησιακή ρουπία | 12 091,88 |
| MYR | μαλαισιανό ρίγκιτ | 4,3086 |
| PHP | πέσο Φιλιππινών | 61,268 |
| RUB | ρωσικό ρούβλι | 40,0100 |
| THB | ταϊλανδικό μπατ | 42,840 |
| BRL | ρεάλ Βραζιλίας | 2,2940 |
| MXN | μεξικανικό πέσο | 16,4861 |
| INR | ινδική ρουπία | 63,7750 |

Νομισματική μονάδα

Ισοτιμία

USD

δολάριο ΗΠΑ

1,4069

JPY

ιαπωνικό γιεν

115,47

DKK

δανική κορόνα

7,4569

GBP

λίρα στερλίνα

0,86720

SEK

σουηδική κορόνα

8,9150

CHF

ελβετικό φράγκο

1,2324

ISK

ισλανδική κορόνα

NOK

νορβηγική κορόνα

7,8240

BGN

βουλγαρικό λεβ

1,9558

CZK

τσεχική κορόνα

24,577

HUF

ουγγρικό φιορίνι

270,06

LTL

λιθουανικό λίτας

3,4528

LVL

λεττονικό λατ

0,7093

PLN

πολωνικό ζλότι

3,9678

RON

ρουμανικό λέι

4,1345

TRY

τουρκική λίρα

2,2603

AUD

αυστραλιανό δολάριο

1,3399

CAD

καναδικό δολάριο

1,3768

HKD

δολάριο Χονγκ Κονγκ

10,9474

NZD

νεοζηλανδικό δολάριο

1,7672

SGD

δολάριο Σιγκαπούρης

1,7557

KRW

νοτιοκορεατικό γουόν

1 550,35

ZAR

νοτιοαφρικανικό ραντ

9,9299

CNY

κινεζικό γιουάν

9,1357

HRK

κροατικό κούνα

7,4450

IDR

ινδονησιακή ρουπία

12 091,88

MYR

μαλαισιανό ρίγκιτ

4,3086

PHP

πέσο Φιλιππινών

61,268

RUB

ρωσικό ρούβλι

40,0100

THB

ταϊλανδικό μπατ

42,840

BRL

ρεάλ Βραζιλίας

2,2940

MXN

μεξικανικό πέσο

16,4861

INR

ινδική ρουπία

63,7750

---

(1)  Πηγή: Ισοτιμίες αναφοράς που δημοσιεύονται από την Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα.

---

| 26.5.2011 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 156/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2011

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 156/3

---

Ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με την ημερομηνία εφαρμογής των πρωτοκόλλων για τους κανόνες καταγωγής που προβλέπουν διαγώνια σώρευση μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης, της Αλγερίας, της Αιγύπτου, των Νήσων Φερόε, της Ισλανδίας, του Ισραήλ, της Ιορδανίας, του Λιβάνου, του Μαρόκου, της Νορβηγίας, της Ελβετίας (συμπεριλαμβανομένου του Λιχτενστάιν), της Συρίας, της Τυνησίας, της Τουρκίας, της Δυτικής Όχθης και της Λωρίδας της Γάζας

2011/C 156/03

Για τον σκοπό της δημιουργίας διαγώνιας σώρευσης της καταγωγής μεταξύ της Ευρωπαϊκής Ένωσης, της Αλγερίας, της Αιγύπτου, των Νήσων Φερόε, της Ισλανδίας, του Ισραήλ, της Ιορδανίας, του Λιβάνου, του Μαρόκου, της Νορβηγίας, της Ελβετίας, (συμπεριλαμβανομένου του Λιχτενστάιν), της Συρίας, της Τυνησίας, της Τουρκίας, της Δυτικής Όχθης και της Λωρίδας της Γάζας, η Ευρωπαϊκή Ένωση και οι σχετικές χώρες διαβιβάζουν αμοιβαία, μέσω της Ευρωπαϊκής Επιτροπής, τους κανόνες καταγωγής που εφαρμόζονται στις σχέσεις με τις άλλες χώρες.

Βάσει των ανακοινώσεων που λαμβάνονται από τις σχετικές χώρες, ο πίνακας κατωτέρω παρέχει μία επισκόπηση των πρωτοκόλλων για τους κανόνες καταγωγής που προβλέπουν διαγώνια σώρευση και προσδιορίζει την ημερομηνία από την οποία αρχίζει να εφαρμόζεται η σώρευση αυτή. Ο παρών πίνακας αντικαθιστά τον προηγούμενο (ΕΕ C 219 της 12.9.2009).

Υπενθυμίζεται ότι η σώρευση μπορεί να εφαρμοστεί μόνον εάν οι χώρες τελικής παραγωγής και τελικού προορισμού έχουν συνάψει συμφωνίες ελευθέρων συναλλαγών που περιέχουν πανομοιότυπους κανόνες καταγωγής με όλες τις χώρες που συμμετέχουν στην απόκτηση του χαρακτήρα καταγωγής, δηλαδή με όλες τις χώρες από τις οποίες κατάγονται όλες οι χρησιμοποιούμενες ύλες. Ύλες που κατάγονται από χώρα που δεν έχει συνάψει συμφωνία με τις χώρες τελικής παραγωγής και τελικού προορισμού αντιμετωπίζονται ως μη καταγόμενες. Συγκεκριμένα παραδείγματα παρατίθενται στις Επεξηγηματικές σημειώσεις σχετικά με τα πανευρωμεσογειακά πρωτόκολλα για τους κανόνες καταγωγής (1).

Υπενθυμίζεται επίσης ότι:

| — | η Ελβετία και το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν αποτελούν τελωνειακή ένωση |
| --- | --- |

—

η Ελβετία και το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν αποτελούν τελωνειακή ένωση

| — | εντός του Ευρωπαϊκού Οικονομικού Χώρου, που απαρτίζεται από την ΕΕ, την Ισλανδία, το Λιχτενστάιν και τη Νορβηγία, η ημερομηνία εφαρμογής είναι η 1η Νοεμβρίου 2005. |
| --- | --- |

—

εντός του Ευρωπαϊκού Οικονομικού Χώρου, που απαρτίζεται από την ΕΕ, την Ισλανδία, το Λιχτενστάιν και τη Νορβηγία, η ημερομηνία εφαρμογής είναι η 1η Νοεμβρίου 2005.

Οι κωδικοί ISO-Alpha-2 των χωρών που παρατίθενται στον κατάλογο είναι οι ακόλουθοι:

| — | Αλγερία | DZ |
| --- | --- | --- |
| — | Αίγυπτος | EG |
| — | Νήσοι Φερόε | FO |
| — | Ισλανδία | IS |
| — | Ισραήλ | IL |
| — | Ιορδανία | JO |
| — | Λίβανος | LB |
| — | Λιχτενστάιν | LI |
| — | Μαρόκο | MA |
| — | Νορβηγία | NO |
| — | Ελβετία | CH |
| — | Συρία | SY |
| — | Τυνησία | TN |
| — | Τουρκία | TR |
| — | Δυτική Όχθη του Ιορδάνη και Λωρίδα της Γάζας | PS |

—

Αλγερία

DZ

—

Αίγυπτος

EG

—

Νήσοι Φερόε

FO

—

Ισλανδία

IS

—

Ισραήλ

IL

—

Ιορδανία

JO

—

Λίβανος

LB

—

Λιχτενστάιν

LI

—

Μαρόκο

MA

—

Νορβηγία

NO

—

Ελβετία

CH

—

Συρία

SY

—

Τυνησία

TN

—

Τουρκία

TR

—

Δυτική Όχθη του Ιορδάνη και Λωρίδα της Γάζας

PS

Ημερομηνία εφαρμογής των πρωτοκόλλων για τους κανόνες καταγωγής που προβλέπουν διαγώνια σώρευση στην πανευρωμεσογειακή ζώνη

| | EU | DZ | CH (EFTA) | EG | FO | IL | IS (EFTA) | JO | LB | LI (EFTA) | MA | NO (EFTA) | PS | SY | TN | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.11.2007 | 1.1.2006 | 1.3.2006 | 1.12.2005 | 1.1.2006 | 1.1.2006 | 1.7.2006 | | 1.1.2006 | 1.12.2005 | 1.1.2006 | 1.7.2009 | | 1.8.2006 | (2) |
| DZ | 1.11.2007 | | | | | | | | | | | | | | | |
| CH (EFTA) | 1.1.2006 | | | 1.8.2007 | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 |
| EG | 1.3.2006 | | 1.8.2007 | | | | 1.8.2007 | 6.7.2006 | | 1.8.2007 | 6.7.2006 | 1.8.2007 | | | 6.7.2006 | 1.3.2007 |
| FO | 1.12.2005 | | 1.1.2006 | | | | 1.11.2005 | | | 1.1.2006 | | 1.12.2005 | | | | |
| IL | 1.1.2006 | | 1.7.2005 | | | | 1.7.2005 | 9.2.2006 | | 1.7.2005 | | 1.7.2005 | | | | 1.3.2006 |
| IS (EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.11.2005 | 1.7.2005 | | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.3.2006 | 1.9.2007 |
| JO | 1.7.2006 | | 17.7.2007 | 6.7.2006 | | 9.2.2006 | 17.7.2007 | | | 17.7.2007 | 6.7.2006 | 17.7.2007 | | | 6.7.2006 | 1.3.2011 |
| LB | | | 1.1.2007 | | | | 1.1.2007 | | | 1.1.2007 | | 1.1.2007 | | | | |
| LI (EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | | 1.3.2005 | 1.8.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 |
| MA | 1.12.2005 | | 1.3.2005 | 6.7.2006 | | | 1.3.2005 | 6.7.2006 | | 1.3.2005 | | 1.3.2005 | | | 6.7.2006 | 1.1.2006 |
| NO (EFTA) | 1.1.2006 | | 1.8.2005 | 1.8.2007 | 1.12.2005 | 1.7.2005 | 1.8.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.8.2005 | 1.3.2005 | | | | 1.8.2005 | 1.9.2007 |
| PS | 1.7.2009 | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | | 1.1.2007 |
| TN | 1.8.2006 | | 1.6.2005 | 6.7.2006 | | | 1.3.2006 | 6.7.2006 | | 1.6.2005 | 6.7.2006 | 1.8.2005 | | | | 1.7.2005 |
| TR | (2) | | 1.9.2007 | 1.3.2007 | | 1.3.2006 | 1.9.2007 | 1.3.2011 | | 1.9.2007 | 1.1.2006 | 1.9.2007 | | 1.1.2007 | 1.7.2005 | |

EU

DZ

CH (EFTA)

EG

FO

IL

IS (EFTA)

JO

LB

LI (EFTA)

MA

NO (EFTA)

PS

SY

TN

TR

EU

1.11.2007

1.1.2006

1.3.2006

1.12.2005

1.1.2006

1.1.2006

1.7.2006

1.1.2006

1.12.2005

1.1.2006

1.7.2009

1.8.2006

(2)

DZ

1.11.2007

CH (EFTA)

1.1.2006

1.8.2007

1.1.2006

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.6.2005

1.9.2007

EG

1.3.2006

1.8.2007

1.8.2007

6.7.2006

1.8.2007

6.7.2006

1.8.2007

6.7.2006

1.3.2007

FO

1.12.2005

1.1.2006

1.11.2005

1.1.2006

1.12.2005

IL

1.1.2006

1.7.2005

1.7.2005

9.2.2006

1.7.2005

1.7.2005

1.3.2006

IS (EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.11.2005

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.3.2006

1.9.2007

JO

1.7.2006

17.7.2007

6.7.2006

9.2.2006

17.7.2007

17.7.2007

6.7.2006

17.7.2007

6.7.2006

1.3.2011

LB

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

LI (EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.1.2006

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.8.2005

1.6.2005

1.9.2007

MA

1.12.2005

1.3.2005

6.7.2006

1.3.2005

6.7.2006

1.3.2005

1.3.2005

6.7.2006

1.1.2006

NO (EFTA)

1.1.2006

1.8.2005

1.8.2007

1.12.2005

1.7.2005

1.8.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.8.2005

1.3.2005

1.8.2005

1.9.2007

PS

1.7.2009

SY

1.1.2007

TN

1.8.2006

1.6.2005

6.7.2006

1.3.2006

6.7.2006

1.6.2005

6.7.2006

1.8.2005

1.7.2005

TR

(2)

1.9.2007

1.3.2007

1.3.2006

1.9.2007

1.3.2011

1.9.2007

1.1.2006

1.9.2007

1.1.2007

1.7.2005

---

(1)  ΕΕ C 83 της 17.4.2007.

(2)  Για τα προϊόντα που καλύπτονται από την τελωνειακή ένωση ΕΕ-Τουρκίας, η ημερομηνία έναρξης εφαρμογής είναι η 27η Ιουλίου 2006.

Για τα γεωργικά προϊόντα, η ημερομηνία έναρξης εφαρμογής είναι η 1η Ιανουαρίου 2007.

Για τα πρoϊόvτα άvθρακα και χάλυβα, η ημερομηνία εφαρμογής είναι η 1η Μαρτίου 2009.

---

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΠΡΟΕΡΧΟΜΕΝΕΣ ΑΠΟ ΤΑ ΚΡΑΤΗ ΜΕΛΗ

| 26.5.2011 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 156/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2011

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 156/6

---

Πληροφορίες που διαβιβάζουν τα κράτη μέλη όσον αφορά την απαγόρευση αλιείας

2011/C 156/04

Σύμφωνα με το άρθρο 35 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1224/2009 του Συμβουλίου, της 20ής Νοεμβρίου 2009, περί θεσπίσεως κοινοτικού συστήματος ελέγχου της τήρησης των κανόνων της κοινής αλιευτικής πολιτικής (1), αποφασίστηκε η απαγόρευση της αλιείας όπως εμφαίνεται στον ακόλουθο πίνακα:

| Ημερομηνία και ώρα απαγόρευσης | 9.5.2011 |
| --- | --- |
| Διάρκεια | 9.5.2011-31.12.2011 |
| Κράτος μέλος | Πορτογαλία |
| Απόθεμα ή ομάδα αποθεμάτων | LEZ/8C3411 |
| Είδος | Ζαγκέτες (Lepidorhombus spp.) |
| Ζώνη | VIIIc, IX και Χ· ενωσιακά ύδατα της CECAF 34.1.1 |
| Τύπος(-ι) αλιευτικών σκαφών | — |
| Αριθμός αναφοράς | 492909 |

Ημερομηνία και ώρα απαγόρευσης

9.5.2011

Διάρκεια

9.5.2011-31.12.2011

Κράτος μέλος

Πορτογαλία

Απόθεμα ή ομάδα αποθεμάτων

LEZ/8C3411

Είδος

Ζαγκέτες (Lepidorhombus spp.)

Ζώνη

VIIIc, IX και Χ· ενωσιακά ύδατα της CECAF 34.1.1

Τύπος(-ι) αλιευτικών σκαφών

—

Αριθμός αναφοράς

492909

Διαδικτυακός σύνδεσμος προς την απόφαση του κράτους μέλους:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ΕΕ L 343 της 22.12.2009, σ. 1.

---

ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΕΣ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΟ ΧΩΡΟ

Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ

| 26.5.2011 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 156/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2011

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 156/7

---

Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ

2011/C 156/05

Η Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ δεν εγείρει αντιρρήσεις για το ακόλουθο μέτρο κρατικής ενίσχυσης:

Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης:

Αριθμός της υπόθεσης: 68558

Αριθμός απόφασης: 489/10/COL

Κράτος ΕΖΕΣ: Νορβηγία

Ονομασία του δικαιούχου: Nordkraft Vind AS

Είδος μέτρου: Ατομική ενίσχυση βάσει του καθεστώτος Ταμείου Ενέργειας, με την επιφύλαξη λεπτομερούς αξιολόγησης δυνάμει των κατευθυντήριων γραμμών της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για την προστασία του περιβάλλοντος

Καθεστώς: Το καθεστώς Ταμείου Ενέργειας που εγκρίθηκε από την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την απόφαση αριθ. 125/06/COL της 3ης Μαΐου 2006

Στόχος: Προστασία του περιβάλλοντος

Μορφή της ενίσχυσης: Επιχορήγηση

Ύψος της ενίσχυσης: 200,1 εκατ. ΝΟΚ

Οικονομικός τομέας: Ηλεκτροπαραγωγή

Ονομασία και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής:

| Enova SF |
| --- |
| Professor Borchsgt. 2 |
| 7030 Trondheim |
| NORWAY |

Enova SF

Professor Borchsgt. 2

7030 Trondheim

NORWAY

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο έχουν αφαιρεθεί όλα τα εμπιστευτικά στοιχεία, δημοσιεύεται στον δικτυακό τόπο της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 26.5.2011 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2011

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 156/8

---

Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ

2011/C 156/06

Η Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ δεν εγείρει αντιρρήσεις για το ακόλουθο μέτρο κρατικής ενίσχυσης:

| Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης | : | 15ης Δεκεμβρίου 2010 |
| --- | --- | --- |
| Αριθμός της υπόθεσης | : | 68427 |
| Αριθμός απόφασης | : | 488/10/COL |
| Κράτος ΕΖΕΣ | : | Νορβηγία |
| Ονομασία του δικαιούχου | : | Jæren Energi AS |
| Είδος μέτρου | : | Ατομική ενίσχυση βάσει του καθεστώτος Ταμείου Ενέργειας, με την επιφύλαξη λεπτομερούς αξιολόγησης δυνάμει των κατευθυντήριων γραμμών της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για την προστασία του περιβάλλοντος |
| Καθεστώς | : | Το καθεστώς Ταμείου Ενέργειας που εγκρίθηκε από την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την απόφαση αριθ. 125/06/COL της 3ης Μαΐου 2006 |
| Στόχος | : | Προστασία του περιβάλλοντος |
| Μορφή της ενίσχυσης | : | Επιχορήγηση |
| Ύψος της ενίσχυσης | : | 511 εκατ. ΝΟΚ |
| Οικονομικός τομέας | : | Ηλεκτροπαραγωγή |
| Ονομασία και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής | : | Enova SF |
| Professor Brochsgt. 2 |
| 7030 Trondheim |
| NORWAY |

Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης

:

15ης Δεκεμβρίου 2010

Αριθμός της υπόθεσης

:

68427

Αριθμός απόφασης

:

488/10/COL

Κράτος ΕΖΕΣ

:

Νορβηγία

Ονομασία του δικαιούχου

:

Jæren Energi AS

Είδος μέτρου

:

Ατομική ενίσχυση βάσει του καθεστώτος Ταμείου Ενέργειας, με την επιφύλαξη λεπτομερούς αξιολόγησης δυνάμει των κατευθυντήριων γραμμών της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για την προστασία του περιβάλλοντος

Καθεστώς

:

Το καθεστώς Ταμείου Ενέργειας που εγκρίθηκε από την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την απόφαση αριθ. 125/06/COL της 3ης Μαΐου 2006

Στόχος

:

Προστασία του περιβάλλοντος

Μορφή της ενίσχυσης

:

Επιχορήγηση

Ύψος της ενίσχυσης

:

511 εκατ. ΝΟΚ

Οικονομικός τομέας

:

Ηλεκτροπαραγωγή

Ονομασία και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής

:

Enova SF

Professor Brochsgt. 2

7030 Trondheim

NORWAY

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο έχουν αφαιρεθεί όλα τα εμπιστευτικά στοιχεία, δημοσιεύεται στον δικτυακό τόπο της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 26.5.2011 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 156/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2011

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 156/9

---

Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ

2011/C 156/07

Η Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ δεν εγείρει αντιρρήσεις για το ακόλουθο μέτρο κρατικής ενίσχυσης:

| Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης | : | 15ης Δεκεμβρίου 2010 |
| --- | --- | --- |
| Αριθμός της υπόθεσης | : | 68553 |
| Αριθμός απόφασης | : | 490/10/COL |
| Κράτος ΕΖΕΣ | : | Νορβηγία |
| Ονομασία του δικαιούχου | : | Nord Trøndelag Elektrisitetsverk Energi AS |
| Είδος μέτρου | : | Ατομική ενίσχυση βάσει του καθεστώτος Ταμείου Ενέργειας, με την επιφύλαξη λεπτομερούς αξιολόγησης δυνάμει των κατευθυντήριων γραμμών της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για την προστασία του περιβάλλοντος |
| Καθεστώς | : | Το καθεστώς Ταμείου Ενέργειας που εγκρίθηκε από την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την απόφαση αριθ. 125/06/COL της 3ης Μαΐου 2006 |
| Στόχος | : | Προστασία του περιβάλλοντος |
| Μορφή της ενίσχυσης | : | Επιχορήγηση |
| Ύψος της ενίσχυσης | : | 228 εκατ. ΝΟΚ |
| Οικονομικός τομέας | : | Ηλεκτροπαραγωγή |
| Ονομασία και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής | : | Enova SF |
| Professor Borchsgt. 2 |
| 7030 Trondheim |
| NORWAY |

Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης

:

15ης Δεκεμβρίου 2010

Αριθμός της υπόθεσης

:

68553

Αριθμός απόφασης

:

490/10/COL

Κράτος ΕΖΕΣ

:

Νορβηγία

Ονομασία του δικαιούχου

:

Nord Trøndelag Elektrisitetsverk Energi AS

Είδος μέτρου

:

Ατομική ενίσχυση βάσει του καθεστώτος Ταμείου Ενέργειας, με την επιφύλαξη λεπτομερούς αξιολόγησης δυνάμει των κατευθυντήριων γραμμών της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για την προστασία του περιβάλλοντος

Καθεστώς

:

Το καθεστώς Ταμείου Ενέργειας που εγκρίθηκε από την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την απόφαση αριθ. 125/06/COL της 3ης Μαΐου 2006

Στόχος

:

Προστασία του περιβάλλοντος

Μορφή της ενίσχυσης

:

Επιχορήγηση

Ύψος της ενίσχυσης

:

228 εκατ. ΝΟΚ

Οικονομικός τομέας

:

Ηλεκτροπαραγωγή

Ονομασία και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής

:

Enova SF

Professor Borchsgt. 2

7030 Trondheim

NORWAY

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο έχουν αφαιρεθεί όλα τα εμπιστευτικά στοιχεία, δημοσιεύεται στον δικτυακό τόπο της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 26.5.2011 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 156/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2011

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 156/10

---

Μη υφιστάμενη κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ

2011/C 156/08

Η Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ δεν εγείρει αντιρρήσεις για το ακόλουθο μέτρο κρατικής ενίσχυσης:

| Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης | : | 15ης Δεκεμβρίου 2010 |
| --- | --- | --- |
| Αριθμός της υπόθεσης | : | 68550 |
| Αριθμός απόφασης | : | 487/10/COL |
| Κράτος ΕΖΕΣ | : | Νορβηγία |
| Ονομασία του δικαιούχου | : | Kvalheim Kraft DA |
| Είδος μέτρου | : | Ατομική ενίσχυση βάσει του καθεστώτος Ταμείου Ενέργειας, με την επιφύλαξη λεπτομερούς αξιολόγησης δυνάμει των κατευθυντήριων γραμμών της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για την προστασία του περιβάλλοντος |
| Καθεστώς | : | Το καθεστώς Ταμείου Ενέργειας που εγκρίθηκε από την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την απόφαση αριθ. 125/06/COL της 3ης Μαΐου 2006 |
| Στόχος | : | Προστασία του περιβάλλοντος |
| Μορφή της ενίσχυσης | : | Επιχορήγηση |
| Ύψος της ενίσχυσης | : | 92,8 εκατ. ΝΟΚ |
| Οικονομικός τομέας | : | Ηλεκτροπαραγωγή |
| Ονομασία και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής | : | Enova SF |
| Professor Borchsgt. 2 |
| 7030 Trondheim |
| NORWAY |

Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης

:

15ης Δεκεμβρίου 2010

Αριθμός της υπόθεσης

:

68550

Αριθμός απόφασης

:

487/10/COL

Κράτος ΕΖΕΣ

:

Νορβηγία

Ονομασία του δικαιούχου

:

Kvalheim Kraft DA

Είδος μέτρου

:

Ατομική ενίσχυση βάσει του καθεστώτος Ταμείου Ενέργειας, με την επιφύλαξη λεπτομερούς αξιολόγησης δυνάμει των κατευθυντήριων γραμμών της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για την προστασία του περιβάλλοντος

Καθεστώς

:

Το καθεστώς Ταμείου Ενέργειας που εγκρίθηκε από την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την απόφαση αριθ. 125/06/COL της 3ης Μαΐου 2006

Στόχος

:

Προστασία του περιβάλλοντος

Μορφή της ενίσχυσης

:

Επιχορήγηση

Ύψος της ενίσχυσης

:

92,8 εκατ. ΝΟΚ

Οικονομικός τομέας

:

Ηλεκτροπαραγωγή

Ονομασία και διεύθυνση της χορηγούσας αρχής

:

Enova SF

Professor Borchsgt. 2

7030 Trondheim

NORWAY

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο έχουν αφαιρεθεί όλα τα εμπιστευτικά στοιχεία, δημοσιεύεται στον δικτυακό τόπο της Εποπτεύουσας Αρχής της ΕΖΕΣ:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Γνωστοποιήσεις

ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΕΣ ΠΟΥ ΑΦΟΡΟΥΝ ΤΗΝ ΕΦΑΡΜΟΓΗ ΤΗΣ ΠΟΛΙΤΙΚΗΣ ΑΝΤΑΓΩΝΙΣΜΟΥ

Ευρωπαϊκή Επιτροπή

| 26.5.2011 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 156/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2011

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 156/11

---

ΚΡΑΤΙΚΈΣ ΕΝΙΣΧΫΣΕΙΣ — ΟΥΓΓΑΡΊΑ

Κρατική ενίσχυση C 38/10 (ex NN 69/10) — Malév — Hungarian Airlines — διάφορα κρατικά μέτρα ενίσχυσης

Πρόσκληση υποβολής παρατηρήσεων σύμφωνα με το άρθρο 108 παράγραφος 2 της συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

2011/C 156/09

Με την επιστολή της 21ης Δεκεμβρίου 2010 που αναδημοσιεύεται στην αυθεντική γλώσσα του κειμένου της επιστολής στις σελίδες που ακολουθούν την παρούσα περίληψη, η Επιτροπή κοινοποίησε στην Ουγγαρία την απόφασή της να κινήσει τη διαδικασία του άρθρου 108 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ όσον αφορά το προαναφερθέν μέτρο.

Οι ενδιαφερόμενοι καλούνται να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους εντός ενός μηνός από την ημερομηνία δημοσίευσης της παρούσας περίληψης και της επιστολής που ακολουθεί, στη διεύθυνση:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Φαξ +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Φαξ +32 22961242

Οι παρατηρήσεις αυτές θα κοινοποιηθούν στην Ουγγαρία. Το απόρρητο της ταυτότητας του ενδιαφερόμενου μέρους που υποβάλλει τις παρατηρήσεις μπορεί να ζητηθεί γραπτώς, με μνεία των σχετικών λόγων.

ΚΕΙΜΕΝΟ ΤΗΣ ΠΕΡΙΛΗΨΗΣ

ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ/ΤΗΣ ΕΝΙΣΧΥΣΗΣ ΣΕ ΣΧΕΣΗ ΜΕ ΤΟ ΟΠΟΙΟ Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΚΙΝΕΙ ΤΗ ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ

Η παρούσα υπόθεση αφορά ορισμένα μέτρα ενίσχυσης τα οποία εφάρμοσε η Ουγγαρία υπέρ της Malév — Hungarian Airlines, αρχικά σε σχέση με την ιδιωτικοποίηση της αεροπορικής εταιρείας το 2008 και εν συνεχεία με την επανεθνικοποίησή της το 2010 και εντεύθεν.

Τα μέτρα για τα οποία η Επιτροπή επεσήμανε ότι θέτουν θέμα κρατικής ενίσχυσης είναι τα εξής:

| — | Η εξαγορά στις 31ης Δεκεμβρίου 2007 από κρατικό φορέα ειδικού σκοπού δανείου του 2003 προς τη Malév ύψους [52-79] εκατ. EUR μαζί με ορισμένα στοιχεία του ενεργητικού της Malév. |
| --- | --- |

—

Η εξαγορά στις 31ης Δεκεμβρίου 2007 από κρατικό φορέα ειδικού σκοπού δανείου του 2003 προς τη Malév ύψους [52-79] εκατ. EUR μαζί με ορισμένα στοιχεία του ενεργητικού της Malév.

| — | Η χορήγηση ταμειακής διευκόλυνσης ύψους 15,6 εκατ. EUR επί ένα έτος στο πλαίσιο της αγοράς από τη MNV (Ουγγρικό Ταμείο Κρατικής Ιδιοκτησίας) της θυγατρικής υπηρεσίας επίγειας εξυπηρέτησης της Malév. Τελικά, η πώληση δεν πραγματοποιήθηκε. Το τίμημα της πώλησης που είχε προκαταβληθεί τον Ιανουάριο και τον Φεβρουάριο του 2009 δεν επεστράφη, αλλά μετατράπηκε (μαζί με τους οφειλόμενους τόκους) ένα έτος αργότερα σε μετοχικό κεφάλαιο ύψους 17 εκατ. EUR στο πλαίσιο μετοχοποίησης του χρέους τον Φεβρουάριο του 2010. |
| --- | --- |

—

Η χορήγηση ταμειακής διευκόλυνσης ύψους 15,6 εκατ. EUR επί ένα έτος στο πλαίσιο της αγοράς από τη MNV (Ουγγρικό Ταμείο Κρατικής Ιδιοκτησίας) της θυγατρικής υπηρεσίας επίγειας εξυπηρέτησης της Malév. Τελικά, η πώληση δεν πραγματοποιήθηκε. Το τίμημα της πώλησης που είχε προκαταβληθεί τον Ιανουάριο και τον Φεβρουάριο του 2009 δεν επεστράφη, αλλά μετατράπηκε (μαζί με τους οφειλόμενους τόκους) ένα έτος αργότερα σε μετοχικό κεφάλαιο ύψους 17 εκατ. EUR στο πλαίσιο μετοχοποίησης του χρέους τον Φεβρουάριο του 2010.

| — | Αναστολή πληρωμής διαφόρων φορολογικών υποχρεώσεων μεταξύ Ιανουαρίου 2007 και Μαρτίου 2010. Τον Μάρτιο του 2010, οι ληξιπρόθεσμες οφειλές ανήλθαν συνολικά σε [36,6-87,8] εκατ. EUR. |
| --- | --- |

—

Αναστολή πληρωμής διαφόρων φορολογικών υποχρεώσεων μεταξύ Ιανουαρίου 2007 και Μαρτίου 2010. Τον Μάρτιο του 2010, οι ληξιπρόθεσμες οφειλές ανήλθαν συνολικά σε [36,6-87,8] εκατ. EUR.

| — | Τον Φεβρουάριο του 2010, πραγματοποιήθηκε αύξηση κεφαλαίου ύψους 92,6 εκατ. EUR εν μέρει μέσω εισροής νέων κεφαλαίων (75,6 εκατ. EUR) και εν μέρει μέσω μετοχοποίησης χρεών (17 εκατ. EUR). |
| --- | --- |

—

Τον Φεβρουάριο του 2010, πραγματοποιήθηκε αύξηση κεφαλαίου ύψους 92,6 εκατ. EUR εν μέρει μέσω εισροής νέων κεφαλαίων (75,6 εκατ. EUR) και εν μέρει μέσω μετοχοποίησης χρεών (17 εκατ. EUR).

| — | Από τον Απρίλιο έως τον Ιούλιο του 2010, χορηγήθηκαν στη Malév από την MNV Zrt τρία μετοχικά δάνεια συνολικού ύψους 33,6 εκατ. EUR. |
| --- | --- |

—

Από τον Απρίλιο έως τον Ιούλιο του 2010, χορηγήθηκαν στη Malév από την MNV Zrt τρία μετοχικά δάνεια συνολικού ύψους 33,6 εκατ. EUR.

| — | Τον Σεπτέμβριο του 2010, η μετατροπή αυτών των μετοχικών δανείων (καθώς και των οφειλόμενων τόκων) μέσω μετοχοποίησης χρεών στη Malév, ύψους 34,3 εκατ. EUR. |
| --- | --- |

—

Τον Σεπτέμβριο του 2010, η μετατροπή αυτών των μετοχικών δανείων (καθώς και των οφειλόμενων τόκων) μέσω μετοχοποίησης χρεών στη Malév, ύψους 34,3 εκατ. EUR.

| — | Τον Σεπτέμβριο του 2010, περαιτέρω αύξηση κεφαλαίου ύψους 19,3 εκατ. EUR σε μετρητά. |
| --- | --- |

—

Τον Σεπτέμβριο του 2010, περαιτέρω αύξηση κεφαλαίου ύψους 19,3 εκατ. EUR σε μετρητά.

| — | Τον Σεπτέμβριο του 2010, περαιτέρω «μετοχικό δάνειο» ύψους 20,8 εκατ. EUR. |
| --- | --- |

—

Τον Σεπτέμβριο του 2010, περαιτέρω «μετοχικό δάνειο» ύψους 20,8 εκατ. EUR.

ΑΞΙΟΛΟΓΗΣΗ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ/ΤΗΣ ΕΝΙΣΧΥΣΗΣ

Η Επιτροπή πρέπει να αποφανθεί αν τα διάφορα μέτρα που προαναφέρθηκαν παρέχουν πλεονέκτημα στη Malév λαμβανομένης υπόψη της χρηματοπιστωτικής της κατάστασης. Τούτο συνεπάγεται ότι θα πρέπει να εξακριβωθεί αν η αποδέκτρια επιχείρηση είχε λάβει ανάλογη χρηματοδότηση από ιδιώτη επενδυτή και, σε καταφατική περίπτωση, αν η χρηματοδότηση χορηγήθηκε υπό τις συνήθεις συνθήκες αγοράς.

Λαμβανομένων υπόψη των χρηματοπιστωτικών δυσχερειών που αντιμετωπίζει η Malév κατά το παρόν στάδιο της έρευνας, η Επιτροπή δεν μπορεί να αποκλείσει το ενδεχόμενο να χορήγησε το Δημόσιο πλεονεκτήματα στη Malév τα οποία ενδεχομένως συνιστούν κρατική ενίσχυση.

Σε περίπτωση που η Επιτροπή διαπιστώσει ότι τα ανωτέρω μέτρα συνιστούν κρατική ενίσχυση, το μοναδικό εφαρμοστέο πλαίσιο προσδιορισμού της συμβατότητας θα ήταν οι κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές του 2004 όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων (1), καθώς και η ανακοίνωση της Επιτροπής του 1994 για την εφαρμογή των άρθρων 92 και 93 της συνθήκης ΕΚ και του άρθρου 61 της συμφωνίας ΕΟΧ στις κρατικές ενισχύσεις στον τομέα των αεροπορικών μεταφορών (2).

Κατά το παρόν στάδιο της έρευνας και σε περίπτωση που ενέχεται κρατική ενίσχυση, η Επιτροπή διατηρεί αμφιβολίες κατά πόσον τηρήθηκαν οι όροι των κατευθυντηρίων γραμμών και της ανακοίνωσης. Η Επιτροπή παρατηρεί, παραδείγματος χάρη, ότι δεν υποβλήθηκε σχέδιο αναδιάρθρωσης. Επίσης θεωρεί αμφισβητήσιμη τη συμμόρφωση των ουγγρικών αρχών με την αρχή της «εφάπαξ ενίσχυσης». Πράγματι, η Ουγγαρία χορήγησε επανειλημμένα ενισχύσεις σε προβληματική επιχείρηση επί διάστημα σχεδόν 4 ετών (2007-2010). Επιπλέον, υπήρξε αλλαγή ιδιοκτησιακού καθεστώτος κατά την περίοδο αυτή, και οι προσπάθειες αναδιάρθρωσης του ιδιώτη ιδιοκτήτη μεταξύ των ετών 2007 και 2010 διαχωρίζονται από τις προσπάθειες αναδιάρθρωσης που ανέλαβε ενδεχομένως το Δημόσιο μετά το 2010. Κατά το παρόν στάδιο, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον όλα αυτά τα μέτρα μπορούν να ενταχθούν στο πλαίσιο εφαρμογής μιας ενιαίας διαδικασίας αναδιάρθρωσης.

ΚΕΙΜΕΝΟ ΤΗΣ ΕΠΙΣΤΟΛΗΣ

«A Bizottság tájékoztatni kívánja Magyarországot, hogy a magyar hatóságok által, a fent említett intézkedésre vonatkozóan szolgáltatott információk vizsgálatát követően úgy határozott, hogy megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A magyar hatóságok – az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően – 2008. április 10-i elektronikus bejelentésükben tájékoztatták a Bizottságot a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt.-ként is hivatkozott Malév Zrt. (a továbbiakban: Malév) privatizációjával kapcsolatos finanszírozási intézkedésekről. Az említett intézkedést az N 190/08. hivatkozási számon vettük nyilvántartásba. Ismételt információkéréseinkre válaszul a magyar hatóságok késedelmes és hiányos válaszokat adtak. 2009 februárjában Magyarország megerősítette, hogy a Malév privatizációjával kapcsolatos tárgyalások még folyamatban vannak. 2009. november 12-én a magyar hatóságok visszavonták a fenti bejelentést, és elismerték, hogy a privatizációra nem fog sor kerülni. |
| --- | --- |

(1)

A magyar hatóságok – az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően – 2008. április 10-i elektronikus bejelentésükben tájékoztatták a Bizottságot a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt.-ként is hivatkozott Malév Zrt. (a továbbiakban: Malév) privatizációjával kapcsolatos finanszírozási intézkedésekről. Az említett intézkedést az N 190/08. hivatkozási számon vettük nyilvántartásba. Ismételt információkéréseinkre válaszul a magyar hatóságok késedelmes és hiányos válaszokat adtak. 2009 februárjában Magyarország megerősítette, hogy a Malév privatizációjával kapcsolatos tárgyalások még folyamatban vannak. 2009. november 12-én a magyar hatóságok visszavonták a fenti bejelentést, és elismerték, hogy a privatizációra nem fog sor kerülni.

| (2) | 2010 márciusában sajtójelentésekből a Bizottság tudomására jutott, hogy a magyar hatóságok vissza szándékozzák vásárolni a Malévet, és fel kívánják emelni a vállalat tőkéjét. 2010. március 2-i elektronikus levelükben a magyar hatóságok megerősítették ezeket a sajtójelentéseket. |
| --- | --- |

(2)

2010 márciusában sajtójelentésekből a Bizottság tudomására jutott, hogy a magyar hatóságok vissza szándékozzák vásárolni a Malévet, és fel kívánják emelni a vállalat tőkéjét. 2010. március 2-i elektronikus levelükben a magyar hatóságok megerősítették ezeket a sajtójelentéseket.

| (3) | Egy 2010. március 10-i e-mailben a Bizottság kézhez kapta azt a panaszt, amely a Wizzair magyarországi székhelyű fapados légitársaságtól, a Malév legfontosabb magyarországi versenytársától érkezett. E panaszban azt állították, hogy a Malév több különböző intézkedés révén jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatáshoz jutott. 2010. március 29-i levelében a Bizottság továbbította a magyar hatóságoknak a panasz bizalmas adatokat nem tartalmazó változatát, és egyúttal további tájékoztatást kért. Magyarország 2010. április 30-án észrevételeket tett e panasz tárgyában, és válaszokat adott az abban felvetett kérdésekre. |
| --- | --- |

(3)

Egy 2010. március 10-i e-mailben a Bizottság kézhez kapta azt a panaszt, amely a Wizzair magyarországi székhelyű fapados légitársaságtól, a Malév legfontosabb magyarországi versenytársától érkezett. E panaszban azt állították, hogy a Malév több különböző intézkedés révén jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatáshoz jutott. 2010. március 29-i levelében a Bizottság továbbította a magyar hatóságoknak a panasz bizalmas adatokat nem tartalmazó változatát, és egyúttal további tájékoztatást kért. Magyarország 2010. április 30-án észrevételeket tett e panasz tárgyában, és válaszokat adott az abban felvetett kérdésekre.

| (4) | A 2010. május 5-i megbeszélésen a magyar hatóságok azt közölték, hogy szerkezetátalakítást kívánnak végrehajtani a légitársaságnál. Azt is közölték azonban, hogy még nem tudják, milyen mélységű lesz ez a szerkezetátalakítás. |
| --- | --- |

(4)

A 2010. május 5-i megbeszélésen a magyar hatóságok azt közölték, hogy szerkezetátalakítást kívánnak végrehajtani a légitársaságnál. Azt is közölték azonban, hogy még nem tudják, milyen mélységű lesz ez a szerkezetátalakítás.

| (5) | A Bizottság kézhez kapott egy 2010. október 5-i keltezésű második panaszt, és 2010. október 21-i levelében továbbította azt a magyar hatóságoknak. A magyar hatóságok 2010. november 19-én észrevételeket tettek e panasz tárgyára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság kézhez kapott egy 2010. október 5-i keltezésű második panaszt, és 2010. október 21-i levelében továbbította azt a magyar hatóságoknak. A magyar hatóságok 2010. november 19-én észrevételeket tettek e panasz tárgyára vonatkozóan.

| (6) | 2010. július 14-én és 2010. október 8-án további információkéréseket küldtünk a magyar hatóságoknak, amelyekre az alábbi időpontokban érkeztek válaszok: 2010. augusztus 11., 2010. augusztus 16., 2010. október 5., 2010. november 3. és 2010. november 23. |
| --- | --- |

(6)

2010. július 14-én és 2010. október 8-án további információkéréseket küldtünk a magyar hatóságoknak, amelyekre az alábbi időpontokban érkeztek válaszok: 2010. augusztus 11., 2010. augusztus 16., 2010. október 5., 2010. november 3. és 2010. november 23.

2.   A MALÉV ÉS AZ ÉRINTETT INTÉZKEDÉS

| (7) | A Malév bázisa a Budapesti Repülőtér, ahol 26 repülőgépből álló légiflottát üzemeltet európai és közel-keleti célállomások irányában. A vállalat 2009-ben 3,2 millió utast szállított. |
| --- | --- |

(7)

A Malév bázisa a Budapesti Repülőtér, ahol 26 repülőgépből álló légiflottát üzemeltet európai és közel-keleti célállomások irányában. A vállalat 2009-ben 3,2 millió utast szállított.

| (8) | A magyar hatóságok többször is megpróbálkoztak a Malév privatizációjával. 1992-ben a Malév 35 %-os tulajdonhányadát értékesítették az olasz állam irányítása alá tartozó Alitalia-Simest konzorcium számára. 1997-ben az Alitalia-Simest eladta a részesedését egy konzorciumnak, amelyet két magántulajdonban lévő magyar bank (az OTP és az MKB) alkotott. 1999-ben az állam visszavásárolta a magánkézben lévő tulajdonhányad túlnyomó részét, és így 97 %-os állami tulajdon jött létre. A Malév évekig veszteséges volt, így a magyar állam ismét tulajdonhányadának értékesítése mellett döntött. |
| --- | --- |

(8)

A magyar hatóságok többször is megpróbálkoztak a Malév privatizációjával. 1992-ben a Malév 35 %-os tulajdonhányadát értékesítették az olasz állam irányítása alá tartozó Alitalia-Simest konzorcium számára. 1997-ben az Alitalia-Simest eladta a részesedését egy konzorciumnak, amelyet két magántulajdonban lévő magyar bank (az OTP és az MKB) alkotott. 1999-ben az állam visszavásárolta a magánkézben lévő tulajdonhányad túlnyomó részét, és így 97 %-os állami tulajdon jött létre. A Malév évekig veszteséges volt, így a magyar állam ismét tulajdonhányadának értékesítése mellett döntött.

| (9) | A Malév számára – sok egyéb légitársasághoz hasonlóan – komoly problémát okozott a légiforgalmi piac visszaesése a 2001. szeptemberi eseményeket követően. A vállalat veszteségessé vált (lásd az alábbi táblázatot). Magyarország 2004. évi Európai Unióhoz való csatlakozását követően a légitársaságnak az Unión belüli liberalizált légiforgalmi piachoz is alkalmazkodnia kellett.

  1.   táblázat


  A Malév legfontosabb pénzügyi adatai 2003–2009













  Million HUF | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sales | 116 399 | 130 306 | 129 822 | 137 110 | 133 986 | 134 694 | 109 032 |
| EBITDA | –4 396 | –1 806 | –4 879 | –8 845 | –10 632 | –8 320 | –15 541 |
| EBIT | –9 429 | –6 809 | –9 354 | –12 488 | –14 685 | –10 754 | –17 889 |
| Profit/loss | –13 494 | –4 906 | –1 272 | –10 853 | 703 | –14 537 | –24 837 |
| Shareholder's equity | 2 646 | 3 298 | 6 398 | –5 073 | 90 | –14 409 | –41 143 |
| Total Assets | 69 726 | 71 111 | 75 493 | 69 371 | 60 613 | 47 881 | 40 966 |
| Total Financial Debt | 49 232 | 49 425 | 48 834 | 53 325 | 43 125 | 38 715 | 57 244 |
| Free Cash Flows | | 1 635 | – 254 | –3 235 | –8 011 | –2 277 | –12 090 |
| Forrás: A magyar hatóságok által szolgáltatott információk |

(9)

A Malév számára – sok egyéb légitársasághoz hasonlóan – komoly problémát okozott a légiforgalmi piac visszaesése a 2001. szeptemberi eseményeket követően. A vállalat veszteségessé vált (lásd az alábbi táblázatot). Magyarország 2004. évi Európai Unióhoz való csatlakozását követően a légitársaságnak az Unión belüli liberalizált légiforgalmi piachoz is alkalmazkodnia kellett.

1.   táblázat

A Malév legfontosabb pénzügyi adatai 2003–2009

Million HUF

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Sales

116 399

130 306

129 822

137 110

133 986

134 694

109 032

EBITDA

–4 396

–1 806

–4 879

–8 845

–10 632

–8 320

–15 541

EBIT

–9 429

–6 809

–9 354

–12 488

–14 685

–10 754

–17 889

Profit/loss

–13 494

–4 906

–1 272

–10 853

703

–14 537

–24 837

Shareholder's equity

2 646

3 298

6 398

–5 073

90

–14 409

–41 143

Total Assets

69 726

71 111

75 493

69 371

60 613

47 881

40 966

Total Financial Debt

49 232

49 425

48 834

53 325

43 125

38 715

57 244

Free Cash Flows

1 635

– 254

–3 235

–8 011

–2 277

–12 090

Forrás: A magyar hatóságok által szolgáltatott információk

Malév – Profits & Losses – 2003–2009

Image

| (10) | A fentiek alapján az állam ismét a Malév privatizációja mellett döntött. |
| --- | --- |

(10)

A fentiek alapján az állam ismét a Malév privatizációja mellett döntött.

| (11) | Az alábbiakban ismertetjük azon intézkedéseket, amelyeket a Bizottság figyelembe kíván venni, amikor az EUMSZ 107. cikke alapján értékeli az állami támogatást. Az említett intézkedések két különböző időszakra bonthatók, amelyeket a vállalat eltérő tulajdonosi szerkezete jellemez. Az intézkedéseket 1. a 2007. évi privatizáció és a Malév magántulajdonlásának időszakában; valamint 2. a 2010. évi visszaállamosítás keretében, illetve ezt követően hajtották végre. |
| --- | --- |

(11)

Az alábbiakban ismertetjük azon intézkedéseket, amelyeket a Bizottság figyelembe kíván venni, amikor az EUMSZ 107. cikke alapján értékeli az állami támogatást. Az említett intézkedések két különböző időszakra bonthatók, amelyeket a vállalat eltérő tulajdonosi szerkezete jellemez. Az intézkedéseket 1. a 2007. évi privatizáció és a Malév magántulajdonlásának időszakában; valamint 2. a 2010. évi visszaállamosítás keretében, illetve ezt követően hajtották végre.

Első időszak – a 2007. évi privatizáció és a magánkézben lévő Malév

Értékesítés az AirBridge Zrt. részére

| (12) | A vállalat feltőkésítésre szorult, és az állam tulajdonosként korlátozott lehetőségekkel rendelkezett e beruházás finanszírozására. 2007 elején ajánlatokat kértek a Malév megvételére, és az a döntés született, hogy az AirBridge Zrt. elnevezésű különleges célú gazdasági egység tette a legvonzóbb ajánlatot. Az AirBridge Zrt. vonzó és gazdaságilag életképesnek látszó üzleti és szerkezetátalakítási tervet kínált. |
| --- | --- |

(12)

A vállalat feltőkésítésre szorult, és az állam tulajdonosként korlátozott lehetőségekkel rendelkezett e beruházás finanszírozására. 2007 elején ajánlatokat kértek a Malév megvételére, és az a döntés született, hogy az AirBridge Zrt. elnevezésű különleges célú gazdasági egység tette a legvonzóbb ajánlatot. Az AirBridge Zrt. vonzó és gazdaságilag életképesnek látszó üzleti és szerkezetátalakítási tervet kínált.

| (13) | Ennek megfelelően 2007. február 23-án megkötötték az adásvételi megállapodást, amelynek értelmében a Malév részvényeinek 99,95 %-át eladták az AirBridge Zrt.-nek. Az AirBridge Zrt. 49 %-ban Borisz Abramovics (3), több orosz légitársaságban (KraAir és az orosz légitársaságokat tömörítő AirUnion szövetség) többségi tulajdonhányaddal rendelkező orosz üzletember, 51 %-ban pedig magyar magánszemélyek tulajdonában állt. Ennélfogva azt várták az AirBridge Zrt.-től, hogy az üzleti és szerkezetátalakítási tervek mellett iparági know-how-t és irányítást biztosít a Malév számára. |
| --- | --- |

(13)

Ennek megfelelően 2007. február 23-án megkötötték az adásvételi megállapodást, amelynek értelmében a Malév részvényeinek 99,95 %-át eladták az AirBridge Zrt.-nek. Az AirBridge Zrt. 49 %-ban Borisz Abramovics (3), több orosz légitársaságban (KraAir és az orosz légitársaságokat tömörítő AirUnion szövetség) többségi tulajdonhányaddal rendelkező orosz üzletember, 51 %-ban pedig magyar magánszemélyek tulajdonában állt. Ennélfogva azt várták az AirBridge Zrt.-től, hogy az üzleti és szerkezetátalakítási tervek mellett iparági know-how-t és irányítást biztosít a Malév számára.

| (14) | Az alábbiak voltak az említett megállapodás legfontosabb részei:






  a) | Az AirBridge Zrt. 200 millió HUF-ért (780 000 EUR) (4) megszerezte a Malév részvényeinek 99,95 %-át. Az AirBridge Zrt. köteles volt legkésőbb 2008. december 31-ig nagyjából [30–50] (5) millió EUR-val megemelni a Malév tőkéjét. |
| --- | --- | --- |

(14)

Az alábbiak voltak az említett megállapodás legfontosabb részei:

a)

Az AirBridge Zrt. 200 millió HUF-ért (780 000 EUR) (4) megszerezte a Malév részvényeinek 99,95 %-át. Az AirBridge Zrt. köteles volt legkésőbb 2008. december 31-ig nagyjából [30–50] (5) millió EUR-val megemelni a Malév tőkéjét.

| b) | 2003-ban az MFB (a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank) [13 500–20 500] millió HUF ([52–79] millió EUR (6)) összegű kölcsönt nyújtott a Malévnek, amelyet töröltek a Malév mérlegéből, és átruházták egy 100 %-os állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységre (Malév Vagyonkezelő Kft., a továbbiakban: MAVA). A magyar hatóságok szerint a kölcsönnel együtt [52–79] millió EUR értékű eszközt (ideértve a Malév márkanevet, egy kerozin szállítására alkalmas csővezetéket és egy Boeing 767-es repülőgépet) is átruháztak a MAVA-ra (7). Amennyiben a Malév nyereségessé vált volna, adózás utáni nyereségének [17–28] %-át is át kellett volna utalnia a MAVA-nak. Az AirBridge Zrt. bemutatta továbbá a Vnyesekonombank (a továbbiakban: VEB) bankgaranciáját, amely a [27–35] millió EUR-ig terjedő kölcsönösszeg visszafizetésének fedezetéül szolgált. |
| --- | --- |

b)

2003-ban az MFB (a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank) [13 500–20 500] millió HUF ([52–79] millió EUR (6)) összegű kölcsönt nyújtott a Malévnek, amelyet töröltek a Malév mérlegéből, és átruházták egy 100 %-os állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységre (Malév Vagyonkezelő Kft., a továbbiakban: MAVA). A magyar hatóságok szerint a kölcsönnel együtt [52–79] millió EUR értékű eszközt (ideértve a Malév márkanevet, egy kerozin szállítására alkalmas csővezetéket és egy Boeing 767-es repülőgépet) is átruháztak a MAVA-ra (7). Amennyiben a Malév nyereségessé vált volna, adózás utáni nyereségének [17–28] %-át is át kellett volna utalnia a MAVA-nak. Az AirBridge Zrt. bemutatta továbbá a Vnyesekonombank (a továbbiakban: VEB) bankgaranciáját, amely a [27–35] millió EUR-ig terjedő kölcsönösszeg visszafizetésének fedezetéül szolgált.

| c) | A Malévnek a Malév név és logó használatáért évi [150 000–230 000] EUR összegű licencdíjat is kellett fizetnie a MAVA számára. Az AirBridge Zrt. köteles tovább használni a márkanevet, és a kölcsön új lejárati napjáig, vagyis 2017. december 31-ig biztosítani a vállalat légitársaságként történő üzemelését. |
| --- | --- |

c)

A Malévnek a Malév név és logó használatáért évi [150 000–230 000] EUR összegű licencdíjat is kellett fizetnie a MAVA számára. Az AirBridge Zrt. köteles tovább használni a márkanevet, és a kölcsön új lejárati napjáig, vagyis 2017. december 31-ig biztosítani a vállalat légitársaságként történő üzemelését.

| d) | A Malév 2008. január 1-jétől2017. december 31-ig visszlízingbe veszi (8) – a MAVA-ra átruházott (lásd a b) pontot) – Boeing 767-es repülőgépet. |
| --- | --- |

d)

A Malév 2008. január 1-jétől2017. december 31-ig visszlízingbe veszi (8) – a MAVA-ra átruházott (lásd a b) pontot) – Boeing 767-es repülőgépet.

| (15) | Új vezetést neveztek ki, és több költségtakarékossági és jövedelemtermelő intézkedést léptettek életbe, így megszüntették a nagy távolságú járatokat és csökkentették az alkalmazottak létszámát. Magyarország szerint azonban ezek az intézkedések az üzemanyagárak jelentős emelkedését ellensúlyozták, és összességében nem befolyásolták a vállalat jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(15)

Új vezetést neveztek ki, és több költségtakarékossági és jövedelemtermelő intézkedést léptettek életbe, így megszüntették a nagy távolságú járatokat és csökkentették az alkalmazottak létszámát. Magyarország szerint azonban ezek az intézkedések az üzemanyagárak jelentős emelkedését ellensúlyozták, és összességében nem befolyásolták a vállalat jövedelmezőségét.

| (16) | A Malév pénzügyi helyzete tovább romlott, és 4 hónappal később már a Malév név használatáért járó jogdíj fizetéséhez szükséges likviditással sem rendelkezett. Miután a Malév a nagy távolságú járatok felfüggesztése mellett döntött, nem volt többé szüksége a MAVA-tól lízingelt Boeing 767-es repülőgépre, és leállította a repülőgép használatáért esedékes kifizetéseket. |
| --- | --- |

(16)

A Malév pénzügyi helyzete tovább romlott, és 4 hónappal később már a Malév név használatáért járó jogdíj fizetéséhez szükséges likviditással sem rendelkezett. Miután a Malév a nagy távolságú járatok felfüggesztése mellett döntött, nem volt többé szüksége a MAVA-tól lízingelt Boeing 767-es repülőgépre, és leállította a repülőgép használatáért esedékes kifizetéseket.

| (17) | 2008 második felében a világméretű gazdasági válság kezdte éreztetni a hatását a Malévre és orosz üzleti partnereire. Borisz Abramovics több légitársasága csődbe ment. Az AirBridge Zrt. már nem volt képes finanszírozni a Malévet, és nem tett eleget a VEB-bel szembeni kölcsön-visszafizetési kötelezettségének. Mivel az AirBridge 49 %-os tulajdonhányadát elzálogosították a VEB javára, az utóbbi megszerezte ezeket a részvényeket. A VEB közölte, hogy – mint bank – hajlandó folytatni a Malév finanszírozását, de tulajdonosként nem. [...] |
| --- | --- |

(17)

2008 második felében a világméretű gazdasági válság kezdte éreztetni a hatását a Malévre és orosz üzleti partnereire. Borisz Abramovics több légitársasága csődbe ment. Az AirBridge Zrt. már nem volt képes finanszírozni a Malévet, és nem tett eleget a VEB-bel szembeni kölcsön-visszafizetési kötelezettségének. Mivel az AirBridge 49 %-os tulajdonhányadát elzálogosították a VEB javára, az utóbbi megszerezte ezeket a részvényeket. A VEB közölte, hogy – mint bank – hajlandó folytatni a Malév finanszírozását, de tulajdonosként nem. [...]

A Malév Ground Handling értékesítése

| (18) | Amint a fentiekben megállapítottuk, 2009 elején romlott a Malév pénzügyi helyzete. A társaság részvényesei ezért azzal az ajánlattal keresték meg az MNV Zrt.-t (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.), hogy értékesítik az MNV Zrt.-nek a Malév Ground Handling-et (a továbbiakban: Malév GH), amely [...] a Malév 100 %-os saját tulajdonú leányvállalata volt. |
| --- | --- |

(18)

Amint a fentiekben megállapítottuk, 2009 elején romlott a Malév pénzügyi helyzete. A társaság részvényesei ezért azzal az ajánlattal keresték meg az MNV Zrt.-t (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.), hogy értékesítik az MNV Zrt.-nek a Malév Ground Handling-et (a továbbiakban: Malév GH), amely [...] a Malév 100 %-os saját tulajdonú leányvállalata volt.

| (19) | Magyarország szerint a Malév GH ekkor, és azóta is rendezett pénzügyi helyzetű vállalkozás. |
| --- | --- |

(19)

Magyarország szerint a Malév GH ekkor, és azóta is rendezett pénzügyi helyzetű vállalkozás.

| (20) | A 2009 januárjában aláírt (és februárban módosított) előzetes adásvételi megállapodás 4,285 milliárd HUF (15,6 millió EUR) előleg fizetését határozta meg. Az MNV Zrt. 2009. januárban és februárban előlegeket fizetett a Malév számára, amelyeket 2 munkanapon belül vissza kellett fizetni, ha az MNV Zrt. az átvilágítás elvégzése után úgy dönt, hogy mégsem írja alá a végleges adásvételi megállapodást. Ezt a potenciális visszafizetési kötelezettséget kiegészítő mellékkikötés biztosította. 2009 júliusában az MNV Zrt. végül úgy határozott, hogy nem köti meg a tranzakciót, és így a vételár visszafizetése esedékessé vált. |
| --- | --- |

(20)

A 2009 januárjában aláírt (és februárban módosított) előzetes adásvételi megállapodás 4,285 milliárd HUF (15,6 millió EUR) előleg fizetését határozta meg. Az MNV Zrt. 2009. januárban és februárban előlegeket fizetett a Malév számára, amelyeket 2 munkanapon belül vissza kellett fizetni, ha az MNV Zrt. az átvilágítás elvégzése után úgy dönt, hogy mégsem írja alá a végleges adásvételi megállapodást. Ezt a potenciális visszafizetési kötelezettséget kiegészítő mellékkikötés biztosította. 2009 júliusában az MNV Zrt. végül úgy határozott, hogy nem köti meg a tranzakciót, és így a vételár visszafizetése esedékessé vált.

| (21) | Az előleget sohasem fizették vissza az MNV Zrt.-nek. Az előlegek után esedékes kamatot sohasem fizették meg az MNV Zrt.-nek (9). |
| --- | --- |

(21)

Az előleget sohasem fizették vissza az MNV Zrt.-nek. Az előlegek után esedékes kamatot sohasem fizették meg az MNV Zrt.-nek (9).

Adóhalasztás

| (22) | 2007. január és 2010. március között a magyar Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) engedélyezte a Malév számára, hogy elhalassza vagy átütemezze különféle típusú adó- és társadalombiztosításijárulék-fizetési kötelezettségeinek teljesítését. 2010. március 11-én rendezték a Malév APEH-nél vezetett adófolyószámláján fennmaradó tartozást, ami [10–24] milliárd HUF-ot ([36,6–87,8] millió EUR) tett ki. A magyar hatóságok szerint a magyarországi általános adójogszabályok lehetővé teszik a halasztott fizetést, és az APEH kötelezte a Malévet az emiatt esedékes pótadó (kamat) megfizetésére. Az említett adóhalasztás miatt a Malévre kiszabott kamat teljes összege meghaladta az [1–3] milliárd HUF-ot. A Malév 2010 márciusában a teljes összeget (a tőkét és a pótadót) megtérítette, a 2010. februári tőkeemelésből származó készpénz egy részének felhasználásával. |
| --- | --- |

(22)

2007. január és 2010. március között a magyar Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) engedélyezte a Malév számára, hogy elhalassza vagy átütemezze különféle típusú adó- és társadalombiztosításijárulék-fizetési kötelezettségeinek teljesítését. 2010. március 11-én rendezték a Malév APEH-nél vezetett adófolyószámláján fennmaradó tartozást, ami [10–24] milliárd HUF-ot ([36,6–87,8] millió EUR) tett ki. A magyar hatóságok szerint a magyarországi általános adójogszabályok lehetővé teszik a halasztott fizetést, és az APEH kötelezte a Malévet az emiatt esedékes pótadó (kamat) megfizetésére. Az említett adóhalasztás miatt a Malévre kiszabott kamat teljes összege meghaladta az [1–3] milliárd HUF-ot. A Malév 2010 márciusában a teljes összeget (a tőkét és a pótadót) megtérítette, a 2010. februári tőkeemelésből származó készpénz egy részének felhasználásával.

Második időszak – a 2010. évi visszaállamosítás és az állami ellenőrzés alatt álló Malév

A Malév visszaállamosítása

| (23) | 2010-ben nem volt lehetőség olyan magánbefektetőket találni, akik átveszik az AirBridge Zrt./VEB-től a Malév főrészvényesének szerepét. |
| --- | --- |

(23)

2010-ben nem volt lehetőség olyan magánbefektetőket találni, akik átveszik az AirBridge Zrt./VEB-től a Malév főrészvényesének szerepét.

| (24) | A felszámolás helyett a magyar hatóságok döntésük szerint tárgyalásokat kezdtek a VEB-el és az AirBridge Zrt.-vel, hogy megkíséreljék megszilárdítani a Malév közép- és hosszú távú piaci helyzetét. Ezek a tárgyalások még nem zárultak le, de máris több olyan intézkedés született, amelyeket 2010-ben végrehajtottak. Az alábbiakban felvázoljuk ezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(24)

A felszámolás helyett a magyar hatóságok döntésük szerint tárgyalásokat kezdtek a VEB-el és az AirBridge Zrt.-vel, hogy megkíséreljék megszilárdítani a Malév közép- és hosszú távú piaci helyzetét. Ezek a tárgyalások még nem zárultak le, de máris több olyan intézkedés született, amelyeket 2010-ben végrehajtottak. Az alábbiakban felvázoljuk ezeket az intézkedéseket.

Az adósság/tőke konverzió útján és friss tőkével végrehajtott 2010. februári tőkeemelés

| (25) | 2010. február 26-án a VEB, az AirBridge Zrt., az MNV Zrt. (a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.), a Malév és a kormány megállapodott, hogy részben friss tőkével (20 700 millió HUF vagy 75,6 millió EUR), részben pedig (6 117 millió HUF vagy 22,3 millió EUR) tőke/adósság konverzió révén tőkeemelést hajtanak végre. A Malévvel szembeni követelések jogosultjai (az MNV Zrt.: 4 664 millió HUF vagy 17 millió EUR – valamint az Air-Bridge Zrt.: 1 453 millió HUF vagy 5,3 millió EUR) a Malév tőkéjében való részesedés ellenében átengedték azokat a Malévnek. Ennek következtében a Malévvel szembeni követelések megszűntek, és a korábbi hitelezők a vállalat résztulajdonosaivá váltak. |
| --- | --- |

(25)

2010. február 26-án a VEB, az AirBridge Zrt., az MNV Zrt. (a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.), a Malév és a kormány megállapodott, hogy részben friss tőkével (20 700 millió HUF vagy 75,6 millió EUR), részben pedig (6 117 millió HUF vagy 22,3 millió EUR) tőke/adósság konverzió révén tőkeemelést hajtanak végre. A Malévvel szembeni követelések jogosultjai (az MNV Zrt.: 4 664 millió HUF vagy 17 millió EUR – valamint az Air-Bridge Zrt.: 1 453 millió HUF vagy 5,3 millió EUR) a Malév tőkéjében való részesedés ellenében átengedték azokat a Malévnek. Ennek következtében a Malévvel szembeni követelések megszűntek, és a korábbi hitelezők a vállalat résztulajdonosaivá váltak.

| (26) | A tőkeemelést megelőzően közel nullára szállították le a Malév meglévő jegyzett tőkéjét, hogy ezáltal fedezzék a felhalmozott veszteségek egy részét, és kifejezzék azt a tényt, hogy a Malévben meglévő részesedések elértéktelenedtek. Ezután egyenként 0,01 HUF névértékű új részvények kibocsátása révén 26 817 125 673 HUF-al (97,9 millió EUR) megemelték a Malév jegyzett tőkéjét. |
| --- | --- |

(26)

A tőkeemelést megelőzően közel nullára szállították le a Malév meglévő jegyzett tőkéjét, hogy ezáltal fedezzék a felhalmozott veszteségek egy részét, és kifejezzék azt a tényt, hogy a Malévben meglévő részesedések elértéktelenedtek. Ezután egyenként 0,01 HUF névértékű új részvények kibocsátása révén 26 817 125 673 HUF-al (97,9 millió EUR) megemelték a Malév jegyzett tőkéjét.

| (27) | Az MNV Zrt. 20,7 milliárd HUF (75,6 millió EUR) összegű készpénzes hozzájárulása lehetővé tette, hogy a Malév teljesítse a fenti 22. pontban említett valamennyi esedékes adófizetési kötelezettségét, és stabilizálja a működését. |
| --- | --- |

(27)

Az MNV Zrt. 20,7 milliárd HUF (75,6 millió EUR) összegű készpénzes hozzájárulása lehetővé tette, hogy a Malév teljesítse a fenti 22. pontban említett valamennyi esedékes adófizetési kötelezettségét, és stabilizálja a működését.

| (28) | Így a magyar állam az MNV Zrt. útján 95 %-os tulajdonhányadot szerzett a Malévben, a fennmaradó 5 %-ot pedig az AirBridge Zrt. birtokolta. |
| --- | --- |

(28)

Így a magyar állam az MNV Zrt. útján 95 %-os tulajdonhányadot szerzett a Malévben, a fennmaradó 5 %-ot pedig az AirBridge Zrt. birtokolta.

2010. április–július: Tulajdonosi kölcsönök és tőkekonverzió

| (29) | 2010. április és július között a magyar állam az MNV Zrt. útján több tulajdonosi kölcsönt nyújtott a Malév számára. |
| --- | --- |

(29)

2010. április és július között a magyar állam az MNV Zrt. útján több tulajdonosi kölcsönt nyújtott a Malév számára.

| (30) | Az első, 2010. áprilisi kölcsön 2 160 000 000 HUF (7,9 millió EUR) összegű volt, és 9,97 %-os kamatra, 3 éves futamidővel nyújtották. A tőketörlesztés egy összegben, a futamidő végén esedékes, biztosítékul pedig a Malév Ground Handling Zrt. részvényeire bejegyzendő zálogjog szolgált. |
| --- | --- |

(30)

Az első, 2010. áprilisi kölcsön 2 160 000 000 HUF (7,9 millió EUR) összegű volt, és 9,97 %-os kamatra, 3 éves futamidővel nyújtották. A tőketörlesztés egy összegben, a futamidő végén esedékes, biztosítékul pedig a Malév Ground Handling Zrt. részvényeire bejegyzendő zálogjog szolgált.

| (31) | A második, 2010. júniusi kölcsön 1 340 000 000 HUF (4,9 millió EUR) összegű volt. Ismét hároméves futamidejű 9,97 %-os kamatozású tulajdonosi kölcsönről volt szó, amely esetében a tőketörlesztés szintén egy összegben, a futamidő végén esedékes, biztosítékul pedig a Malév Ground Handling Zrt. részvényeire bejegyzendő zálogjog szolgált. |
| --- | --- |

(31)

A második, 2010. júniusi kölcsön 1 340 000 000 HUF (4,9 millió EUR) összegű volt. Ismét hároméves futamidejű 9,97 %-os kamatozású tulajdonosi kölcsönről volt szó, amely esetében a tőketörlesztés szintén egy összegben, a futamidő végén esedékes, biztosítékul pedig a Malév Ground Handling Zrt. részvényeire bejegyzendő zálogjog szolgált.

| (32) | 2010. júliusban nyújtották a harmadik, 5 700 000 000 HUF (20,8 millió EUR) összegű tulajdonosi kölcsönt, amely újfent hároméves futamidejű 9,97 %-os kamatozású, a futamidő végén egy összegben visszafizetendő kölcsön volt. Ebben az esetben egy repülőgépen (HA-LNA CRJ gép) bejegyzett zálogjog jelentette a biztosítékot. |
| --- | --- |

(32)

2010. júliusban nyújtották a harmadik, 5 700 000 000 HUF (20,8 millió EUR) összegű tulajdonosi kölcsönt, amely újfent hároméves futamidejű 9,97 %-os kamatozású, a futamidő végén egy összegben visszafizetendő kölcsön volt. Ebben az esetben egy repülőgépen (HA-LNA CRJ gép) bejegyzett zálogjog jelentette a biztosítékot.

| (33) | Szeptember 24-én ezt a három, összesen 9 200 000 000 HUF (33,6 millió EUR) összegű kölcsönt, az azok után fizetendő kamattal (ami összesen 9 388 976 570 HUF, illetve 34,3 millió EUR összeget tesz ki) együtt a Malévbe történő 34,3 millió EUR összegű tőkeapportként konvertálták, ezáltal a mögöttes biztosítékok felszabadultak. |
| --- | --- |

(33)

Szeptember 24-én ezt a három, összesen 9 200 000 000 HUF (33,6 millió EUR) összegű kölcsönt, az azok után fizetendő kamattal (ami összesen 9 388 976 570 HUF, illetve 34,3 millió EUR összeget tesz ki) együtt a Malévbe történő 34,3 millió EUR összegű tőkeapportként konvertálták, ezáltal a mögöttes biztosítékok felszabadultak.

2010. szeptember: További tőkeemelés és további tulajdonosi kölcsön

| (34) | 2010. szeptember 24-én az MNV Zrt. is megemelte a Malév tőkéjét további 5 299 999 957 HUF (19,3 millió EUR) összegű tőkeinjekció révén. Ezáltal az MNV Zrt. Maléven belüli tulajdonhányada 96,5 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(34)

2010. szeptember 24-én az MNV Zrt. is megemelte a Malév tőkéjét további 5 299 999 957 HUF (19,3 millió EUR) összegű tőkeinjekció révén. Ezáltal az MNV Zrt. Maléven belüli tulajdonhányada 96,5 %-ra nőtt.

| (35) | Ugyanazon a napon az állam további 5 700 000 000 HUF (20,8 millió EUR) összegű, 3 éves futamidejű, 9,97 %-os tulajdonosi kölcsönt nyújtott. Az első kamatfizetés a folyósítás időpontjától számított 6 hónappal esedékes, a tőke visszafizetésére pedig egy összegben a lejáratkor kerül sor. E kölcsön biztosítékát a HA-LNA CRJ repülőgépen, mintegy 1,8 milliárd HUF vagyonértéken bejegyzett zálogjog, és a nemzetközi és magyarországi IATA által szervezett ügynöki forgalmi bevételeken alapítandó zálogjog képezte. |
| --- | --- |

(35)

Ugyanazon a napon az állam további 5 700 000 000 HUF (20,8 millió EUR) összegű, 3 éves futamidejű, 9,97 %-os tulajdonosi kölcsönt nyújtott. Az első kamatfizetés a folyósítás időpontjától számított 6 hónappal esedékes, a tőke visszafizetésére pedig egy összegben a lejáratkor kerül sor. E kölcsön biztosítékát a HA-LNA CRJ repülőgépen, mintegy 1,8 milliárd HUF vagyonértéken bejegyzett zálogjog, és a nemzetközi és magyarországi IATA által szervezett ügynöki forgalmi bevételeken alapítandó zálogjog képezte.

| (36) | Összefoglalva, a vizsgálat mostani szakaszában a Bizottság úgy véli, hogy az alábbi intézkedések a Malév javára nyújtott állami támogatásnak minősülhetnek:






  1. | A Malév 2003. évi [52–79] millió EUR összegű kölcsönének és néhány eszközének a MAVA általi, 2007. december 31-ével történő átvétele. |
| --- | --- | --- |

(36)

Összefoglalva, a vizsgálat mostani szakaszában a Bizottság úgy véli, hogy az alábbi intézkedések a Malév javára nyújtott állami támogatásnak minősülhetnek:

1.

A Malév 2003. évi [52–79] millió EUR összegű kölcsönének és néhány eszközének a MAVA általi, 2007. december 31-ével történő átvétele.

| 2. | A 15,6 millió EUR összegű készpénzes kölcsön nyújtása egyéves időtartamra a Malév Ground Handling elnevezésű leányvállalatának az MNV Zrt. általi megvásárlása keretében. |
| --- | --- |

2.

A 15,6 millió EUR összegű készpénzes kölcsön nyújtása egyéves időtartamra a Malév Ground Handling elnevezésű leányvállalatának az MNV Zrt. általi megvásárlása keretében.

| 3. | A 2007. január és 2010. március között esedékes különböző adófizetések elhalasztása (10). 2010. márciusában az adótartozások összesen [36,6–87,8] millió EUR összeget tettek ki |
| --- | --- |

3.

A 2007. január és 2010. március között esedékes különböző adófizetések elhalasztása (10). 2010. márciusában az adótartozások összesen [36,6–87,8] millió EUR összeget tettek ki

| 4. | A 2010 februárjában részben friss tőkeinjekció (75,6 millió EUR), részben pedig adósság/tőke konverzió révén (17 millió EUR) megvalósított 92,6 millió EUR összegű tőkeemelés. |
| --- | --- |

4.

A 2010 februárjában részben friss tőkeinjekció (75,6 millió EUR), részben pedig adósság/tőke konverzió révén (17 millió EUR) megvalósított 92,6 millió EUR összegű tőkeemelés.

| 5. | Az MNV Zrt. által a Malévnek 2010. áprilistól 2010. júniusig nyújtott összesen 33,6 millió EUR értékű három tulajdonosi kölcsön. |
| --- | --- |

5.

Az MNV Zrt. által a Malévnek 2010. áprilistól 2010. júniusig nyújtott összesen 33,6 millió EUR értékű három tulajdonosi kölcsön.

| 6. | 2010. szeptemberben az említett tulajdonosi kölcsönök (és az utánuk járó kamat) adósság/tőke konverziója 34,3 millió EUR összegben. |
| --- | --- |

6.

2010. szeptemberben az említett tulajdonosi kölcsönök (és az utánuk járó kamat) adósság/tőke konverziója 34,3 millió EUR összegben.

| 7. | 2010. szeptemberben további 19,3 millió EUR összegű készpénzes tőkeemelés. |
| --- | --- |

7.

2010. szeptemberben további 19,3 millió EUR összegű készpénzes tőkeemelés.

| 8. | 2010. szeptemberben további 20,8 millió EUR összegű tulajdonosi kölcsön. |
| --- | --- |

8.

2010. szeptemberben további 20,8 millió EUR összegű tulajdonosi kölcsön.

A magyar hatóságok érvei

| (37) | A Malév-nek az AirBridge Zrt. részére történő értékesítését kísérő intézkedések vonatkozásában a magyar hatóságok azt állították, hogy azok piackonformak, mivel fedezettel biztosították a kölcsön MAVA általi átvételét. A Malév Ground Handling meghiúsult értékesítése tekintetében azt állították, hogy nem nyújtottak előnyt a Malévnek, mivel a vételár késedelmes visszafizetését megfelelően biztosították, a vételár kamatát pedig kiszámították. Az adóhalasztást illetően pedig azzal érvelnek, hogy ezen összegeket is biztosították, és az összes alkalmazandó kamatterhet és kényszerítő bírságot kirótták, továbbá hogy az adóhalasztás olyan általános intézkedés, amely nem konkrétan a Malévre irányul. A Malév visszaállamosítását illetően a magyar hatóságok azt állítják, hogy amennyiben érvényesíthették volna a Malévvel szembeni követeléseiket, az a vállalat csődjéhez és felszámolásához vezetett volna. Úgy vélik, hogy ha így tettek volna, akkor (a fenti 14. pontban említett VEB-bankgarancia által fedezettől eltérő) követeléseiknek csak kis részét téríttethették volna meg. Hozzáfűzik, hogy a nemzetgazdaság szintjén komoly negatív következményekkel kellett volna szembenézniük (11). Az állam úgy véli, hogy a VEB-el folytatandó tárgyalások melletti döntés révén még akkor sem fognak növekedni a veszteségei, ha nem javul a Malév helyzete, mivel az állam csekély mértékben vagy egyáltalán nem vállalt kockázatot. |
| --- | --- |

(37)

A Malév-nek az AirBridge Zrt. részére történő értékesítését kísérő intézkedések vonatkozásában a magyar hatóságok azt állították, hogy azok piackonformak, mivel fedezettel biztosították a kölcsön MAVA általi átvételét. A Malév Ground Handling meghiúsult értékesítése tekintetében azt állították, hogy nem nyújtottak előnyt a Malévnek, mivel a vételár késedelmes visszafizetését megfelelően biztosították, a vételár kamatát pedig kiszámították. Az adóhalasztást illetően pedig azzal érvelnek, hogy ezen összegeket is biztosították, és az összes alkalmazandó kamatterhet és kényszerítő bírságot kirótták, továbbá hogy az adóhalasztás olyan általános intézkedés, amely nem konkrétan a Malévre irányul. A Malév visszaállamosítását illetően a magyar hatóságok azt állítják, hogy amennyiben érvényesíthették volna a Malévvel szembeni követeléseiket, az a vállalat csődjéhez és felszámolásához vezetett volna. Úgy vélik, hogy ha így tettek volna, akkor (a fenti 14. pontban említett VEB-bankgarancia által fedezettől eltérő) követeléseiknek csak kis részét téríttethették volna meg. Hozzáfűzik, hogy a nemzetgazdaság szintjén komoly negatív következményekkel kellett volna szembenézniük (11). Az állam úgy véli, hogy a VEB-el folytatandó tárgyalások melletti döntés révén még akkor sem fognak növekedni a veszteségei, ha nem javul a Malév helyzete, mivel az állam csekély mértékben vagy egyáltalán nem vállalt kockázatot.

| (38) | A tulajdonosi kölcsönökkel, majd azoknak a Malév tőkéjévé történő átalakításával kapcsolatosan úgy vélik, hogy azok nem nyújtottak előnyt a Malévnek, mivel az említett kölcsönökre mindig teljes körű eszközfedezetet biztosítottak, piackonform kamatlábakat alkalmaztak és a tőkévé történő átalakításkor teljes mértékben figyelembe vették az összes esedékes kamatot. |
| --- | --- |

(38)

A tulajdonosi kölcsönökkel, majd azoknak a Malév tőkéjévé történő átalakításával kapcsolatosan úgy vélik, hogy azok nem nyújtottak előnyt a Malévnek, mivel az említett kölcsönökre mindig teljes körű eszközfedezetet biztosítottak, piackonform kamatlábakat alkalmaztak és a tőkévé történő átalakításkor teljes mértékben figyelembe vették az összes esedékes kamatot.

3.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

3.1.   Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás fennállása

| (39) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(39)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

3.1.1.   Állami források és betudhatóság

| (40) | Az állami támogatás fogalma felöleli valamennyi, állami eszközből finanszírozott, közvetlenül vagy közvetetten nyújtott előnyt, amelyet maga az állam vagy az állam megbízásából egy támogatásközvetítő szerv nyújt. |
| --- | --- |

(40)

Az állami támogatás fogalma felöleli valamennyi, állami eszközből finanszírozott, közvetlenül vagy közvetetten nyújtott előnyt, amelyet maga az állam vagy az állam megbízásából egy támogatásközvetítő szerv nyújt.

| (41) | Megállapítandó az, hogy a fent felsorolt intézkedések állami források bevonásának tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(41)

Megállapítandó az, hogy a fent felsorolt intézkedések állami források bevonásának tekinthetők-e.

| (42) | Ami az adóhalasztást illeti, ez egyértelműen a kormányzat részét képező adóhatóság döntése, és ily módon állami források felhasználásának tekinthető, és betudható az államnak. |
| --- | --- |

(42)

Ami az adóhalasztást illeti, ez egyértelműen a kormányzat részét képező adóhatóság döntése, és ily módon állami források felhasználásának tekinthető, és betudható az államnak.

| (43) | Az átláthatósági irányelv 2. cikkének b) pontja értelmében (12) közvállalkozásnak tűnik a MAVA, amely állami tulajdonú különleges célú gazdasági egység, valamint az MNV Zrt., amely pedig 100 %-os állami tulajdonú holdingtársaság. Az általuk hozott összes intézkedést állami forrásokból finanszírozták. Végül pedig a jelek szerint a magyar hatóságok egyaránt vezető szerepet játszottak a 2007. évi privatizációs folyamatban, a Malév GH MNV Zrt.-nek történő meghiúsult eladásában, a Malév 2010. februári és azt követő visszaállamosításában és további szerkezetátalakításában, valamint a MAVA-nak és az MNV Zrt.-nek a kormányzati döntések végrehajtásába történő bevonásában. A MAVA és az MNV az állam tulajdonában és irányítása alatt áll, a magyar hatóságok pedig ismételten úgy említették e szervezeteket, mint amelyek a kormány Malévre vonatkozó utasításait hajtják végre. Következtetésképpen a MAVA-nak és az MNV Zrt.-nek a Malév érdekében tett beavatkozásai láthatólag az államnak tudhatóak be. A magyar hatóságok sohasem vitatták ezt a megállapítást. Végezetül az adósság/tőke konverziót megállapító 2010. február 26-i megállapodást belefoglalták az ugyanazon a napon a Magyar Közlönyben kihirdetett 1051/2010. (II. 26.) kormányhatározatba. |
| --- | --- |

(43)

Az átláthatósági irányelv 2. cikkének b) pontja értelmében (12) közvállalkozásnak tűnik a MAVA, amely állami tulajdonú különleges célú gazdasági egység, valamint az MNV Zrt., amely pedig 100 %-os állami tulajdonú holdingtársaság. Az általuk hozott összes intézkedést állami forrásokból finanszírozták. Végül pedig a jelek szerint a magyar hatóságok egyaránt vezető szerepet játszottak a 2007. évi privatizációs folyamatban, a Malév GH MNV Zrt.-nek történő meghiúsult eladásában, a Malév 2010. februári és azt követő visszaállamosításában és további szerkezetátalakításában, valamint a MAVA-nak és az MNV Zrt.-nek a kormányzati döntések végrehajtásába történő bevonásában. A MAVA és az MNV az állam tulajdonában és irányítása alatt áll, a magyar hatóságok pedig ismételten úgy említették e szervezeteket, mint amelyek a kormány Malévre vonatkozó utasításait hajtják végre. Következtetésképpen a MAVA-nak és az MNV Zrt.-nek a Malév érdekében tett beavatkozásai láthatólag az államnak tudhatóak be. A magyar hatóságok sohasem vitatták ezt a megállapítást. Végezetül az adósság/tőke konverziót megállapító 2010. február 26-i megállapodást belefoglalták az ugyanazon a napon a Magyar Közlönyben kihirdetett 1051/2010. (II. 26.) kormányhatározatba.

| (44) | Ezért a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi szóban forgó intézkedést állami források révén nyújtották, és azok betudhatók az államnak. |
| --- | --- |

(44)

Ezért a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi szóban forgó intézkedést állami források révén nyújtották, és azok betudhatók az államnak.

3.1.2.   Gazdasági előny

| (45) | Jelen ügyben a Bizottságnak azt kell megvizsgálnia, hogy a fentiekben felsorolt intézkedések előnyt biztosítanak-e a Malévnek, a vállalat pénzügyi helyzetét figyelembe véve. Ez annak ellenőrzését is jelenti, hogy a kedvezményezett vállalkozás rendes piaci feltételekkel kaphatott volna-e hasonló finanszírozást egy magánbefektetőtől. Az említett elv szerint a közvetlenül vagy közvetve az állam által – a rendes piaci feltételeknek megfelelő körülmények mellett – egy adott vállalkozás rendelkezésére bocsátott tőke nem minősíthető állami támogatásnak (13). |
| --- | --- |

(45)

Jelen ügyben a Bizottságnak azt kell megvizsgálnia, hogy a fentiekben felsorolt intézkedések előnyt biztosítanak-e a Malévnek, a vállalat pénzügyi helyzetét figyelembe véve. Ez annak ellenőrzését is jelenti, hogy a kedvezményezett vállalkozás rendes piaci feltételekkel kaphatott volna-e hasonló finanszírozást egy magánbefektetőtől. Az említett elv szerint a közvetlenül vagy közvetve az állam által – a rendes piaci feltételeknek megfelelő körülmények mellett – egy adott vállalkozás rendelkezésére bocsátott tőke nem minősíthető állami támogatásnak (13).

3.1.2.1.   Az MFB által nyújtott 2003. évi [52–79] millió EUR összegű kölcsön átvétele

| (46) | Az [52–79] millió EUR MFB kölcsön MAVA általi átvételével kapcsolatban a magyar hatóságok folyamatosan azzal érveltek, hogy ez piackonform ügylet volt, mivel a kölcsönt [52–79] millió EUR értékű eszközzel együtt ruházták át (lásd a 14. pontot). |
| --- | --- |

(46)

Az [52–79] millió EUR MFB kölcsön MAVA általi átvételével kapcsolatban a magyar hatóságok folyamatosan azzal érveltek, hogy ez piackonform ügylet volt, mivel a kölcsönt [52–79] millió EUR értékű eszközzel együtt ruházták át (lásd a 14. pontot).

| (47) | Annak ellenére, hogy ismételten felkértük a magyar hatóságokat, hogy tisztázzák, milyen alapon értékelték az említett eszközöket (különösen a Malév márkanevet), nem sikerült megnyugtatniuk a Bizottságot afelől, hogy piackonform volt az MNB-kölcsön MAVA általi átvétele. Ennélfogva az is megkérdőjelezhető, hogy helyesen állapították-e meg az eszközök értékét, amikor átruházták azt a MAVA-ra. Ha az eszközök értéke nem érte el a kölcsönét, akkor az ügylet nem volt piackonform, és előnyt biztosított a Malév számára annak révén, hogy a kötelezettségekénél alacsonyabb értékű eszközökért cserébe mentesítette a vállalatot pénzügyi kötelezettségeitől. E tekintetben említést érdemel, hogy a MAVA – vagyis az állam – viselte az eszközök értékének változásával kapcsolatos összes kockázatot. Különösen a márkanév értéke esetében látszik úgy, hogy az közvetlenül összefügg a Malév már ebben az időben is gyenge gazdasági eredményeivel. |
| --- | --- |

(47)

Annak ellenére, hogy ismételten felkértük a magyar hatóságokat, hogy tisztázzák, milyen alapon értékelték az említett eszközöket (különösen a Malév márkanevet), nem sikerült megnyugtatniuk a Bizottságot afelől, hogy piackonform volt az MNB-kölcsön MAVA általi átvétele. Ennélfogva az is megkérdőjelezhető, hogy helyesen állapították-e meg az eszközök értékét, amikor átruházták azt a MAVA-ra. Ha az eszközök értéke nem érte el a kölcsönét, akkor az ügylet nem volt piackonform, és előnyt biztosított a Malév számára annak révén, hogy a kötelezettségekénél alacsonyabb értékű eszközökért cserébe mentesítette a vállalatot pénzügyi kötelezettségeitől. E tekintetben említést érdemel, hogy a MAVA – vagyis az állam – viselte az eszközök értékének változásával kapcsolatos összes kockázatot. Különösen a márkanév értéke esetében látszik úgy, hogy az közvetlenül összefügg a Malév már ebben az időben is gyenge gazdasági eredményeivel.

| (48) | A biztosítékkal fedezett eszközökön felül a Malévnek jogdíjat kellett fizetnie a MAVA számára a márkanév használatáért, továbbá azt feltételezték, hogy képes fizetni a hitelkamatot, valamint a Malév márkanév használati és a Boeing 767-es bérleti díját. Ez az ügylet szintén magában hordozta annak komoly kockázatát, hogy a Malév – másik félként – nem teljesíti fizetési kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(48)

A biztosítékkal fedezett eszközökön felül a Malévnek jogdíjat kellett fizetnie a MAVA számára a márkanév használatáért, továbbá azt feltételezték, hogy képes fizetni a hitelkamatot, valamint a Malév márkanév használati és a Boeing 767-es bérleti díját. Ez az ügylet szintén magában hordozta annak komoly kockázatát, hogy a Malév – másik félként – nem teljesíti fizetési kötelezettségeit.

| (49) | Összefoglalva úgy látszik, hogy a MAVA átvette az [52–79] millió EUR-s kölcsön 2017-ben esedékes visszafizetésére vonatkozó hosszú távú kötelezettséget. Ezt olyan eszközök biztosították, amelyek értéke meredeken zuhanhatott, továbbá a kölcsön fennmaradó futamideje alatt nem volt lehetőség arra, hogy további biztosítékot vegyenek igénybe. A MAVA a kölcsön 2017-ig esedékes kamatszolgálati kötelezettségét is átvette, amelyet a Malév – vagyis egy nehéz helyzetben lévőnek látszó vállalkozás (lásd az alábbi 3.2.1. szakaszt) – által fizetendő bevételekből kívánt fedezni. Ezért kétséges, hogy valamely ésszerűen cselekvő magánbefektető hozzájárult volna-e ilyen üzleti megállapodás megkötéséhez, és mentesítette volna a Malévet a 2003. évi kölcsön alapján fennálló pénzügyi kötelezettségétől. |
| --- | --- |

(49)

Összefoglalva úgy látszik, hogy a MAVA átvette az [52–79] millió EUR-s kölcsön 2017-ben esedékes visszafizetésére vonatkozó hosszú távú kötelezettséget. Ezt olyan eszközök biztosították, amelyek értéke meredeken zuhanhatott, továbbá a kölcsön fennmaradó futamideje alatt nem volt lehetőség arra, hogy további biztosítékot vegyenek igénybe. A MAVA a kölcsön 2017-ig esedékes kamatszolgálati kötelezettségét is átvette, amelyet a Malév – vagyis egy nehéz helyzetben lévőnek látszó vállalkozás (lásd az alábbi 3.2.1. szakaszt) – által fizetendő bevételekből kívánt fedezni. Ezért kétséges, hogy valamely ésszerűen cselekvő magánbefektető hozzájárult volna-e ilyen üzleti megállapodás megkötéséhez, és mentesítette volna a Malévet a 2003. évi kölcsön alapján fennálló pénzügyi kötelezettségétől.

3.1.2.2.   A Malév Ground Handling-nek az MNV Zrt. számára történő meghiúsult értékesítése

| (50) | Mielőtt véglegesítették az értékesítést, kifizettek 15,6 millió EUR összeget a Malév részére. Noha az értékesítés 2009. júliusban meghiúsult, a vételár-előlegből keletkező adósságot, és az összegnek az MNV Zrt. részére történő késedelmes visszatérítése miatt esedékes kamatot 2010. februárban, az adósság/tőke konverzió révén alakították át tőkeapporttá. Így a Malév közel 12 hónapig használta ezt a pénzt. A Malév pénzügyi helyzete miatt rendkívül kétségesnek tűnik, hogy bármely bank vagy magánhitelező kölcsönadta volna-e ezt a pénzt a Malévnek. Emellett, még amennyiben azt feltételezzük is, hogy a Malév a piacon is hozzájuthatott volna ehhez a pénzhez (noha nem ez a helyzet), nincs jele annak, hogy a Malévnek felszámított kamat tükrözné a vállalat kockázati profilját a megfelelő időszakban. Következtetésképpen a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában nem zárhatja ki, hogy a Malév GH vételárára kifizetett előleg előnyt biztosított a Malévnek, amelynek teljes összege elérheti az előlegek teljes összegét. |
| --- | --- |

(50)

Mielőtt véglegesítették az értékesítést, kifizettek 15,6 millió EUR összeget a Malév részére. Noha az értékesítés 2009. júliusban meghiúsult, a vételár-előlegből keletkező adósságot, és az összegnek az MNV Zrt. részére történő késedelmes visszatérítése miatt esedékes kamatot 2010. februárban, az adósság/tőke konverzió révén alakították át tőkeapporttá. Így a Malév közel 12 hónapig használta ezt a pénzt. A Malév pénzügyi helyzete miatt rendkívül kétségesnek tűnik, hogy bármely bank vagy magánhitelező kölcsönadta volna-e ezt a pénzt a Malévnek. Emellett, még amennyiben azt feltételezzük is, hogy a Malév a piacon is hozzájuthatott volna ehhez a pénzhez (noha nem ez a helyzet), nincs jele annak, hogy a Malévnek felszámított kamat tükrözné a vállalat kockázati profilját a megfelelő időszakban. Következtetésképpen a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában nem zárhatja ki, hogy a Malév GH vételárára kifizetett előleg előnyt biztosított a Malévnek, amelynek teljes összege elérheti az előlegek teljes összegét.

3.1.2.3.   Adó- és társadalombiztosításijárulék-halasztás

| (51) | Ami az adóhalasztást illeti, a magyar hatóságok szerint ez olyan általános intézkedés, amely valamennyi adófizető rendelkezésére áll, ha biztos a későbbi teljesítés. Azonban a Malév jelenlegi nehéz pénzügyi helyzetét tekintve egyáltalán nem világos, hogy az állam az adóhalasztás engedélyezésekor reálisan számíthatott-e a halasztott adó visszafizetésére. A Bizottság ezzel összefüggésben megállapítja, hogy – bár a Malév a kamattal és a kényszerítő bírságokkal együtt visszafizette a halasztott adót – csupán az állam által a rendelkezésére bocsátott pótlólagos források felhasználásával tudta ezt megtenni. Ennek megfelelően a Bizottság vizsgálatának mostani szakaszában nem zárhatja ki, hogy az említett adóhalasztás gazdasági előnyt biztosított a Malév számára. A Malév pénzügyi nehézségeit szem előtt tartva az előny összege elérheti a halasztott adó teljes összegét. |
| --- | --- |

(51)

Ami az adóhalasztást illeti, a magyar hatóságok szerint ez olyan általános intézkedés, amely valamennyi adófizető rendelkezésére áll, ha biztos a későbbi teljesítés. Azonban a Malév jelenlegi nehéz pénzügyi helyzetét tekintve egyáltalán nem világos, hogy az állam az adóhalasztás engedélyezésekor reálisan számíthatott-e a halasztott adó visszafizetésére. A Bizottság ezzel összefüggésben megállapítja, hogy – bár a Malév a kamattal és a kényszerítő bírságokkal együtt visszafizette a halasztott adót – csupán az állam által a rendelkezésére bocsátott pótlólagos források felhasználásával tudta ezt megtenni. Ennek megfelelően a Bizottság vizsgálatának mostani szakaszában nem zárhatja ki, hogy az említett adóhalasztás gazdasági előnyt biztosított a Malév számára. A Malév pénzügyi nehézségeit szem előtt tartva az előny összege elérheti a halasztott adó teljes összegét.

| (52) | A Bizottság felkéri a magyar hatóságokat, hogy adjanak további felvilágosítást abban a kérdésben, hogy i. a Malév pénzügyi helyzetéhez hasonló helyzetben lévő magánvállalkozások rendszeresen és automatikusan részesülnek-e hasonló adóhalasztásban; és ii. valamely magánhitelező nyújtott volna-e 20,3 milliárd HUF összegű fizetési könnyítést a kérdéses időszakban a Malévhez hasonló pénzügyi helyzetben lévő vállalkozás számára, továbbá milyen kamatozással és feltételekkel. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság felkéri a magyar hatóságokat, hogy adjanak további felvilágosítást abban a kérdésben, hogy i. a Malév pénzügyi helyzetéhez hasonló helyzetben lévő magánvállalkozások rendszeresen és automatikusan részesülnek-e hasonló adóhalasztásban; és ii. valamely magánhitelező nyújtott volna-e 20,3 milliárd HUF összegű fizetési könnyítést a kérdéses időszakban a Malévhez hasonló pénzügyi helyzetben lévő vállalkozás számára, továbbá milyen kamatozással és feltételekkel.

3.1.2.4.   Az adósság/tőke konverzió és friss tőkeinjekció útján végrehajtott 2010. februári tőkeemelés

| (53) | A 92,6 millió EUR (14) összeget kitevő tőkeemelés vonatkozásában a magyar hatóságok egyértelműen azt közölték, hogy a Malévbe történő befektetésre vonatkozó döntésüket részben olyan megfontolások indokolták, mint a munkahelyek megszűnése, a Malév beszállítóira gyakorolt hatás, a Budapesti Repülőtér forgalmának visszaesése, a kevesebb érkező turista, továbbá a Magyarország beruházási helyszínként élvezett általános vonzerejére gyakorolt kedvezőtlen hatások. E megfontolások kívül esnek a piacgazdasági befektető elvének alkalmazási körén, tehát nem vehetők figyelembe annak kizárásához, hogy fennáll a vállalatnak biztosított előny. Ezenfelül a magyar hatóságok azt is hozzáfűzték, hogy a vállalat nehéz pénzügyi helyzetére tekintettel nem lehetett volna befektetőt találni. Nem valószínű, hogy az említett indokok bármelyikét is figyelembe vette volna valamely magánbefektető annak mérlegelésekor, hogy befektessen-e egy vállalat saját tőkéjébe. A Bizottság emellett emlékeztet rá, hogy a Malév 2003 óta negatív bruttó működési nyerésséggel (EBITDA) és negatív nettó működési nyereséggel (EBIT) rendelkező veszteséges vállalat, és Magyarország nem szolgált semmiféle azt alátámasztó információval, hogy egy magánbefektető ésszerű megtérülést várhatna az említett tőkeinjekció után. Tehát a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában úgy véli, hogy a hatóságok azon döntése, miszerint részt vesznek az adósság/tőke konverzióban, gazdasági előnyt biztosított a Malév számára. Ebben az esetben az előny összege elérheti az MNV Zrt. útján nyújtott állami hozzájárulás teljes összegét. |
| --- | --- |

(53)

A 92,6 millió EUR (14) összeget kitevő tőkeemelés vonatkozásában a magyar hatóságok egyértelműen azt közölték, hogy a Malévbe történő befektetésre vonatkozó döntésüket részben olyan megfontolások indokolták, mint a munkahelyek megszűnése, a Malév beszállítóira gyakorolt hatás, a Budapesti Repülőtér forgalmának visszaesése, a kevesebb érkező turista, továbbá a Magyarország beruházási helyszínként élvezett általános vonzerejére gyakorolt kedvezőtlen hatások. E megfontolások kívül esnek a piacgazdasági befektető elvének alkalmazási körén, tehát nem vehetők figyelembe annak kizárásához, hogy fennáll a vállalatnak biztosított előny. Ezenfelül a magyar hatóságok azt is hozzáfűzték, hogy a vállalat nehéz pénzügyi helyzetére tekintettel nem lehetett volna befektetőt találni. Nem valószínű, hogy az említett indokok bármelyikét is figyelembe vette volna valamely magánbefektető annak mérlegelésekor, hogy befektessen-e egy vállalat saját tőkéjébe. A Bizottság emellett emlékeztet rá, hogy a Malév 2003 óta negatív bruttó működési nyerésséggel (EBITDA) és negatív nettó működési nyereséggel (EBIT) rendelkező veszteséges vállalat, és Magyarország nem szolgált semmiféle azt alátámasztó információval, hogy egy magánbefektető ésszerű megtérülést várhatna az említett tőkeinjekció után. Tehát a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában úgy véli, hogy a hatóságok azon döntése, miszerint részt vesznek az adósság/tőke konverzióban, gazdasági előnyt biztosított a Malév számára. Ebben az esetben az előny összege elérheti az MNV Zrt. útján nyújtott állami hozzájárulás teljes összegét.

3.1.2.5.   A 2010. április–júliusi három egymást követő tulajdonosi kölcsön

| (54) | Ami a tulajdonosi kölcsönöket illeti, ezeket hároméves futamidőre, 9,97 %-os – vagyis 2 havi EURIBOR + 856 bázispont (1,214 %) – kamatozással nyújtották. |
| --- | --- |

(54)

Ami a tulajdonosi kölcsönöket illeti, ezeket hároméves futamidőre, 9,97 %-os – vagyis 2 havi EURIBOR + 856 bázispont (1,214 %) – kamatozással nyújtották.

| (55) | A Malév pénzügyi helyzetére figyelemmel a Bizottság kétli, hogy amikor az MNV Zrt. az említett tulajdonosi kölcsönöket nyújtotta, a Malév hasonló finanszírozást szerezhetett volna a pénzügyi piacon. |
| --- | --- |

(55)

A Malév pénzügyi helyzetére figyelemmel a Bizottság kétli, hogy amikor az MNV Zrt. az említett tulajdonosi kölcsönöket nyújtotta, a Malév hasonló finanszírozást szerezhetett volna a pénzügyi piacon.

| (56) | Ezért a fentiek alapján a Bizottságnak a vizsgálat mostani szakaszában kétségeit kell kifejeznie a tekintetben, hogy az MNV Zrt. eljárása összehasonlítható-e egy piacgazdasági magánbefektetőével, és így nem biztosít-e gazdasági előnyt a Malév számára. Az előny összege elérheti a kölcsönök teljes összegét. |
| --- | --- |

(56)

Ezért a fentiek alapján a Bizottságnak a vizsgálat mostani szakaszában kétségeit kell kifejeznie a tekintetben, hogy az MNV Zrt. eljárása összehasonlítható-e egy piacgazdasági magánbefektetőével, és így nem biztosít-e gazdasági előnyt a Malév számára. Az előny összege elérheti a kölcsönök teljes összegét.

3.1.2.6.   A 2010. szeptemberi tőkeemelés és az adósság/tőke konverzió

| (57) | Ami a 2010. szeptember 24-i döntést illeti, miszerint a fent említett három tulajdonosi kölcsönt (és az azok után esedékes kamatokat) a Malévbe történő 34,3 millió EUR összegű tőkeapporttá konvertálják, valamint további 19,3 millió EUR készpénzzel emelik a Malév tőkéjét, a jelek szerint egy körültekintő piacgazdasági befektető – a Malév pénzügyi nehézségeit figyelembe véve – nem így járt volna el, és eddig nem készült olyan üzleti terv, amely igazolná a befektetés megfelelő megtérülését. A fentiekben kifejtett okok miatt úgy tűnik, hogy a hatóságok azon döntése, miszerint részt vesznek a tőkeemelésben, gazdasági előnyt biztosított a Malév számára. Az előny összege elérheti az MNV Zrt. útján nyújtott állami hozzájárulás teljes összegét. |
| --- | --- |

(57)

Ami a 2010. szeptember 24-i döntést illeti, miszerint a fent említett három tulajdonosi kölcsönt (és az azok után esedékes kamatokat) a Malévbe történő 34,3 millió EUR összegű tőkeapporttá konvertálják, valamint további 19,3 millió EUR készpénzzel emelik a Malév tőkéjét, a jelek szerint egy körültekintő piacgazdasági befektető – a Malév pénzügyi nehézségeit figyelembe véve – nem így járt volna el, és eddig nem készült olyan üzleti terv, amely igazolná a befektetés megfelelő megtérülését. A fentiekben kifejtett okok miatt úgy tűnik, hogy a hatóságok azon döntése, miszerint részt vesznek a tőkeemelésben, gazdasági előnyt biztosított a Malév számára. Az előny összege elérheti az MNV Zrt. útján nyújtott állami hozzájárulás teljes összegét.

3.1.2.7.   A 2010. szeptemberi további tulajdonosi kölcsön

| (58) | Ami az 5,7 milliárd HUF (20,8 millió EUR) összegű szeptemberi tulajdonosi kölcsönt illeti, a Bizottság értelmezése szerint ezt az előbbiekben említett tulajdonosi kölcsönökéhez hasonló feltételekkel nyújtották. Tekintettel a Malév pénzügyi nehézségeire, és a fent említettekkel azonos indokok alapján a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában megállapítja, hogy e tulajdonosi kölcsön nyújtása révén az állam előnyt biztosított a Malév számára. Az előny összege elérheti a kölcsön teljes összegét. |
| --- | --- |

(58)

Ami az 5,7 milliárd HUF (20,8 millió EUR) összegű szeptemberi tulajdonosi kölcsönt illeti, a Bizottság értelmezése szerint ezt az előbbiekben említett tulajdonosi kölcsönökéhez hasonló feltételekkel nyújtották. Tekintettel a Malév pénzügyi nehézségeire, és a fent említettekkel azonos indokok alapján a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában megállapítja, hogy e tulajdonosi kölcsön nyújtása révén az állam előnyt biztosított a Malév számára. Az előny összege elérheti a kölcsön teljes összegét.

3.1.2.8.   A nem autonóm intézkedések együttes vizsgálata a piacgazdasági befektető elve alapján

| (59) | A fent vázolt indokok alapján a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában úgy véli, hogy az e határozatban érintett valamennyi intézkedés egyenként is gazdasági előnyt biztosít a Malév számára. A Bizottság továbbá fel kívánja hívni a magyar hatóságok figyelmét a BP Chemicals ügyben kialakított ítélkezési gyakorlat alkalmazására. |
| --- | --- |

(59)

A fent vázolt indokok alapján a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában úgy véli, hogy az e határozatban érintett valamennyi intézkedés egyenként is gazdasági előnyt biztosít a Malév számára. A Bizottság továbbá fel kívánja hívni a magyar hatóságok figyelmét a BP Chemicals ügyben kialakított ítélkezési gyakorlat alkalmazására.

| (60) | A Bp Chemicals kontra Bizottság ügyben (T-11/95. sz.) hozott 1998. szeptember 15-i ítéletében az Elsőfokú Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben egyazon vállalat javára több intézkedést hoznak, azok időrendjét, célját és a vállalat gazdasági helyzetét kell megvizsgálni annak megállapításához, hogy az állami támogatási szabályok szempontjából külön-külön vagy együttesen kell értékelni azokat. |
| --- | --- |

(60)

A Bp Chemicals kontra Bizottság ügyben (T-11/95. sz.) hozott 1998. szeptember 15-i ítéletében az Elsőfokú Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy amennyiben egyazon vállalat javára több intézkedést hoznak, azok időrendjét, célját és a vállalat gazdasági helyzetét kell megvizsgálni annak megállapításához, hogy az állami támogatási szabályok szempontjából külön-külön vagy együttesen kell értékelni azokat.

| (61) | A vizsgálat mostani szakaszában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vállalat AirBridge Zrt. részére történő 2007. évi értékesítése, valamint a 2010. évi visszaállamosítás között a Malév javára végrehajtott intézkedések (lásd a fenti 36. pontban szereplő 1–3. intézkedést) nem autonómak, továbbá időrendjük, a Malév pénzügyi helyzete és az AirBridge Zrt. Malévre vonatkozó szerkezetátalakítási tervének finanszírozására irányuló célja alapján láthatólag összekapcsolódnak egymással. A Bizottság emellett úgy véli, hogy a Malév visszaállamosításának keretében, illetve azt követően végrehajtott intézkedések (lásd a fenti 36. pontban szereplő 4–8. intézkedést) nem autonómak, továbbá időrendjük, a Malév pénzügyi helyzete és a magyar állam Malévre vonatkozó szerkezetátalakítási tervének finanszírozására irányuló célja alapján láthatólag összekapcsolódnak egymással. |
| --- | --- |

(61)

A vizsgálat mostani szakaszában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vállalat AirBridge Zrt. részére történő 2007. évi értékesítése, valamint a 2010. évi visszaállamosítás között a Malév javára végrehajtott intézkedések (lásd a fenti 36. pontban szereplő 1–3. intézkedést) nem autonómak, továbbá időrendjük, a Malév pénzügyi helyzete és az AirBridge Zrt. Malévre vonatkozó szerkezetátalakítási tervének finanszírozására irányuló célja alapján láthatólag összekapcsolódnak egymással. A Bizottság emellett úgy véli, hogy a Malév visszaállamosításának keretében, illetve azt követően végrehajtott intézkedések (lásd a fenti 36. pontban szereplő 4–8. intézkedést) nem autonómak, továbbá időrendjük, a Malév pénzügyi helyzete és a magyar állam Malévre vonatkozó szerkezetátalakítási tervének finanszírozására irányuló célja alapján láthatólag összekapcsolódnak egymással.

3.1.3.   Szelektivitás

| (62) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy »bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése« szükséges ahhoz, hogy egy adott intézkedést állami támogatásként határozzanak meg. A Bizottság a fentiek alapján megállapítja, hogy a tárgyalt ügyben a kérdéses intézkedéseket kizárólag a Malév számára nyújtották. Tehát az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek szelektívek. |
| --- | --- |

(62)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy »bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése« szükséges ahhoz, hogy egy adott intézkedést állami támogatásként határozzanak meg. A Bizottság a fentiek alapján megállapítja, hogy a tárgyalt ügyben a kérdéses intézkedéseket kizárólag a Malév számára nyújtották. Tehát az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek szelektívek.

| (63) | Ami az adóhalasztást illeti, jóllehet a magyar hatóságok szerint az adóhalasztás valamennyi vállalkozás rendelkezésére álló általános intézkedés, a Bizottságot nem győzte meg ez az érvelés, és ellenőrizni kívánja, hogy a hasonló adóhalasztás automatikus-e, vagy az adóhatóságok rendelkeznek bizonyos mérlegelési jogkörrel abban a tekintetben, hogy megadják-e azt vagy sem. Az utóbbi esetben az intézkedés bizonyosan szelektív. Vizsgálatának mostani szakaszában a Bizottság nem zárhatja ki, hogy – bár ez az intézkedés állítólag valamennyi vállalkozás rendelkezésére áll – kizárólag a Malév számára engedélyezték azt az államhoz fűződő kapcsolata miatt. Következtetésképpen a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó adóhalasztás szelektív volt. |
| --- | --- |

(63)

Ami az adóhalasztást illeti, jóllehet a magyar hatóságok szerint az adóhalasztás valamennyi vállalkozás rendelkezésére álló általános intézkedés, a Bizottságot nem győzte meg ez az érvelés, és ellenőrizni kívánja, hogy a hasonló adóhalasztás automatikus-e, vagy az adóhatóságok rendelkeznek bizonyos mérlegelési jogkörrel abban a tekintetben, hogy megadják-e azt vagy sem. Az utóbbi esetben az intézkedés bizonyosan szelektív. Vizsgálatának mostani szakaszában a Bizottság nem zárhatja ki, hogy – bár ez az intézkedés állítólag valamennyi vállalkozás rendelkezésére áll – kizárólag a Malév számára engedélyezték azt az államhoz fűződő kapcsolata miatt. Következtetésképpen a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó adóhalasztás szelektív volt.

3.1.4.   A verseny torzulása és a kereskedelem érintettsége

| (64) | Emellett a szóban forgó intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítják a versenyt a belső piacon, illetve ezzel fenyegetnek. A Malév ezeknek köszönhetően folytathatja a működését, és nem kell szembenéznie a huzamos idő óta elért gyenge pénzügyi eredményeiből származó szokásos következményekkel. A Malév ezenfelül versenyben áll más magyar és közösségi légitársaságokkal, különösen azóta, hogy 1993. január 1-jén hatályba lépett a légi közlekedés liberalizációjának harmadik szakasza (»harmadik csomag«). |
| --- | --- |

(64)

Emellett a szóban forgó intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet és torzítják a versenyt a belső piacon, illetve ezzel fenyegetnek. A Malév ezeknek köszönhetően folytathatja a működését, és nem kell szembenéznie a huzamos idő óta elért gyenge pénzügyi eredményeiből származó szokásos következményekkel. A Malév ezenfelül versenyben áll más magyar és közösségi légitársaságokkal, különösen azóta, hogy 1993. január 1-jén hatályba lépett a légi közlekedés liberalizációjának harmadik szakasza (»harmadik csomag«).

3.1.5.   Következtetés

| (65) | E körülmények alapján a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában úgy ítéli meg, hogy a fentiekben körvonalazott intézkedések állami támogatásnak minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(65)

E körülmények alapján a Bizottság a vizsgálat mostani szakaszában úgy ítéli meg, hogy a fentiekben körvonalazott intézkedések állami támogatásnak minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

3.2.   Az esetleges támogatások összeegyeztethetősége a belső piaccal

| (66) | A Bizottság kiemeli, hogy az érintett tagállam és az állami támogatás kedvezményezettjeinek feladata annak igazolása, hogy a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal. Ugyanakkor sem Magyarország, sem pedig a Malév nem hozott fel egyetlen olyan erre vonatkozó érvet sem, amely alapján a Bizottság azt a következtetést vonhatná le, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott bármelyik rendelkezés alapján összeegyeztethető a belső piaccal. A Bizottság megjegyzi, hogy a vizsgálat mostani szakaszában kizárólag az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában megállapított, és a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (15) (a továbbiakban: az iránymutatás), valamint az EK-Szerződés 92. és 93. cikkeinek és az EGT-megállapodás 61. cikkének a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló közleményben (16) (a továbbiakban: a közlemény) a Bizottság által értelmezett kivétel alkalmazható ebben az ügyben. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság kiemeli, hogy az érintett tagállam és az állami támogatás kedvezményezettjeinek feladata annak igazolása, hogy a támogatás összeegyeztethető a belső piaccal. Ugyanakkor sem Magyarország, sem pedig a Malév nem hozott fel egyetlen olyan erre vonatkozó érvet sem, amely alapján a Bizottság azt a következtetést vonhatná le, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott bármelyik rendelkezés alapján összeegyeztethető a belső piaccal. A Bizottság megjegyzi, hogy a vizsgálat mostani szakaszában kizárólag az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában megállapított, és a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban (15) (a továbbiakban: az iránymutatás), valamint az EK-Szerződés 92. és 93. cikkeinek és az EGT-megállapodás 61. cikkének a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló közleményben (16) (a továbbiakban: a közlemény) a Bizottság által értelmezett kivétel alkalmazható ebben az ügyben.

3.2.1.   A megmentési és a szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultság

| (67) | A megmentési és a szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultsághoz azt kell bizonyítani, hogy a Malév nehéz helyzetben lévő vállalkozás az iránymutatás értelmében. |
| --- | --- |

(67)

A megmentési és a szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultsághoz azt kell bizonyítani, hogy a Malév nehéz helyzetben lévő vállalkozás az iránymutatás értelmében.

| (68) | Az iránymutatás 9. pontja kimondja, hogy »a Bizottság akkor tekint egy vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét«.
  Majd a 10. pontban az iránymutatás egyértelművé teszi, hogy »ennek az iránymutatásnak az alkalmazásában valamely vállalkozás, méretétől, illetve a körülményektől függetlenül, akkor tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, ha:






  a) | korlátolt felelősségi alapon működő társaság esetén törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el;
  (...) |
| --- | --- | --- |

(68)

Az iránymutatás 9. pontja kimondja, hogy »a Bizottság akkor tekint egy vállalkozást nehéz helyzetben lévőnek, ha az képtelen – akár saját erejéből, akár pedig a tulajdonosai/részvényesei vagy a hitelezői által biztosított források révén – arra, hogy megállítsa a veszteségek halmozódását, amely a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja üzleti tevékenységét«.

Majd a 10. pontban az iránymutatás egyértelművé teszi, hogy »ennek az iránymutatásnak az alkalmazásában valamely vállalkozás, méretétől, illetve a körülményektől függetlenül, akkor tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, ha:

a)

korlátolt felelősségi alapon működő társaság esetén törzstőkéjének több mint a fele nincs meg, és annak több mint egynegyede az előző 12 hónap során veszett el;

(...)

| c) | a hazai jog szerint az adott vállalkozás – függetlenül a vállalkozási formától – megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak.« |
| --- | --- |

c)

a hazai jog szerint az adott vállalkozás – függetlenül a vállalkozási formától – megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak.«

| (69) | Az iránymutatás 11. pontja előírja továbbá, hogy »egy vállalkozás a 10. pontban hivatkozott feltételek hiányában is nehézségben lévőnek tekinthető, különösen akkor, ha egy vállalkozás nehéz helyzetére utaló szokásos jelek mutatkoznak, mint pl. a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a lanyhuló pénzforgalom, a növekvő adósságok, az emelkedő kamatköltségek és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték.« |
| --- | --- |

(69)

Az iránymutatás 11. pontja előírja továbbá, hogy »egy vállalkozás a 10. pontban hivatkozott feltételek hiányában is nehézségben lévőnek tekinthető, különösen akkor, ha egy vállalkozás nehéz helyzetére utaló szokásos jelek mutatkoznak, mint pl. a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a felhalmozódó leltári készletek, a fölös kapacitás, a lanyhuló pénzforgalom, a növekvő adósságok, az emelkedő kamatköltségek és a zuhanó vagy nullára leírt nettó eszközérték.«

| (70) | E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a Malév korlátolt felelősségi alapon működő társaság. A magyar hatóságok a Bizottságnak adott 2010. április 30-i válaszukban tisztázták, hogy a Malév bizonyos ideig megfelelt volna a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak. Ugyanakkor a gyakorlatban alacsonynak tartották egy ilyen eljárás lefolytatásának a kockázatát, mivel eddig csak a kisebb partnerek voltak potenciálisan kitéve ilyen hátránynak, továbbá az állam is úgy döntött, hogy nem kezdeményezi azt. |
| --- | --- |

(70)

E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a Malév korlátolt felelősségi alapon működő társaság. A magyar hatóságok a Bizottságnak adott 2010. április 30-i válaszukban tisztázták, hogy a Malév bizonyos ideig megfelelt volna a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak. Ugyanakkor a gyakorlatban alacsonynak tartották egy ilyen eljárás lefolytatásának a kockázatát, mivel eddig csak a kisebb partnerek voltak potenciálisan kitéve ilyen hátránynak, továbbá az állam is úgy döntött, hogy nem kezdeményezi azt.

| (71) | Ezenfelül a Malév saját tőkéjének értéke 2006-ban negatívvá vált. A Malév AirBridge Zrt. számára történő értékesítésének keretében, 2009 végén hozott intézkedések ellenére a Malév jegyzett tőkéjének jóval több mint a felét elvesztette, és ebben az időszakban további veszteségeket halmozott fel, amelyek 2009 végén több mint kétszeresen meghaladták a jegyzett tőkéjének értékét. Végül pedig a Malév a nehéz helyzetben lévő vállalakozások tipikus tüneteit mutatja (pl.: 2009-ben 15,5 milliárd HUF-ot elérő, 2004-óta növekvő mértékben negatív EBITDA; 2009-ben 25 milliárd HUF-ot elérő, 2005 óta növekvő veszteségek; 2009-ben az eszközök 200 %-át elérő, növekvő adósság; 2009-ben 12 milliárd HUF-ot elérő, 2005 óta növekvő mértékben negatív szabad cash flow; valamint a nettó eszközök csökkenése és eltűnése).

  Malév – Profits & Losses – 2003–2009





  Malèv – Equity – 2003–2009





  Malév – Net Assets – 2003–2006





  Malév – Cash Flow – 2004–2009 |
| --- | --- |

(71)

Ezenfelül a Malév saját tőkéjének értéke 2006-ban negatívvá vált. A Malév AirBridge Zrt. számára történő értékesítésének keretében, 2009 végén hozott intézkedések ellenére a Malév jegyzett tőkéjének jóval több mint a felét elvesztette, és ebben az időszakban további veszteségeket halmozott fel, amelyek 2009 végén több mint kétszeresen meghaladták a jegyzett tőkéjének értékét. Végül pedig a Malév a nehéz helyzetben lévő vállalakozások tipikus tüneteit mutatja (pl.: 2009-ben 15,5 milliárd HUF-ot elérő, 2004-óta növekvő mértékben negatív EBITDA; 2009-ben 25 milliárd HUF-ot elérő, 2005 óta növekvő veszteségek; 2009-ben az eszközök 200 %-át elérő, növekvő adósság; 2009-ben 12 milliárd HUF-ot elérő, 2005 óta növekvő mértékben negatív szabad cash flow; valamint a nettó eszközök csökkenése és eltűnése).

Malév – Profits & Losses – 2003–2009

Image

Malèv – Equity – 2003–2009

Image

Malév – Net Assets – 2003–2006

Image

Malév – Cash Flow – 2004–2009

Image

| (72) | A fentiekben ismertetett pénzügyi helyzet alapján úgy tűnik, hogy a Malév az iránymutatás értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, és ennélfogva jogosult arra, hogy megmentési és szerkezetátalakítási célú támogatásban részesüljön az iránymutatással és a közleménnyel összhangban. Az előbbiekben ismertetett adatok alapján a Bizottság a mostani szakaszban úgy ítéli meg, hogy a Malév már 2007-ben, a fent körvonalazott első intézkedés végrehajtásakor nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt. A jelek szerint 2007 óta a Malév pénzügyi helyzete folyamatosan romlik, a Bizottság e szakaszban úgy ítéli meg, hogy a Malév már 2008-ban, 2009-ben, valamint 2010-ben – a fentiekben ismertetett intézkedések végrehajtásakor – nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt. A Bizottság ugyanakkor felkéri a magyar hatóságokat, hogy tegyenek további észrevételeket arra vonatkozóan, hogy a Malév első ízben mikortól volt nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinthető az iránymutatás 9–11. bekezdésében meghatározott különféle kritériumok alapján, különös tekintettel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás hazai jog szerinti kritériumára. A Bizottság felkéri továbbá a magyar hatóságokat, hogy fejtsék ki véleményüket arról, milyen helyzetben volt a vállalat a fent megállapított egyes egyedi intézkedések végrehajtásának idején. |
| --- | --- |

(72)

A fentiekben ismertetett pénzügyi helyzet alapján úgy tűnik, hogy a Malév az iránymutatás értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, és ennélfogva jogosult arra, hogy megmentési és szerkezetátalakítási célú támogatásban részesüljön az iránymutatással és a közleménnyel összhangban. Az előbbiekben ismertetett adatok alapján a Bizottság a mostani szakaszban úgy ítéli meg, hogy a Malév már 2007-ben, a fent körvonalazott első intézkedés végrehajtásakor nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt. A jelek szerint 2007 óta a Malév pénzügyi helyzete folyamatosan romlik, a Bizottság e szakaszban úgy ítéli meg, hogy a Malév már 2008-ban, 2009-ben, valamint 2010-ben – a fentiekben ismertetett intézkedések végrehajtásakor – nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt. A Bizottság ugyanakkor felkéri a magyar hatóságokat, hogy tegyenek további észrevételeket arra vonatkozóan, hogy a Malév első ízben mikortól volt nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak tekinthető az iránymutatás 9–11. bekezdésében meghatározott különféle kritériumok alapján, különös tekintettel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás hazai jog szerinti kritériumára. A Bizottság felkéri továbbá a magyar hatóságokat, hogy fejtsék ki véleményüket arról, milyen helyzetben volt a vállalat a fent megállapított egyes egyedi intézkedések végrehajtásának idején.

3.2.2.   A megmentési célú támogatás engedélyezésének általános feltételei

| (73) | Az iránymutatás 25. pontja öt olyan együttes feltételt állapít meg, amelyek alapján megmentési célú támogatás nyújtható: Először is a támogatásnak »hitelgarancia, illetve kölcsön formájában nyújtott likviditási támogatásból kell állnia.« Emellett »bejelentéskor az érintett tagállamnak köteleznie kell magát arra, hogy a megmentési célú támogatás engedélyezését követő hat hónapon belül a Bizottság elé terjeszt egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, illetve annak bizonyítékát, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt«. |
| --- | --- |

(73)

Az iránymutatás 25. pontja öt olyan együttes feltételt állapít meg, amelyek alapján megmentési célú támogatás nyújtható: Először is a támogatásnak »hitelgarancia, illetve kölcsön formájában nyújtott likviditási támogatásból kell állnia.« Emellett »bejelentéskor az érintett tagállamnak köteleznie kell magát arra, hogy a megmentési célú támogatás engedélyezését követő hat hónapon belül a Bizottság elé terjeszt egy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, illetve annak bizonyítékát, hogy a kölcsönt teljes egészében visszafizették és/vagy a kezességvállalás megszűnt«.

| (74) | A fentiekben felsorolt intézkedések nagy többsége nem engedélyezhető összeegyeztethető megmentési célú támogatásként, mivel nem kölcsön vagy kezességvállalás formájában nyújtották azokat. Emellett több vizsgált intézkedés több mint hat hónappal e határozat elfogadása előtt hatályba lépett. Mivel a tagállam még nem mutatott be és már nem tud bemutatni – az iránymutatásban foglaltaknak megfelelő – szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, illetve annak bizonyítékát, hogy a vállalat visszafizette a szóban forgó támogatási intézkedéseket, így e feltétel jelen esetben nem teljesül. A Bizottság emellett azt hangsúlyozza, hogy a magyar hatóságok nem szolgáltattak elegendő információt ahhoz, hogy képes legyen értékelni, teljesülnek-e az iránymutatás 25. pontjának b) és d) alpontjában megállapított feltételek. Ezért a vizsgálat mostani szakaszában arra a következtetésre jutottunk, hogy a szóban forgó intézkedések nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethető megmentési célú támogatási intézkedéseknek. |
| --- | --- |

(74)

A fentiekben felsorolt intézkedések nagy többsége nem engedélyezhető összeegyeztethető megmentési célú támogatásként, mivel nem kölcsön vagy kezességvállalás formájában nyújtották azokat. Emellett több vizsgált intézkedés több mint hat hónappal e határozat elfogadása előtt hatályba lépett. Mivel a tagállam még nem mutatott be és már nem tud bemutatni – az iránymutatásban foglaltaknak megfelelő – szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, illetve annak bizonyítékát, hogy a vállalat visszafizette a szóban forgó támogatási intézkedéseket, így e feltétel jelen esetben nem teljesül. A Bizottság emellett azt hangsúlyozza, hogy a magyar hatóságok nem szolgáltattak elegendő információt ahhoz, hogy képes legyen értékelni, teljesülnek-e az iránymutatás 25. pontjának b) és d) alpontjában megállapított feltételek. Ezért a vizsgálat mostani szakaszában arra a következtetésre jutottunk, hogy a szóban forgó intézkedések nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethető megmentési célú támogatási intézkedéseknek.

| (75) | Ami a legutóbbi – és különösen a kölcsön formájában tett – intézkedéseket illeti, a vizsgálat mostani szakaszában az is kérdéses, hogy a Malév szerkezetátalakítására irányuló egyéb támogatási intézkedések korábbi végrehajtása maga után vonja-e az iránymutatás 3.3. szakaszában megállapított »először és utoljára« szabályának alkalmazását. |
| --- | --- |

(75)

Ami a legutóbbi – és különösen a kölcsön formájában tett – intézkedéseket illeti, a vizsgálat mostani szakaszában az is kérdéses, hogy a Malév szerkezetátalakítására irányuló egyéb támogatási intézkedések korábbi végrehajtása maga után vonja-e az iránymutatás 3.3. szakaszában megállapított »először és utoljára« szabályának alkalmazását.

3.2.3.   A szerkezetátalakítási támogatás engedélyezésének általános feltételei

| (76) | Az iránymutatás 34. pontja értelmében, »a támogatás nyújtásának feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet valamennyi egyedi támogatás esetén jóvá kell hagyatni a Bizottsággal (...)«. |
| --- | --- |

(76)

Az iránymutatás 34. pontja értelmében, »a támogatás nyújtásának feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet valamennyi egyedi támogatás esetén jóvá kell hagyatni a Bizottsággal (...)«.

| (77) | Mivel nem került sor az iránymutatás és a közlemény értelmében a szerkezetátalakítási támogatás elfogadásának szükséges első előfeltételét képező szerkezetátalakítási terv előterjesztésére, ezért a Bizottságnak a jelenlegi szakaszban azt kell megállapítania, hogy a vizsgált intézkedések nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak. A Bizottság ugyanis a rendelkezésére álló információk alapján nincs megfelelő helyzetben annak értékeléséhez, hogy az iránymutatás 3.2.2. szakaszában és a közlemény V. fejezetének 2. szakaszában megállapított összes feltétel teljesül-e, és ezért nem tekintheti a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(77)

Mivel nem került sor az iránymutatás és a közlemény értelmében a szerkezetátalakítási támogatás elfogadásának szükséges első előfeltételét képező szerkezetátalakítási terv előterjesztésére, ezért a Bizottságnak a jelenlegi szakaszban azt kell megállapítania, hogy a vizsgált intézkedések nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak. A Bizottság ugyanis a rendelkezésére álló információk alapján nincs megfelelő helyzetben annak értékeléséhez, hogy az iránymutatás 3.2.2. szakaszában és a közlemény V. fejezetének 2. szakaszában megállapított összes feltétel teljesül-e, és ezért nem tekintheti a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (78) | Emellett az iránymutatás 3.3. szakasza rendelkezik az »először és utoljára« szabályáról, amely szerint megmentési és/vagy szerkezetátalakítási célú támogatást csak egyszer szabad nyújtani. |
| --- | --- |

(78)

Emellett az iránymutatás 3.3. szakasza rendelkezik az »először és utoljára« szabályáról, amely szerint megmentési és/vagy szerkezetátalakítási célú támogatást csak egyszer szabad nyújtani.

| (79) | A Bizottság vizsgálatának mostani szakaszában úgy ítéli meg, hogy megkérdőjelezhető, miszerint a magyar hatóságok eleget tesznek az »először és utoljára« elvének. Magyarország ugyanis egy közel 4 éves időszak (2007–2010) folyamán ismételt támogatást nyújtott egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A vizsgálat mostani szakaszában a Bizottságnak kételyei vannak afelől, hogy az említett intézkedések egyetlen szerkezetátalakítási folyamat végrehajtásának részét képezik. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság vizsgálatának mostani szakaszában úgy ítéli meg, hogy megkérdőjelezhető, miszerint a magyar hatóságok eleget tesznek az »először és utoljára« elvének. Magyarország ugyanis egy közel 4 éves időszak (2007–2010) folyamán ismételt támogatást nyújtott egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A vizsgálat mostani szakaszában a Bizottságnak kételyei vannak afelől, hogy az említett intézkedések egyetlen szerkezetátalakítási folyamat végrehajtásának részét képezik.

| (80) | A támogatási intézkedések két csoportja ugyanis világosan elkülöníthető: az elsőbe azon intézkedések tartoznak, amelyeket a Malév magánvállalati időszakában hoztak (a MAVA-ra történő 2007. évi kölcsönátruházástól a Malév 2010. évi visszaállamosításáig), a második csoportba pedig a 2010. évi visszaállamosítással összefüggésben hozott intézkedések (a 2010. évi intézkedések). |
| --- | --- |

(80)

A támogatási intézkedések két csoportja ugyanis világosan elkülöníthető: az elsőbe azon intézkedések tartoznak, amelyeket a Malév magánvállalati időszakában hoztak (a MAVA-ra történő 2007. évi kölcsönátruházástól a Malév 2010. évi visszaállamosításáig), a második csoportba pedig a 2010. évi visszaállamosítással összefüggésben hozott intézkedések (a 2010. évi intézkedések).

| (81) | Összefoglalva, 2007 és 2010 között megváltozott a tulajdonosi szerkezet, és az AirBridge Zrt. szerkezetátalakítási erőfeszítései láthatólag elkülönülnek azoktól a szerkezetátalakítási erőfeszítésektől, amelyeket az állam 2010-től esetlegesen tett volna. |
| --- | --- |

(81)

Összefoglalva, 2007 és 2010 között megváltozott a tulajdonosi szerkezet, és az AirBridge Zrt. szerkezetátalakítási erőfeszítései láthatólag elkülönülnek azoktól a szerkezetátalakítási erőfeszítésektől, amelyeket az állam 2010-től esetlegesen tett volna.

| (82) | Ezért a rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság nehezen gondolhatja úgy, hogy a vizsgált intézkedések egy folytatódó szerkezetátalakítási folyamat különböző elemeit alkotják. Ha megerősítést nyer, hogy az első intézkedéscsoport nehéz helyzetben lévő vállalkozás megmentésére, illetve szerkezetátalakítására irányuló támogatásnak minősül, és nem tekinthető egy folytatódó szerkezetátalakítási folyamat részének, akkor a vizsgálat mostani szakaszában nem látszik teljesülni az »először és utoljára« szabálya, és a 2010. évi intézkedések nem nyilváníthatók a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(82)

Ezért a rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság nehezen gondolhatja úgy, hogy a vizsgált intézkedések egy folytatódó szerkezetátalakítási folyamat különböző elemeit alkotják. Ha megerősítést nyer, hogy az első intézkedéscsoport nehéz helyzetben lévő vállalkozás megmentésére, illetve szerkezetátalakítására irányuló támogatásnak minősül, és nem tekinthető egy folytatódó szerkezetátalakítási folyamat részének, akkor a vizsgálat mostani szakaszában nem látszik teljesülni az »először és utoljára« szabálya, és a 2010. évi intézkedések nem nyilváníthatók a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (83) | A Bizottság felkéri a magyar hatóságokat, hogy fejtsék ki észrevételeiket az »először és utoljára« elvének alkalmazásáról, valamint arról, hogy a szóban forgó intézkedések megfelelnek-e az iránymutatásban és a közleményben meghatározott valamennyi összeegyeztethetőségi feltételnek. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság felkéri a magyar hatóságokat, hogy fejtsék ki észrevételeiket az »először és utoljára« elvének alkalmazásáról, valamint arról, hogy a szóban forgó intézkedések megfelelnek-e az iránymutatásban és a közleményben meghatározott valamennyi összeegyeztethetőségi feltételnek.

4.   HATÁROZAT

A fenti megfontolások fényében a Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás keretében felkéri a Magyar Köztársaságot észrevételeinek megtételére, és minden olyan információ átadására az e levél kézhez vételétől számított egy hónapon belül, amely elősegítheti a szóban forgó intézkedések állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetőségének értékelését. Felkérjük a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul juttassák el a támogatás lehetséges kedvezményezettjeihez.

A Bizottság emlékeztetni kívánja a Magyar Köztársaságot, hogy az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdése felfüggesztő hatályú, továbbá felhívjuk a figyelmüket a 659/1999/ΕΚ tanácsi rendelet 14. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a jogellenes támogatás visszafizettethető a kedvezményezettel.

A Bizottság felhívja a Magyar Köztársaság figyelmét, hogy az érdekelt feleket tájékoztatni fogja e levélnek és a levél érdemi összefoglalójának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele útján. A Bizottság az EFTA-tagországok közül az EGT-megállapodást aláíró országokban működő érdekelt feleket is értesíti az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzétett közlemény útján, valamint tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságát e levél másolatának megküldésével. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.»

---

(1)  ΕΕ C 244 της 1.10.2004, σ. 2.

1

(2)  ΕΕ C 350 της 10.12.1994, σ. 5.

2

(3)  Borisz Abramovics az AirBridge Zrt.-beli 49 %-os részesedését elzálogosította a Vnyesekonombanknak (VEB) – amely az orosz állam tulajdonában álló Külföldi Gazdasági Tevékenység Bankja – az utóbbi által az AirBridge Zrt.-nek nyújtott kölcsön fedezeteként.

3

(4)  Az euróban megadott értékek csak jelzésszerűen feltüntetett közelítőleges összegek.

4

(5)  Bizalmas információ.

5

(6)  100 %-os állami kezességvállalás melletti kölcsön, kamatláb: 3 havi EUR LIBOR + 0,5 %.

6

(7)  A kölcsön lejáratát is meghosszabbították 2013-ról 2017-re.

7

(8)  A lízingdíj egy 2008. január 15-ig fizetendő [80 000–120 000] EUR egyszeri díjból, és [0,5–1,3] millió EUR éves díjból áll, továbbá a Malév fizeti az összes kapcsolódó karbantartási és üzemeltetési költséget.

8

(9)  A Malévvel szembeni visszafizetési követelést ehelyett az alábbiakban említett 2010. februári tőke/adósság konverzió keretében – vagyis egy évvel a Malév részére eszközölt előlegek után – rendezték. Ezután egy könyvvizsgáló 4 664 604 041 HUF (17 millió EUR) összegben állapította meg a tőke kamattal növelt összegét.

9

(10)  Lásd a Malév adófolyószámláját, amelyet a magyar hatóságok a Bizottság 2010. július 14-i kérdéseire adott 2010. augusztus 11-i részleges válaszukban küldtek meg.

10

(11)  Így pl.: munkahelyek megszűnése, a Malév beszállítóira gyakorolt hatás, a Budapest Repülőtér forgalomkiesése, a kevesebb érkező turista, továbbá a Magyarország beruházási helyszínként élvezett általános vonzerejére gyakorolt kedvezőtlen hatások.

11

(12)  A Bizottság 2006/111/ΕΚ irányelve (2006. november 16.) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.).

12

(13)  A Bizottság közleménye a tagállamok számára: az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint a 80/723/EGK irányelv 5. cikkének a feldolgozóiparban működő állami vállalkozásokra történő bizottsági alkalmazásáról (HL C 307., 1993.11.13.), (11) bekezdés. E közlemény a feldolgozóiparral foglalkozik, de a többi gazdasági ágazatra is alkalmazandó.

13

(14)  A tőkeemelés teljes összege 97,9 millió EUR, azonban a magyar állam csak 95 %-ban járult ehhez hozzá, a fennmaradó 5 % az AirBridge Zrt. hozzájárulása.

14

(15)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

15

(16)  HL C 350., 1994.12.10., 5. o.

16

---