# Europeiska unionens C 185/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.185.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 185 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången25 juni 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.185.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 185

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången25 juni 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 185/01 | Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 185/01

Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 185/02 | Eurons växelkurs | 2 |
| 2011/C 185/03 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och Rådets direktiv 98/79/EG av den 27 oktober 1998 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  1
  ) | 3 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 185/02

Eurons växelkurs

2

2011/C 185/03

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och Rådets direktiv 98/79/EG av den 27 oktober 1998 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  1
  )

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

1

3

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska investeringsbanken |
| 2011/C 185/04 | Inbjudan att lämna projektförslag – Europeiska investeringsbanken erbjuder tre nya EIBURS sponsorprogram inom åtgärdsprogrammet för universitetsforskning | 7 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 185/05 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 10 |
| 2011/C 185/06 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 14 |
| 2011/C 185/07 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 18 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska investeringsbanken

2011/C 185/04

Inbjudan att lämna projektförslag – Europeiska investeringsbanken erbjuder tre nya EIBURS sponsorprogram inom åtgärdsprogrammet för universitetsforskning

7

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2011/C 185/05

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

10

2011/C 185/06

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

14

2011/C 185/07

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/1

---

Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur

2011/C 185/01

I enlighet med artikel 9.1 a andra strecksatsen i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1) ändras de förklarande anmärkningarna till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur (2) från och med den 1 juli 2011 på följande sätt:

På sidan 342:

ska den förklarande anmärkningen till KN-nummer 8521 90 00 utgå.

På sidan 347:

ska de förklarande anmärkningarna till KN-nummer 8528 71 13, 8528 71 19 och 8528 71 90 utgå.

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

(2)  EUT C 137, 6.5.2011, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/2

---

Eurons växelkurs (1)

24 juni 2011

2011/C 185/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4220 |
| JPY | japansk yen | 114,06 |
| DKK | dansk krona | 7,4587 |
| GBP | pund sterling | 0,88855 |
| SEK | svensk krona | 9,1802 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1902 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,7825 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,378 |
| HUF | ungersk forint | 269,50 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7093 |
| PLN | polsk zloty | 3,9919 |
| RON | rumänsk leu | 4,2240 |
| TRY | turkisk lira | 2,3207 |
| AUD | australisk dollar | 1,3473 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3961 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,0767 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7482 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7597 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 534,15 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,7683 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,2059 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3740 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 232,84 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,3300 |
| PHP | filippinsk peso | 61,765 |
| RUB | rysk rubel | 40,1300 |
| THB | thailändsk baht | 43,627 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2707 |
| MXN | mexikansk peso | 16,8867 |
| INR | indisk rupie | 63,9830 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4220

JPY

japansk yen

114,06

DKK

dansk krona

7,4587

GBP

pund sterling

0,88855

SEK

svensk krona

9,1802

CHF

schweizisk franc

1,1902

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,7825

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,378

HUF

ungersk forint

269,50

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7093

PLN

polsk zloty

3,9919

RON

rumänsk leu

4,2240

TRY

turkisk lira

2,3207

AUD

australisk dollar

1,3473

CAD

kanadensisk dollar

1,3961

HKD

Hongkongdollar

11,0767

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7482

SGD

singaporiansk dollar

1,7597

KRW

sydkoreansk won

1 534,15

ZAR

sydafrikansk rand

9,7683

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,2059

HRK

kroatisk kuna

7,3740

IDR

indonesisk rupiah

12 232,84

MYR

malaysisk ringgit

4,3300

PHP

filippinsk peso

61,765

RUB

rysk rubel

40,1300

THB

thailändsk baht

43,627

BRL

brasiliansk real

2,2707

MXN

mexikansk peso

16,8867

INR

indisk rupie

63,9830

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 25.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/3

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och Rådets direktiv 98/79/EG av den 27 oktober 1998 om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

2011/C 185/03

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Första offentliggörandet EGT/EUT | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 556-1:2001
  Sterilisering av medicintekniska produkter - Krav för märkning med symbolen ”STERIL” - Del 1: Krav för medicintekniska produkter steriliserade i sluten förpackning | 31.7.2002 | EN 556:1994 + A1:1998
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.4.2002) |
| EN 556-1:2001/AC:2006 | 15.11.2006 | | |
| CEN | EN 556-2:2003
  Sterilisering av medicintekniska produkter - Krav för märkning med symbolen ”STERILE” - Del 2: Krav på aseptiskt tillverkade medicintekniska produkter | 9.8.2007 | | |
| CEN | EN 980:2008
  Symboler för märkning av medicintekniska produkter | 23.7.2008 | EN 980:2003
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.5.2010) |
| CEN | EN ISO 11737-2:2009
  Sterilisering av medicintekniska produkter - Mikrobiologiska metoder - Del 2: Steriliseringstest för att definiera, validera och upprätthålla en steriliseringsprocess (ISO 11737-2:2009) | 7.7.2010 | | |
| CEN | EN 12322:1999
  In vitro-diagnostika - Odlingsmedier för mikrobiologi - Kvalitetskriterier för odlingsmedier | 9.10.1999 | | |
| EN 12322:1999/A1:2001 | 31.7.2002 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.4.2002) |
| CEN | EN ISO 13485:2003
  Medicintekniska produkter - Ledningssystem för kvalitet - Krav för regulatoriska ändamål (ISO 13485:2003) | 2.4.2004 | EN ISO 13488:2000
  EN ISO 13485:2000
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.7.2009) |
| EN ISO 13485:2003/AC:2009 | 7.7.2010 | | |
| CEN | EN 13532:2002
  In vitro-diagnostik - Allmänna krav för in vitro-diagnostiska medicintekniska produkter för självtestning | 17.12.2002 | | |
| CEN | EN 13612:2002
  In vitro-diagnostik - Utvärdering av prestanda för in vitro-diagnostiska medicintekniska produkter | 17.12.2002 | | |
| EN 13612:2002/AC:2002 | 2.12.2009 | | |
| CEN | EN 13640:2002
  In vitro-diagnostik - Stabilitetsprovning av in vitro-diagnostiska medicintekniska produkter | 17.12.2002 | | |
| CEN | EN 13641:2002
  In vitro-diagnostik - Eliminering eller reduktion av infektionsrisk relaterad till in vitro-diagnostiska medicintekniska produkter | 17.12.2002 | | |
| CEN | EN 13975:2003
  In vitro-diagnostik - Statistisk acceptanskontroll för in vitro-diagnostiska medicintekniska produkter - Statistiska överväganden | 21.11.2003 | | |
| CEN | EN 14136:2004
  In vitro-diagnostik - Användning av externa kvalitetsbedömningsprogram för utvärdering av hur in vitro-diagnostiska undersökningar fungerar | 15.11.2006 | | |
| CEN | EN 14254:2004
  In vitro-diagnostik - Engångskärl för samling av andra patientprover än blod | 28.4.2005 | | |
| CEN | EN 14820:2004
  In vitro-diagnostik - Engångsbehållare för provtagning av venöst blod | 28.4.2005 | | |
| CEN | EN ISO 14937:2009
  Sterilisering av medicintekniska produkter - Generella krav på steriliseringsmedium samt utveckling, utvärdering och rutinkontroll av steriliseringsprocesser för medicintekniska produkter (ISO 14937:2009) | 7.7.2010 | EN ISO 14937:2000
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.4.2010) |
| CEN | EN ISO 14971:2009
  Medicintekniska produkter - Tillämpning av ett system för riskhantering för medicintekniska produkter (ISO 14971:2007, Corrected version 2007-10-01) | 7.7.2010 | EN ISO 14971:2007
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (21.3.2010) |
| CEN | EN ISO 15193:2009
  In vitro-diagnostik - Mätning av storheter i prov av biologiskt ursprung - Krav på innehåll och beskrivning av referensmätmetoder (ISO 15193:2009) | 7.7.2010 | | |
| CEN | EN ISO 15194:2009
  In vitro-diagnostik – Mätning av storheter i prov av biologiskt ursprung – Krav på certifierade referensmaterial och tillhörande dokumentation (ISO 15194:2009) | 7.7.2010 | | |
| CEN | EN ISO 15197:2003
  In vitro-diagnostik - Krav på blodglucosmätare avsedda för övervakning av diabetes mellitus (ISO 15197:2003) | 28.4.2005 | | |
| EN ISO 15197:2003/AC:2005 | 2.12.2009 | | |
| CEN | EN ISO 17511:2003
  In-vitro diagnostik - Mätning av storheter i prover med biologiskt ursprung - Metrologisk spårbarhet av värden som åsätts kalibratorer och kontrollmaterial (ISO 17511:2003) | 28.4.2005 | | |
| CEN | EN ISO 18113-1:2009
  Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik - Information från tillverkaren (märkning) - Del 1: Termer, definitioner och allmänna krav (ISO 18113-1:2009) | 7.7.2010 | | |
| CEN | EN ISO 18113-2:2009
  Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik - Information från tillverkaren (märkning) - Del 2: In vitro-diagnostiska reagens för professionell användning (ISO 18113-2:2009) | 7.7.2010 | EN 375:2001
  Anmärkning 2.1 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 18113-3:2009
  Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik - Information från tillverkaren (märkning) - Del 3: In vitro-diagnostiska instrument för professionell användning (ISO 18113-3:2009) | 7.7.2010 | EN 591:2001
  Anmärkning 2.1 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 18113-4:2009
  Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik - Information från tillverkaren (märkning) - Del 4: In vitro-diagnostiska reagens för självtestning (ISO 18113-4:2009) | 7.7.2010 | EN 376:2002
  Anmärkning 2.1 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 18113-5:2009
  Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik - Information från tillverkaren (märkning) - Del 5: In vitro-diagnostiska instrument för självtestning (ISO 18113-5:2009) | 7.7.2010 | EN 592:2002
  Anmärkning 2.1 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 18153:2003
  In vitro-diagnostik - Mätning av storheter i prover av biologiskt ursprung - Metrologisk spårbarhet av värden på kalibratorers och kontrollmaterials katalytiska koncentration av enzym (ISO 18153:2003) | 21.11.2003 | | |
| CEN | EN ISO 20776-1:2006
  In vitro diagnostik - Laboratoriemedicin och system för in vitro-diagnostiska undersökningar - Bestämning av mikroorganismers känslighet för antimikrobiella medel och utvärdering av utrustning för känslighetsbestämning - Del 1: Referensmetoder för undersökning av antimikrobiella medels aktivitet in vitro mot humanpatogena bakterier (ISO 20776-1:2006) | 9.8.2007 | | |
| Cenelec | EN 61010-2-101:2002
  Elektrisk utrustning för mätning, styrning och för laboratorieändamål - Säkerhet Del 2-101: Särskilda fordringar på medicinsk utrustning för in vitro-diagnostik
  IEC 61010-2-101:2002 (Andrad) | 17.12.2002 | | |
| Cenelec | EN 61326-2-6:2006
  Elektrisk utrustning för mätning, styrning och för laboratorieändamål - EMC-fordringar - Del 2-6: Särskilda fordringar - Medicinsk utrustning för in vitro-diagnostik
  IEC 61326-2-6:2005 | 27.11.2008 | | |
| Cenelec | EN 62304:2006
  Elektrisk utrustning för medicinskt bruk - Livscykelprocesser för programvara
  IEC 62304:2006 | 27.11.2008 | | |
| EN 62304:2006/AC:2008 | 18.1.2011 | | |
| Cenelec | EN 62366:2008
  Medicintekniska produkter - Tillämpning av metoder för att säkerställa medicintekniska produkters användbarhet
  IEC 62366:2007 | 27.11.2008 | | |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Första offentliggörandet EGT/EUT

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse

Anm. 1

CEN

EN 556-1:2001

Sterilisering av medicintekniska produkter - Krav för märkning med symbolen ”STERIL” - Del 1: Krav för medicintekniska produkter steriliserade i sluten förpackning

31.7.2002

EN 556:1994 + A1:1998

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.4.2002)

EN 556-1:2001/AC:2006

15.11.2006

CEN

EN 556-2:2003

Sterilisering av medicintekniska produkter - Krav för märkning med symbolen ”STERILE” - Del 2: Krav på aseptiskt tillverkade medicintekniska produkter

9.8.2007

CEN

EN 980:2008

Symboler för märkning av medicintekniska produkter

23.7.2008

EN 980:2003

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.5.2010)

CEN

EN ISO 11737-2:2009

Sterilisering av medicintekniska produkter - Mikrobiologiska metoder - Del 2: Steriliseringstest för att definiera, validera och upprätthålla en steriliseringsprocess (ISO 11737-2:2009)

7.7.2010

CEN

EN 12322:1999

In vitro-diagnostika - Odlingsmedier för mikrobiologi - Kvalitetskriterier för odlingsmedier

9.10.1999

EN 12322:1999/A1:2001

31.7.2002

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.4.2002)

CEN

EN ISO 13485:2003

Medicintekniska produkter - Ledningssystem för kvalitet - Krav för regulatoriska ändamål (ISO 13485:2003)

2.4.2004

EN ISO 13488:2000

EN ISO 13485:2000

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.7.2009)

EN ISO 13485:2003/AC:2009

7.7.2010

CEN

EN 13532:2002

In vitro-diagnostik - Allmänna krav för in vitro-diagnostiska medicintekniska produkter för självtestning

17.12.2002

CEN

EN 13612:2002

In vitro-diagnostik - Utvärdering av prestanda för in vitro-diagnostiska medicintekniska produkter

17.12.2002

EN 13612:2002/AC:2002

2.12.2009

CEN

EN 13640:2002

In vitro-diagnostik - Stabilitetsprovning av in vitro-diagnostiska medicintekniska produkter

17.12.2002

CEN

EN 13641:2002

In vitro-diagnostik - Eliminering eller reduktion av infektionsrisk relaterad till in vitro-diagnostiska medicintekniska produkter

17.12.2002

CEN

EN 13975:2003

In vitro-diagnostik - Statistisk acceptanskontroll för in vitro-diagnostiska medicintekniska produkter - Statistiska överväganden

21.11.2003

CEN

EN 14136:2004

In vitro-diagnostik - Användning av externa kvalitetsbedömningsprogram för utvärdering av hur in vitro-diagnostiska undersökningar fungerar

15.11.2006

CEN

EN 14254:2004

In vitro-diagnostik - Engångskärl för samling av andra patientprover än blod

28.4.2005

CEN

EN 14820:2004

In vitro-diagnostik - Engångsbehållare för provtagning av venöst blod

28.4.2005

CEN

EN ISO 14937:2009

Sterilisering av medicintekniska produkter - Generella krav på steriliseringsmedium samt utveckling, utvärdering och rutinkontroll av steriliseringsprocesser för medicintekniska produkter (ISO 14937:2009)

7.7.2010

EN ISO 14937:2000

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.4.2010)

CEN

EN ISO 14971:2009

Medicintekniska produkter - Tillämpning av ett system för riskhantering för medicintekniska produkter (ISO 14971:2007, Corrected version 2007-10-01)

7.7.2010

EN ISO 14971:2007

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(21.3.2010)

CEN

EN ISO 15193:2009

In vitro-diagnostik - Mätning av storheter i prov av biologiskt ursprung - Krav på innehåll och beskrivning av referensmätmetoder (ISO 15193:2009)

7.7.2010

CEN

EN ISO 15194:2009

In vitro-diagnostik – Mätning av storheter i prov av biologiskt ursprung – Krav på certifierade referensmaterial och tillhörande dokumentation (ISO 15194:2009)

7.7.2010

CEN

EN ISO 15197:2003

In vitro-diagnostik - Krav på blodglucosmätare avsedda för övervakning av diabetes mellitus (ISO 15197:2003)

28.4.2005

EN ISO 15197:2003/AC:2005

2.12.2009

CEN

EN ISO 17511:2003

In-vitro diagnostik - Mätning av storheter i prover med biologiskt ursprung - Metrologisk spårbarhet av värden som åsätts kalibratorer och kontrollmaterial (ISO 17511:2003)

28.4.2005

CEN

EN ISO 18113-1:2009

Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik - Information från tillverkaren (märkning) - Del 1: Termer, definitioner och allmänna krav (ISO 18113-1:2009)

7.7.2010

CEN

EN ISO 18113-2:2009

Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik - Information från tillverkaren (märkning) - Del 2: In vitro-diagnostiska reagens för professionell användning (ISO 18113-2:2009)

7.7.2010

EN 375:2001

Anmärkning 2.1

31.12.2012

CEN

EN ISO 18113-3:2009

Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik - Information från tillverkaren (märkning) - Del 3: In vitro-diagnostiska instrument för professionell användning (ISO 18113-3:2009)

7.7.2010

EN 591:2001

Anmärkning 2.1

31.12.2012

CEN

EN ISO 18113-4:2009

Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik - Information från tillverkaren (märkning) - Del 4: In vitro-diagnostiska reagens för självtestning (ISO 18113-4:2009)

7.7.2010

EN 376:2002

Anmärkning 2.1

31.12.2012

CEN

EN ISO 18113-5:2009

Medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik - Information från tillverkaren (märkning) - Del 5: In vitro-diagnostiska instrument för självtestning (ISO 18113-5:2009)

7.7.2010

EN 592:2002

Anmärkning 2.1

31.12.2012

CEN

EN ISO 18153:2003

In vitro-diagnostik - Mätning av storheter i prover av biologiskt ursprung - Metrologisk spårbarhet av värden på kalibratorers och kontrollmaterials katalytiska koncentration av enzym (ISO 18153:2003)

21.11.2003

CEN

EN ISO 20776-1:2006

In vitro diagnostik - Laboratoriemedicin och system för in vitro-diagnostiska undersökningar - Bestämning av mikroorganismers känslighet för antimikrobiella medel och utvärdering av utrustning för känslighetsbestämning - Del 1: Referensmetoder för undersökning av antimikrobiella medels aktivitet in vitro mot humanpatogena bakterier (ISO 20776-1:2006)

9.8.2007

Cenelec

EN 61010-2-101:2002

Elektrisk utrustning för mätning, styrning och för laboratorieändamål - Säkerhet Del 2-101: Särskilda fordringar på medicinsk utrustning för in vitro-diagnostik

IEC 61010-2-101:2002 (Andrad)

17.12.2002

Cenelec

EN 61326-2-6:2006

Elektrisk utrustning för mätning, styrning och för laboratorieändamål - EMC-fordringar - Del 2-6: Särskilda fordringar - Medicinsk utrustning för in vitro-diagnostik

IEC 61326-2-6:2005

27.11.2008

Cenelec

EN 62304:2006

Elektrisk utrustning för medicinskt bruk - Livscykelprocesser för programvara

IEC 62304:2006

27.11.2008

EN 62304:2006/AC:2008

18.1.2011

Cenelec

EN 62366:2008

Medicintekniska produkter - Tillämpning av metoder för att säkerställa medicintekniska produkters användbarhet

IEC 62366:2007

27.11.2008

| Anmärkning 1: | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 2.1: | Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.1:

Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum.

| Anmärkning 2.2: | Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.2:

Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum.

| Anmärkning 2.3: | Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att gälla för de produkter som omfattas av den nya standarden. De produkter som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, skall även fortsättningsvis anses uppfylla de väsentliga kraven i direktivet. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.3:

Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att gälla för de produkter som omfattas av den nya standarden. De produkter som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, skall även fortsättningsvis anses uppfylla de väsentliga kraven i direktivet.

| Anmärkning 3: | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla.

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3) |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3)

| — | Harmoniserade standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på de harmoniserade standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga. |
| --- | --- |

—

Harmoniserade standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på de harmoniserade standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga.

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

| — | Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tfn +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tfn +33 492944200; Fax +33 493654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tfn +33 492944200; Fax +33 493654716, (http://www.etsi.eu)

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  EGT L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska investeringsbanken

| 25.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/7

---

Inbjudan att lämna projektförslag – Europeiska investeringsbanken erbjuder tre nya EIBURS sponsorprogram inom åtgärdsprogrammet för universitetsforskning

2011/C 185/04

Europeiska investeringsbanken fokuserar merparten av sina institutionella kontakter med universiteten på ett åtgärdsprogram för universitetsforskning som består av tre olika program:

| — | EIBURS, EIB:s University Research Sponsorship Programme |
| --- | --- |

—

EIBURS, EIB:s University Research Sponsorship Programme

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI), ett program för att finansiera unga forskare som arbetar med projekt som är gemensamma för EIB och universiteten och |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI), ett program för att finansiera unga forskare som arbetar med projekt som är gemensamma för EIB och universiteten och

| — | EIB University Networks ett samarbete för nätverk mellan universitet som har vissa egenskaper som är särskilt viktiga för att stödja EIB-gruppens målsättningar. |
| --- | --- |

—

EIB University Networks ett samarbete för nätverk mellan universitet som har vissa egenskaper som är särskilt viktiga för att stödja EIB-gruppens målsättningar.

EIBURS ger bidrag till forskningscentrum vid universitet som arbetar med forskning och teman som är av stort intresse för banken. EIB:s bidrag på upp till 100 000 EUR per år under en treårsperiod kommer att delas ut på konkurrensbasis till intresserade universitetsinstitutioner eller forskningscentrum som är knutna till universitet i EU, kandidatländer eller potentiella kandidatländer och som har erkända specialistkunskaper inom EIB:s utvalda områden, så att de kan utveckla sin verksamhet inom dessa områden. Det vinnande förslaget ska innehålla en mängd olika arbeten (forskning, organisation av kurser och seminarier, nätverksarbete, spridning av resultat, etc.) och omfattas av ett avtal med banken.

För det akademiska året 2011/2012 har EIBURS–programmet valt ut tre nya forskningsinriktningar:

Europeiska system för immaterialrätt och deras inverkan på tekniköverföring/finansiering av immaterialrätt

Policydiskussioner i hela världen handlar i allt större utsträckning om att innovation och kunskapsekonomi bidrar till långsiktig och hållbar tillväxt. Att utforma nya finansieringsinstrument och intressera privata investerare för kunskaps/tekniköverföring är därför nödvändiga men utmanande uppgifter. Bland dem som arbetar med tekniköverföring krävs större förståelse av förhållandet mellan immaterialrättens rättssystem och regelverk och hur de påverkar området. Detta behöver också utvidgas till en bättre förståelse av den offentliga politikens incitament när det gäller forskningscentrum/universitet och olika finansiella instrument (kapital, partnerskap, överbryggande laboratorier, etc.) för marknadsföring av forskningen. Frågor som professorsprivilegiet, EU:s patentlagstiftning och hur den tillämpas vid nationella granskande organ och statliga incitament anses starkt påverka hur tillgångar utnyttjas på ett tidigt stadium, men det förekommer ingen systematisk granskning eller jämförelse. Området förändras snabbt och det är viktigt att ta hänsyn till ny/aktuell utveckling. Det idealiska vore att projektet innehåller en omfattande översyn av dessa frågor i alla medlemsstater, men ett resultat som omfattar de största marknaderna för innovation och immaterialrätt inom EU skulle också vara acceptabelt.

Projektets syfte är att se över rättsliga, reglerande och offentliga policyåtgärder i EU:s medlemsstater och hur de påverkar akademiska institutioners vilja/beredskap att göra externa finansiärer delaktiga (dvs. fonder, stiftelser och andra externa kapitalkällor) vid upprättandet av partnerskap för att både påskynda deras tekniköverförings- och immaterialrättsåtgärder och förbättra marknadsföringen av institutionsledd forskning. I förekommande fall ska policyåtgärder och förslag för att förbättra kunskapsöverföring i EU ingå och påvisas.

Resultat:

| | Studien ska omfatta en översikt över befintligt material inom detta område om ”breda trender” för de faktorer (exempelvis protokoll, former och villkor) som påverkar marknadsföringen av forskning. Arbetet ska även innehålla fallstudier rörande institutioner som samarbetar med finansiella investerare (EIF kan underlätta tillgång till vissa av de företag där investeringar gjorts, men ytterligare exempel bör anges). Ett område som bör ses över är upprättande av avtal mellan forskningsinstitutioner och finansiella investerare – ett område som täcks när det gäller förhållandet mellan forskningsorganisationer och företag men inte i detalj för gränssnittet mellan forskningsorganisationer och finansiärer. Eftersom studien är treårig uppmanas de sökande att föreslå en tidsplan för när preliminära uppgifter kan lämnas. Projektet kan innefatta ytterligare forskningsverksamhet som universitetscentrumet skulle vara berett att genomföra i anslutning till stödet, exempelvis:






  — | arrangera kurser, sommarskola, konferenser och seminarier |
| --- | --- | --- |

Studien ska omfatta en översikt över befintligt material inom detta område om ”breda trender” för de faktorer (exempelvis protokoll, former och villkor) som påverkar marknadsföringen av forskning. Arbetet ska även innehålla fallstudier rörande institutioner som samarbetar med finansiella investerare (EIF kan underlätta tillgång till vissa av de företag där investeringar gjorts, men ytterligare exempel bör anges). Ett område som bör ses över är upprättande av avtal mellan forskningsinstitutioner och finansiella investerare – ett område som täcks när det gäller förhållandet mellan forskningsorganisationer och företag men inte i detalj för gränssnittet mellan forskningsorganisationer och finansiärer. Eftersom studien är treårig uppmanas de sökande att föreslå en tidsplan för när preliminära uppgifter kan lämnas. Projektet kan innefatta ytterligare forskningsverksamhet som universitetscentrumet skulle vara berett att genomföra i anslutning till stödet, exempelvis:

—

arrangera kurser, sommarskola, konferenser och seminarier

| — | skapa databaser |
| --- | --- |

—

skapa databaser

| — | genomföra undersökningar |
| --- | --- |

—

genomföra undersökningar

| | Projektet ska komplettera genomförbarhetsstudien om att ”skapa en finansiell marknad för immaterialrättigheter”, EU:s anbud nr 3/PP/ENT/CIP/10/A/NO2S003 som finansieras av Europeiska gemenskaperna (GD ENT). |
| --- | --- |

Projektet ska komplettera genomförbarhetsstudien om att ”skapa en finansiell marknad för immaterialrättigheter”, EU:s anbud nr 3/PP/ENT/CIP/10/A/NO2S003 som finansieras av Europeiska gemenskaperna (GD ENT).

Analys av investeringsbehov inom infrastruktursektorer

Att förstå aktuella och framtida investeringsbehov är avgörande för att utforma välriktade offentliga policyer som stöder infrastrukturinvesteringar. Det förefaller inte finnas något enhetligt organ för metodikfrågor när det gäller att beräkna investeringsbehov. Ett forskningscentrum inom ett universitet som får stöd inom ramen för EIBURS förväntas inrätta ett forskningsprogram som ser över befintlig metodik och beräknar behovet av investeringar i infrastruktur, utvecklar en enhetlig metodik för beräkning av behovet av infrastrukturinvesteringar och beräknar investeringsbehov inom ekonomisk infrastruktur i Europa. Forskningsområdet begränsas till enbart ekonomisk infrastruktur – dvs. transport, energi, vatten samt informations- och kommunikationsteknik.

Projektet kan innefatta ytterligare forskningsverksamhet som universitetscentrumet skulle vara berett att genomföra i anslutning till stödet, exempelvis:

| — | arrangera kurser och seminarier |
| --- | --- |

—

arrangera kurser och seminarier

| — | skapa databaser |
| --- | --- |

—

skapa databaser

| — | genomföra undersökningar |
| --- | --- |

—

genomföra undersökningar

Tilltagande kreditrisker inom mikrokrediter: orsaker, varningssignaler, nuvarande läge och framtidsutsikter

Under det senaste årtiondet har den snabba ökningen av mikrokredittjänster till låginkomsthushåll och entreprenörer lett till en mättnad på vissa marknader, exempelvis Marocko, Bosnien och Hercegovina, Bolivia och Indien (staten Andra Pradesh). Eftersom vissa låntagare kunnat få tillgång till flera lån från ett antal låneinstitut har de dragit på sig alltför mycket krediter och alltför stor skuldsättning. Det inverkar menligt på mikrokreditindustrin som helhet, inte bara på grund av dess finansiella och ryktesmässiga konsekvenser utan också för den sociala och psykologiska skada det kan orsaka för en redan sårbar befolkning.

En försämrad kvalitet på låneportföljens tillgångar för mikrofinansiering har flera orsaker, bland annat den ekonomiska miljön, politisk inblandning, olämpligt regelverk, aggressiva utlåningsmetoder från finansinstitutioner som sysslar med mikrofinansiering, koncentration i stadsområden eller olämpligt produktutbud. De snabba återbetalningstakterna som mikrofinansbranschen historiskt har uppvisat har allvarligt påverkats i vissa länder och regioner, och risken för stora låneförluster på vissa marknader är nu hög. Kreditrisker i förhållande till kunders alltför stora skuldsättning anses också av aktörerna som en av de snabbast ökande riskerna. Tyvärr vidtas avhjälpande åtgärder alltför ofta först när återbetalningskrisen utbryter. Investerare har därför blivit mer ansvarskännande när de placerar kapital och vissa internationella initiativ som främjar principer för skydd av kunder och insyn när det gäller praxis och räntor har tillkommit för att förhindra att marknaderna blir överhettade.

Mot denna bakgrund inbjuder EIB till forskningsförslag som syftar till att ta upp följande frågor:

Hur kan mikrokrediter bibehålla en sund tillgångskvalitet och hållbarhet och samtidigt utvidgas till marknader med efterfrågan? Vilket är det aktuella läget för kreditrisker, inbegripet nivån av alltför stor skuldsättning bland kunderna, i Afrika och andra länder som anses löpa störst risk? Kan det finnas några varningssignaler för att förebygga en potentiell återbetalningskris innan den faktiskt bryter ut? Vad kan vi lära oss av de senaste kriserna inom mikrofinansiering (Marocko, Bosnien, Andra Pradesh, etc.)? Vilka länder, framför allt i Afrika, löper störst risk och kan ”stå på tur”?

Förslagens regionala fokus bör vara inriktat på, men inte begränsat till, den afrikanska regionen (inbegripet MENA-regionen).

Projektet kan innefatta ytterligare forskningsverksamhet som universitetscentrumet kan vara berett att genomföra i anslutning till stödet, exempelvis:

| — | ordna informationsarrangemang |
| --- | --- |

—

ordna informationsarrangemang

| — | skapa ytterligare databaser |
| --- | --- |

—

skapa ytterligare databaser

| — | genomföra undersökningar |
| --- | --- |

—

genomföra undersökningar

Förslagen ska lämnas på engelska eller franska senast den 16 september 2011. Förslag som lämnas in efter denna tidpunkt kommer inte att beaktas. Förslagen ska sändas till:

Elektronisk kopia:

universities@eib.org

och

Papperskopia:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

Ms Luisa Fereira, samordnare.

För ytterligare information om urvalsprocessen för EIBURS och om andra program och system se: http://www.eib.org/universities

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 25.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/10

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2011/C 185/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”SUSINA DI DRO”

EG-nr: IT-PDO-0005-0779-30.06.2009

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning:

”Susina di Dro”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade. |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade.

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig:

Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Susina di Dro” avser att skydda den färska frukten från den lokala kultursorten ”Prugna di Dro”, som vanligen benämns ”Susina di Dro”.

När de färska frukterna saluförs ska de vara hela, se färska och friska ut, vara rena och fria från främmande substanser och lukter, ha en något utdragen oval form och ett kompakt fruktkött samt vara täckta av en karakteristisk vitaktig dagg.

Den typiska färgen på de färska frukterna kan beskrivas enligt följande:

| — | Skinnet är rödviolett till mörkt blåviolett, med en hinna av vit dagg, ibland med små grönaktiga fläckar. |
| --- | --- |

—

Skinnet är rödviolett till mörkt blåviolett, med en hinna av vit dagg, ibland med små grönaktiga fläckar.

| — | Fruktköttet är gult eller gröngult. |
| --- | --- |

—

Fruktköttet är gult eller gröngult.

Kemiska egenskaper:

| | Socker – minsta värde vid skörd 9,0 °Bx |
| --- | --- |

Socker – minsta värde vid skörd 9,0 °Bx

| | Polyfenoler – minsta värde 900 mg/kg |
| --- | --- |

Polyfenoler – minsta värde 900 mg/kg

När det gäller de organoleptiska egenskaperna utmärker sig ”Susina di Dro” genom en delikat, mjuk, syrlig och aromatisk smak, liksom genom en angenäm, fyllig konsistens.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Faserna produktion, rengöring och förpackning måste äga rum inom det geografiska område som definieras i punkt 4, för att undvika att frukterna skadas eller att mögel uppstår. En snabbt avslutad produktionskedja gör dessutom att den karakteristiska daggen som täcker frukterna bevaras bättre.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Frukter med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Susina di Dro” ska förpackas i enlighet med gällande lagstiftning. Alla typer av förpackningar ska vara tillslutna med nät, skyddsfilm eller lock.

3.7   Särskilda regler för märkning:

SUB-beteckningen ”Susina di Dro” ska framgå på förpackningarna liksom den logotyp som beskrivs nedan. Logotypen är utformad som ett stiliserat violett plommon med gröna blad, med påskriften ”SUSINA DI DRO DOP” i mitten av plommonet och ”DENOMINAZIONE D’ORIGINE PROTETTA” längs kanten, med vita bokstäver.

Logotyp:

Image

Det är förbjudet att utöver beteckningen ange ursprungsuppgifter som inte är uttryckligen föreskrivna och att lägga till kompletterande uppgifter som kan vilseleda konsumenten.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Området där den skyddade ursprungsbeteckningen ”Susina di Dro” produceras omfattar följande kommuner i den autonoma provinsen Trento: Arco, Bleggio Inferiore, Bleggio Superiore, Calavino, Cavedine, Fiavè, Dorsino, Drena, Dro, Lasino, Lomaso, Nago-Torbole, Padergnone, Riva del Garda, San Lorenzo in Banale, Stenico, Tenno, Terlago, Vezzano och Trento, varav den sistnämnda begränsas till delarna Cadine, Sopramonte, Sant’Anna, Vigolo Baselga och Baselga del Bondone.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Området där ”Susina di Dro” produceras kännetecknas av specifika klimatförhållanden som hänger samman med närheten till Gardasjön. Trots att området ligger mitt i Alperna, är klimatet mycket milt och årsmedeltemperaturen ligger på 12,4 °C. Regionen får också mycket solljus, då himlen nästan alltid är klar. I genomsnitt har man 10 soltimmar per dygn, alltså totalt 36 000 sekunders ackumulerat solljus (medelvärde för den 21 juni varje år). Även under vintermånaderna, då vädret i de italienska föralperna liksom i Central- och Östeuropa normalt kännetecknas av kraftig molnighet, har man i detta område mellan 100 och 120 soltimmar i månaden, alltså minst 3–4 soltimmar per dag. Detta fenomen beror främst på vindarnas mönster, med en växling mellan vindar uppifrån dalarna och de så kallade Òra del Garda-vindarna nedifrån Gardasjön. Òra del Garda är en ljum vind som inte bara för med sig klart väder. Vintertid motverkar den också de kyliga vindarna från norr och sommartid mildrar den de högsta eftermiddagstemperaturerna som annars skulle försämra fruktens fenolhalt och sockerinnehåll. Vintrarna är följaktligen mycket milda i området där ”Susina di Dro” produceras, samtidigt som det under somrarna endast undantagsvis förekommer perioder av torka eller extrem värme. Dessa klimategenskaper samverkar med en mycket gynnsam jordmån i markområdet som ur geologisk synpunkt består av havssediment. I praktiskt taget hela området utmärker sig jordarna genom en lätt alkalisk reaktion, vilket gynnar tillgången på och dynamiken för mineralämnen, i synnerhet upptaget av fosfor, kalcium och magnesium.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

”Susina di Dro” är en inhemsk kultursort som odlas sedan lång tid tillbaka i dalgången längs floden Sarca, där den stabiliserats genetiskt.

Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Susina di Dro” har ett högt anseende framför allt beroende på halten av polyfenoler. Polyfenolerna har en avgörande inverkan på fruktens organoleptiska egenskaper, färg och smak. De gör även frukten intressant ur farmakologisk synpunkt.

Frukterna kännetecknas också av en minimal sockerhalt som ger denna lokala ekotyp dess karaktäristiska, söta och syrliga smak.

Fruktens specifika egenskaper i fråga om halterna av polyfenoler och socker har påvisats i flera olika publicerade studier sedan 1975. Dessa uppgifter tillsammans med en rad karaktäriseringsstudier på senare tid visar att kvaliteterna hos ”Susina di Dro” är erkända sedan länge och än i dag kan bekräftas.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Den lokala kultursorten ”Prugna di Dro” har förädlats fram under sekler baserat på kunskaperna hos jordbrukarna i produktionsområdet. Nya plantor har odlats fram huvudsakligen från frön och rotskott under fortlöpande kontroll och med en strävan efter genetisk förbättring genom massurval grundad på observation av fenotypiska drag med koppling framför allt till odlingsproduktivitet och frukternas organoleptiska egenskaper.

Utvecklingen och lagringen av polyfenoler och socker i ”Susina di Dro” SUB har ett nära samband med klimatet i produktionsområdet och särskilt den stora mängden solljus som plantorna får och som även inverkar på temperaturen i området. Dessa klimatfaktorer spelar en viktig roll för nivån och rytmen på enzymaktiviteten i fenolmetabolismen och fotosyntesens mekanismer, vilka är avgörande för lagringen av kolhydrater och därmed socker.

Dessa biologiska fenomen är kopplade till de särskilt gynnsamma miljöförhållandena i produktionsområdet, som hänger samman med en modererande inverkan från Italiens största sjö, Gardasjön, och vindarna därifrån. Den karaktäristiska vinden Òra del Garda, som när den blåser på eftermiddagen håller himlen klar och mildrar de högsta temperaturerna sommartid, spelar en särskilt stor roll.

Lagringen i skalet av antocyaner, de färgämnen som ger plommonet dess blåvioletta färg, beror i hög grad på mängden solljus som når frukterna, medan sockerhalten hänger samman med de lokala temperaturerna som, genom att de mildras av vindarna, inte utsätter odlingarna för stress.

Ur socioekonomisk synpunkt spelar odlingen av ”Susina di Dro” SUB också en mycket viktig roll i det berörda produktionsområdet, jämförbar med vin- och äppelodling.

Plommonodlingen är i själva verket starkt kulturellt förankrad i denna region sedan flera århundraden, vilket omnämnandena i de 42 avsnitten av kodexen för Sarcaslätten (Carte di Regola del Piano del Sarca) från 1284 vittnar om.

På senare tid har människor i hela Sarcadalen, där det alltid har funnits en medvetenhet och en strävan efter att på bästa sätt ta till vara den mycket uppskattade och specifika kvaliteten hos ”Susina di Dro” SUB, tagit gemensamma initiativ på kulturområdet som lett till synergieffekter inom turism-, jordbruks- och livsmedelsnäringen. Ett av de viktigaste initiativen är Settimana del Prugno Fiorito di Dro (veckan då plommonträden blommar i Dro) ett evenemang som organiserats varje år sedan början av 1970-talet, och som sedermera har övergått i den nutida festivalen i augusti Dro: il tempo delle prugne (Dro: plommonens tid).

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

De italienska myndigheterna har inlett det nationella förfarandet för invändningar genom att offentliggöra ansökan om registrering av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Susina di Dro” i Republiken Italiens officiella tidning Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 100 av den 2 maj 2009.

Den konsoliderade versionen av produktspecifikationen kan konsulteras på följande webbplats:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller

via webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (http://www.politicheagricole.it). Klicka på fliken ”Prodotti di Qualità” (till vänster på skärmen) och sedan på rubriken ”Disciplinari di produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 25.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/14

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2011/C 185/06

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”TOLMINC”

EG-nr: SL-PDO-0005-0422-29.10.2004

SGB ( X ) SUB ( )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano |
| --- | --- |
| Adress: | Dunajska cesta 22 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Namn:

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

Adress:

Dunajska cesta 22

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tfn

+386 14789109

Fax

+386 14789055

E-post:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Sökande:

| Namn: | Sirarsko društvo Tolminc (intresseorganisation för ”Tolminc”) |
| --- | --- |
| Adress: | Rutarjeva 35 |
| SI-5220 Tolmin |
| SLOVENIJA |

Namn:

Sirarsko društvo Tolminc (intresseorganisation för ”Tolminc”)

Adress:

Rutarjeva 35

SI-5220 Tolmin

SLOVENIJA

Tfn

+386 53891075

Fax

—

E-post:

davorin.koren@tnp.gov.si

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3.   Produkttyp:

| Klass 1.3. | Ost |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Ost

4.   Produktspecifikation:

(sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning:

”Tolminc”

4.2   Beskrivning:

”Tolminc” är en hård, helfet ost som tillverkas av rå eller termiserad komjölk som produceras i det avgränsade geografiska området.

Form och dimensioner: Osten väger 3,5–5 kg, har en cylindrisk form som mäter 23–27 cm i diameter och är 8–9 cm tjock.

Utseende: Osten har en mjuk, halmfärgad skorpa.

Snittytans utseende: Osten har en smidig, gul insida, med enstaka lins- eller ärtstora pipor.

Lukt och smak: Osten har en distinkt lukt som är fri från främmande inslag, och en söt och pikant smak.

Kemisk sammansättning: Minst 60 viktprocent torrsubstans med en fetthalt i torrsubstansen på minst 45 viktprocent.

Osten måste lagras i minst 60 dagar.

4.3   Geografiskt område:

Produktionen av mjölk och tillverkningen av ”Tolminc” äger rum i området Zgornje Posočje, som omfattar kommunerna Kobarid, Tolmin och Bovec.

Det geografiska området avgränsas västerut av den italienska gränsen och för övrigt av de yttre gränserna av följande orter som sträcker sig från Kamno till Log pod Mangartom: Kamno, Volče, Čiginj, Volčanski Ruti, Sela pri Volčah, Gorenji Log, Tolminski Lom, Dolgi Laz, Kanalski Lom, Grudnica, Slap ob Idrijci, Dolenja Trebuša, Gorenja Trebuša, Stopnik, Daber, Gorski Vrh, Bukovski vrh, Grahovo ob Bači, Hudajužna, Porezen, Podbrdo, Petrovo Brdo, Bača pri Podbrdu, Kal, Stržišče, Rut, Grant, Knežke Ravne, Ljubinj, Tolminske Ravne, Čadrg, Krn, Soča, Trenta och Log pod Mangartom.

Alla dessa orter ligger i det avgränsade geografiska området.

4.4   Bevis på ursprung:

För att säkra produktens spårbarhet säkerställs att följande förfaranden eller åtgärder iakttas.

Mjölkproduktionen: Mjölken måste produceras i det avgränsade geografiska området. Genom att föra en stambok säkerställs att hjordens sammansättning är korrekt. Gårdarna för även register över foderransoner och inköp av foder eller foderblandningar.

Hämtningen av mjölk: Den mjölk som används vid tillverkningen av ”Tolminc” måste hämtas och lagras separat från annan mjölk. Vid hämtning registerförs mängden hämtad mjölk per dag och gård.

Tillverkningen av mjölkprodukter: Tillverkare av ”Tolminc” registerför den mängd mjölk som behandlas per dag och den mängd ost som tillverkas per dag per parti. Med ett parti avses den mängd ost som tillverkas från en och samma koagulering av mjölk. Om endast ett parti ost tillverkas en viss dag utgör ostens produktionsdatum även dess serienummer.

Lagringen av osten: För att garantera att varje parti ost lagras i minst 60 dagar registerför tillverkarna lagringen av osten. Det datum då lagringen inleds står även för ostens produktionsdatum.

4.5   Framställningsmetod:

”Tolminc” tillverkas av rå eller termiserad (57 °C–68 °C) komjölk som produceras i det avgränsade geografiska området. Minst 80 % av den mjölk som används vid tillverkningen av ”Tolminc” måste komma från den slovenska bruna kon. Korna utfodras med grovfoder (bete, hö och ensilage) från det geografiska området. Grovfodret måste utgöra minst 75 % av torrsubstansen i varje dagsranson.

För att tillverka ”Tolminc” används mogen mjölk till vilken färsk mjölk kan tillsättas innan koagulering sker. Mjölken får mogna i minst 12 timmar, vilket utvecklar den ursprungliga mikrofloran och ger mjölken en lämplig surhetsgrad. För att påskynda jäsningen är det tillåtet att använda egentillverkade kulturer av mjölksyrabakterier (där man mognar en liten mängd mjölk vid en relativt hög temperatur i minst 12 timmar) eller utvalda kulturer. Sedan löpen tillsatts får mjölken koagulera i 25–35 minuter vid en temperatur av 32 °C–34 °C. Genom att påverka koaguleringen påskyndas avskiljningen av vassle och det bildas tillräcklig stora bitar av ostkorn. Under nästa fas skärs det fasta koaglet först i stora kuber. Därefter bryts ostkornen ner i hasselnötsstora bitar. Genom uppvärmning och torkning erhålls ostkornens rätta konsistens. Ostkornen värms upp till 44–48 °C och torkas sedan, under konstant omrörning, tills en lämplig konsistens erhållits. Den metod som används för att forma osten och separera ostkornen från vasslen kan variera beroende på de möjligheter och den tekniska utrustning som finns i de olika mejerierna. Det tar 6–12 timmar att pressa osten i lämpligt uppvärmda lokaler. Avsikten med att vända osten under pressningen är att påskynda avskiljningen av vassle, få en jämn fördelning av vattnet i osten och förbättra ostens form. ”Tolminc” saltas i saltlake i 24–48 timmar.

Efter saltning märks varje hel ost med det datum då lagringen inleddes eller ett serienummer. ”Tolminc” måste lagras i minst två månader. Det är mycket viktigt att osten hålls under uppsyn (vänds, torkas av, rengörs) under lagringen.

4.6   Samband:

Osttillverkningens historia och tradition i det geografiska området

De första skriftliga omnämnandena av ”Tolminc ost” går tillbaka till 1200-talet då osten nämndes som ett betalningsmedel för skatt som erlades till landets dåvarande härskare. Namnet ”Formaggio di Tolmino – Tolminski sir” (ost från Tolmin) förekommer för första gången i en prislista för ost från 1756 i staden Udine.

Den kvalitet som präglar ”Tolminc” beror till stor del på de olika ostmästare som, genom Goricas jordbrukssammanslutning, kom till Tolminområden så långt tillbaka som i slutet av 1800-talet och hjälpte ortsbefolkningen med deras problem i samband med osttillverkningen. Det var på berget Razors ängsmarker som hårdostar, under ledning av Thomas Hitz från Schweiz, tillverkades 1886. Under århundradena har ”Tolminc” utvecklats och blivit en del av traditionen och kulturen hos de människor som alltid har tillverkat och fortfarande tillverkar denna ost.

”Tolminc” har en mycket lång och rik tradition, som går hand i hand med att man började låta djuren beta på ängar högt uppe i bergen. I detta område med bergsbetesmarker flyttades boskapen säsongsvis mellan dalen och betesmarker uppe i bergen, en cykel som lade grunden till utfodringsmetoderna. Denna ekonomiska cykel inleddes varje år med att boskapen flyttades från byarna i dalen till de ”lägre” sluttningarna eller sluttande ängsmarkerna. I slutet av juni drev man boskapen upp i de höga bergen, där de betade och man tillverkade ost fram till början av september, då man återvände till de lägre sluttningarna. Här hölls boskapen fram till den första snön. Denna ekonomiska cykel är än i dag standard för boskapshållarna i Zgornje Posočje.

Naturförhållanden

I Zgornje Posočje råder en blandning mellan ett Medelhavsklimat och ett alpint klimat, vilket skapar de naturförhållanden som är specifika för Zgornje Posočje och som, genom det grovfoder som produceras i det geografiska området, återspeglas i mjölken och efter bearbetning av denna även i slutprodukten.

Zgornje Posočje har den rikligaste nederbörden i Slovenien, vilket främst beror på den fuktiga luft som drar in över Slovenien från Medelhavet vid den relativt höga bergsbarriär som bildas av de västra juliska alperna. Det öppna landskapet i floden Sočas dalgång mot Medelhavet utgör ytterligare en garanti för havets inflytande. Tolmin har en genomsnittlig lufttemperatur på omkring 11 °C, med en genomsnittstemperatur på runt 1 °C i januari och över 18 °C i juli.

Det varmare submediterrana klimatet har ett stort inflytande på vegetationens sammansättning och skapar en mycket särpräglad alpin vegetation i Posočje-området. Denna vegetation framträder även tydligt i de branta alpina bergssluttningarna som, till skillnad från dem i området Gorenjska, är övervuxna och, kort sagt, ganska speciella med en stark doft av vildmark. Både bergsfloran och floran på de subalpina ängarna i Zgornje Posočje är extremt rik och varierad. Denna artrikedom beror på den senaste geologiska tidsåldern (läget på den södra kanten av istäcket från istiden), bergartens sammansättning (kalksten eller dolomit, ibland blandad med marl, lersten och chert) och klimatet (fuktigt, relativt varmt bergsklimat). Det mest utmärkande för den lokala vegetationen är förekomsten av områdesspecifika arter. Viss gräsmark (betesmark, ängsmark, subalpin och alpin ängsmark) i Zgornje Posočje kännetecknas även av förekomsten av vissa sällsynta arter. Tack vare inflytandet från det submediterrana klimatet frodas även mer tempererade arter på de alpina ängsmarkerna.

Den artrika mikrofloran spelar också en viktig roll för tillverkningen av ”Tolminc”. Tack vare mognaden av råmjölken eller användningen av egentillverkade kulturer av mjölksyrabakterier sätter miljön sin prägel på osten, och den gynnsamma ursprungliga mikrofloran hämmar utvecklingen av skadliga mikroorganismer.

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Bureau Veritas d.o.o. |
| --- | --- |
| Adress: | Linhartova cesta 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Namn:

Bureau Veritas d.o.o.

Adress:

Linhartova cesta 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tfn

+386 14757600

Fax

+386 14747601

E-post:

info@si.bureauveritas.com

4.8   Märkning:

Ostar som uppfyller alla kraven i produktspecifikationen märks med producentens namn, beteckningen och logotypen för ”Tolminc” (återgiven nedan), motsvarande EU-Symbolen och den nationella kvalitetssymbolen. Märkningen ska också ange om osten har tillverkats av rå eller termiserad mjölk.

Producenter får förse osten med ytterligare märkning om den har lagrats i mer än två månader, om korna inte utfodrats med ensilage eller om osten tillverkats i ett bergsmejeri.

Image

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 25.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/18

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2011/C 185/07

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”ARMAGH BRAMLEY APPLES”

EG-nr: UK-PGI-005-0792-16.10.2009

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Armagh Bramley Apples”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Storbritannien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.6: | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade. |
| --- | --- |

Klass 1.6:

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade.

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

”Armagh Bramley Apple” är ett stort, grönt, färskt matlagningsäpple. Det skiftar i rött och fruktköttet är vitt med en grön nyans. Äpplena är stora med en diameter mellan 60 och 120 mm. De är rundade med mindre enhetlig form än andra Bramleyäpplen, har plana sidor och fårad topp samt ett stort öga som delvis är öppet.

De är djupt gröna och skiftar i rött, foderbladen är bruna och ludna och stjälken är kort och tjock.

Inuti är fruktköttet vitt med en grön nyans och texturen är fast och saftig.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Ej tillämpligt.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

Ej tillämpligt.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Äpplena måste odlas i det avgränsade området.

”Armagh Bramley Apples” odlas i de mycket bördiga kalkleriga eller gyttjiga jordarna i området. I alla fruktodlingar utgörs avgränsningen kring fälten av en kraftig häck av blandade trädartade växter som fungerar som skydd mot de kyliga nordliga eller nordostliga vindar som ibland uppstår på våren.

All sommar- och vinterbeskärning görs manuellt, oavsett trädets ålder eller storlek. För att träden ska ge jämn skördeavkastning och kvalitet krävs skötsel på grundval av de kunskaper som är resultatet av många års erfarenhet av vinter- och sommarbeskärning av grenar och krontak.

Odlarna i Armagh följer god jordbrukarsed vid produktion av ”Armagh Bramley Apples”. Pollinering av honungsbin sker allmänt under blomningen, och all besprutning görs varsamt och med hänsyn till binas och andra välgörande insekters välfärd och med omsorg om den omgivande miljön.

Bladgödsling används i stor utsträckning i fruktodlingar i Armagh där Bramleyäpplen odlas. Både enkelt gödselmedel och tånggödselmedel ingår i det reguljära besprutningsprogrammet.

Äpplena skördas för hand från början av september till slutet av oktober. Tiden för plockningen avgörs av årstiden, marknaden, fruktens mognad och trädets ålder och jordstamstyp. Odlarna kommer ofta överens om startdatumet för plockningen beroende på äpplenas storlek och deras tillväxttakt under sensommar/tidig höst. De flesta äpplen skördas när de nått en genomsnittlig diameter på minst 75 mm, men innan de nått den mognad då mer än 20 % av de lagrade kolhydraterna har omvandlats från stärkelse till socker.

Fruktträden beskärs alltså manuellt, och dessutom plockas och kvalitetsklassas all frukt för hand. Plockarna utbildas i att hantera frukten så att skador på skal och fruktkött undviks, vilket är synnerligen viktigt för denna sort eftersom en stor del av skörden lagras i en kontrollerad atmosfär för att kunna levereras till marknaden under hela året.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Ej tillämpligt.

3.7   Särskilda regler för märkning:

Ej tillämpligt.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

”Armagh Bramley Apples” odlas i följande traditionella äppelodlingssocknar i ärkestiftet Armagh, som omfattar grevskapen Armagh och Tyrone och en del av grevskapet Londonderry:

Ballygawley, Beragh, Bessbrook, Cloghogue, Clonoe, Coagh, Coalisland, Cookstown, Crossmaglen, Cullyhanna, Donaghmore, Dromintree, Dungannon, Eglish, Keady, Derrynose & Madden, Kildress, Killcluney, Killeeshill, Kilmore, Lissan, Loughgall, Magherafelt, Middletown, Middle Killeavy, Moneymore, Moy, Mullaghbawn, Newbridge, Pomeroy, Portadown, Tandragee, Termonmaguirc, Whitecross.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

I det avgränsade området råder särskilda klimatförhållanden. Nederbörden härrör från det atlantiska vädersystemet och är upp till 2 000 mm om året, och genomsnittstemperaturen är mellan 3 °C (vinter) och 18 °C (sommar) till följd av Golfströmmens inverkan. Detta bidrar, i kombination med jorden i det avgränsade området, som är rik, bördig och framför allt rik på kalcium, till områdets särskilda karaktär.

Det nordliga läget innebär mindre dagsljus än i andra områden där Bramleyäpplen odlas, och fotosyntesen kräver därför en minskad trädtäthet, vilket möjliggör ett lateralt växtsätt. Klimatet är kallare än i andra områden där Bramleyäpplen odlas, och ”Armagh Bramley Apples” har därför en mindre enhetlig tillväxt. Insekterna är också färre, och insektsbekämpningsmedel behöver därför bara spridas ut en gång per säsong. Den begränsade användningen av insektsbekämpningsmedel ger lägre resthaltsnivåer. De lägre temperaturerna betyder också att odlingssäsongen är längre. Det avgränsade området kännetecknas av moränkullar med många mindre floder. Den rika jorden och större nederbörden innebär också att konstbevattning inte är nödvändig.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Klimatet och jorden i det avgränsade området har direkt betydelse för produktens anseende. Den längre odlingssäsongen till följd av de lägre temperaturerna i området ger större frukter med mindre enhetlig form, hög surhetsgrad vilket är lämpligt i ett matlagningsäpple och en kraftigare, särpräglad smak.

”Armagh Bramley Apples” anses behålla smaken bättre och ha fastare textur än andra Bramleyäpplen. De behåller också sin textur vid tillagning. Det innebär även att de anses ha bättre lagringsduglighet och alltså längre hållbarhet (12–13 månader) än Bramleyäpplen från andra regioner.

”Armagh Bramley Apples” skiljer sig också från andra Bramleyäpplen såtillvida att de är gröna, ibland med en röd skiftning, men utan tydliga strimmor. ”Armagh Bramley Apples” har också en mindre rundad form än andra Bramleyäpplen på grund av det svalare klimatet och den oregelbundna tillväxt det ger upphov till. Äpplena har en kraftigare, utpräglad smak.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Bramleyäpplet kom till Armagh 1884, när 60 Bramleyplantor fördes in i Nordirland. År 1921 hade 7 000 acres planterats och Bramley hade blivit den vanligaste sorten som odlades i Armagh. Bearbetning av äpplena inleddes 1903, och Nordirlands ledande bearbetningsföretag finns fortfarande i grevskapet Armagh, nära de fruktodlingar där merparten av äpplena hämtas.

Bramleyäpplet har en unik textur och smak som ger det dess ställning som det främsta matlagningsäpplet. Det behåller sin kraftiga smak genom hela tillagningsprocessen. Bramleyäpplet är det enda äpple i världen som har dessa egenskaper. ”Armagh Bramley Apples” anses ha fastare textur, vilket betyder att de kan lagras under längre tid och behålla sin textur längre vid tillagning.

Det kallare klimatet gör också att formen blir mindre rundad än hos andra Bramleyäpplen. På grund av det svalare vädret blir pollineringen av de individuella fruktämnena ojämn. De fruktämnen som befruktas först sväller och utvecklas före de övriga, och det är det som ger ”Armagh Bramley Apples” den karakteristiska icke-runda formen.

De fruktodlingar där ”Armagh Bramley Apples” odlas ligger ovanligt långt norrut, och klimatet innebär att de äpplen som produceras är färre till antalet men rikare i smaken. Kostnaden för att producera Bramleyäpplen är därför hög.

De unika odlingsförhållandena i Armagh ger en fastare, kompaktare frukt än på andra håll. Den rika, bördiga jorden, som är rik på kalcium och essentiella näringsämnen och får riklig tillförsel av rent vatten, bidrar till detta.

Armagh är känt på hela Irland för sina fruktodlingar, och äpplen har odlats i grevskapet i 3 000 år. St. Patrick sägs ha planterat ett äppelträd i Ceangoba, en gammal bosättning öster om Armagh City.

Det är helt och hållet tack vare ”Armagh Bramley Apples” som Armagh blivit känt för sina fruktodlingar. Av all kvalitetsfrukt som odlas i Nordirland utgörs 99 % av Bramleyäpplen, och av all kvalitetsfrukt som odlas i Nordirland odlas 95 % i Armagh.

I områdets kultur och sedvänjor förekommer många hänvisningar till Armaghs fruktodlingar, både i traditionella folkvisor och bland lokala idrottslag.

Ordet ”Orchard” (”fruktodling”) är synonymt med Armagh enbart tack vare ”Armagh Bramley Apples”. Trots det finns det många företag i det avgränsade området som saknar koppling till Bramleyäpplet men ändå använder begreppet ”Orchard” eftersom det ger direkta associationer till området tack vare ”Armagh Bramley Apples”.

Restauranger i trakten marknadsför aktivt rätter gjorda på äpplen från Armagh, t.ex. äppelpaj, sorbet och smulpaj med ”Armagh Bramley Apples”. Det förekommer även recepttävlingar för recept med ”Armagh Bramley Apples”. Det kan gälla förrätter (t.ex. soppa med Bramleyäpplen eller ”Ulster Delight”), varmrätter (t.ex. fläsk med fyllning av Bramleyäpplen) och desserter (t.ex. kaka med ”Armagh Bramley Apples”, kolapudding med Bramleyäpplen, sufflé från Armaghs östkust). Det finns till och med en lokal krukmakare som har ett sortiment inspirerat av Bramleyäpplen och fruktodlingarna i närheten.

Den betydelse ”Armagh Bramley Apples” har för regionen återspeglas inte bara i det faktum att upp till 1 500 lokalinvånare är anställda i industrin, utan även i de traditionella evenemang som fortfarande anordnas, t.ex. äppelveckan och äppelfestivalen i oktober. Den sista söndagen i maj ”Apple Blossom Sunday” – då är de lokala fruktodlingarna ett hav av skära och vita blommor. Turister kan göra rundturer i odlingarna och smaka på äppelpaj med ”Armagh Bramley Apples”, tillsammans med cider från Armagh, under ”Apple Blossom Fair” som hålls i regionen.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

http://www.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/armaghbramleyapples.pdf

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---