# Europeiska unionens C 175/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.175.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 175 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången15 juni 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.175.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 175

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången15 juni 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2011/C 175/01 | Rådets slutsatser om kulturens bidrag till genomförandet av Europa 2020-strategin | 1 |
| 2011/C 175/02 | Rådets slutsatser om informationstjänster om rörlighet för konstnärer och kulturarbetare | 5 |
| 2011/C 175/03 | Rådets slutsatser om förskola och barnomsorg: att ge våra barn bästa möjliga grund för morgondagens värld | 8 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2011/C 175/01

Rådets slutsatser om kulturens bidrag till genomförandet av Europa 2020-strategin

1

2011/C 175/02

Rådets slutsatser om informationstjänster om rörlighet för konstnärer och kulturarbetare

5

2011/C 175/03

Rådets slutsatser om förskola och barnomsorg: att ge våra barn bästa möjliga grund för morgondagens värld

8

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 15.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/1

---

Rådets slutsatser om kulturens bidrag till genomförandet av Europa 2020-strategin

2011/C 175/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM BEAKTAR

| — | Europeiska rådets antagande den 17 juni 2010 av Europa 2020, en strategi för sysselsättning samt smart och hållbar tillväxt för alla (1), |
| --- | --- |

—

Europeiska rådets antagande den 17 juni 2010 av Europa 2020, en strategi för sysselsättning samt smart och hållbar tillväxt för alla (1),

| — | den politiska bakgrund som anges i bilagan till dessa slutsatser, |
| --- | --- |

—

den politiska bakgrund som anges i bilagan till dessa slutsatser,

SOM ERINRAR OM

| — | rådets rekommendation av den 13 juli 2010 om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2), där man i riktlinje 4 betonar de kulturella och kreativa industriernas stora ekonomiska potential och deras roll när det gäller att främja innovation, |
| --- | --- |

—

rådets rekommendation av den 13 juli 2010 om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2), där man i riktlinje 4 betonar de kulturella och kreativa industriernas stora ekonomiska potential och deras roll när det gäller att främja innovation,

| — | rådets slutsatser om korsbefruktning mellan Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ En digital agenda för Europa och Innovationsunionen
   (3), i vilka man understryker vikten av kulturellt och kreativt innehåll online och betonar behovet av att ”förstärka digitaliseringen och spridningen av det europeiska kulturarvet, inbegripet genom det digitala biblioteksprojektet Europeana”, |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser om korsbefruktning mellan Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ En digital agenda för Europa och Innovationsunionen
   (3), i vilka man understryker vikten av kulturellt och kreativt innehåll online och betonar behovet av att ”förstärka digitaliseringen och spridningen av det europeiska kulturarvet, inbegripet genom det digitala biblioteksprojektet Europeana”,

| — | rådets slutsatser om Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen: Att påskynda Europas omvandling genom innovation i en snabbt föränderlig värld
   (4), i vilka man erkänner att de kulturella och kreativa sektorerna utgör en viktig källa till teknisk och icke-teknisk innovation, och att denna potential måste utnyttjas till fullo, |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser om Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen: Att påskynda Europas omvandling genom innovation i en snabbt föränderlig värld
   (4), i vilka man erkänner att de kulturella och kreativa sektorerna utgör en viktig källa till teknisk och icke-teknisk innovation, och att denna potential måste utnyttjas till fullo,

| — | kommissionens arbetsdokument ”Analys av de samråd som inleddes genom grönboken Att ta tillvara potentialen i de kulturella och kreativa industrierna” (5), där det understryks att en överväldigande majoritet av de svarande efterlyste en viktig roll för den kulturella och den kreativa sektorn vid genomförandet av Europa 2020-strategin, |
| --- | --- |

—

kommissionens arbetsdokument ”Analys av de samråd som inleddes genom grönboken Att ta tillvara potentialen i de kulturella och kreativa industrierna” (5), där det understryks att en överväldigande majoritet av de svarande efterlyste en viktig roll för den kulturella och den kreativa sektorn vid genomförandet av Europa 2020-strategin,

SOM VÄLKOMNAR

| — | de integrerade riktlinjerna för genomförandet av Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ, |
| --- | --- |

—

de integrerade riktlinjerna för genomförandet av Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ,

SOM KONSTATERAR ATT

| — | kultur kan utgöra ett betydande och flerdimensionellt bidrag till de åtgärder som föreslås i de integrerade riktlinjerna och flaggskeppsinitiativen inom Europa 2020-strategin i syfte att omvandla EU till en smart och hållbar ekonomi för alla, |
| --- | --- |

—

kultur kan utgöra ett betydande och flerdimensionellt bidrag till de åtgärder som föreslås i de integrerade riktlinjerna och flaggskeppsinitiativen inom Europa 2020-strategin i syfte att omvandla EU till en smart och hållbar ekonomi för alla,

| — | för att lämna detta bidrag har det identifierats sex prioriterade områden för ett förstärkt samarbete i rådets handlingsplan för kultur 2011–2014 (6), |
| --- | --- |

—

för att lämna detta bidrag har det identifierats sex prioriterade områden för ett förstärkt samarbete i rådets handlingsplan för kultur 2011–2014 (6),

| — | det är angeläget med samarbete mellan alla relevanta sektorer och en riktad strategi på alla politiska nivåer för att utnyttja detta bidrag, |
| --- | --- |

—

det är angeläget med samarbete mellan alla relevanta sektorer och en riktad strategi på alla politiska nivåer för att utnyttja detta bidrag,

| — | det är viktigt att förvaltningsstrukturerna i Europa 2020-strategin kan ta hänsyn till både kultursektorns och den kreativa sektorns bidrag, |
| --- | --- |

—

det är viktigt att förvaltningsstrukturerna i Europa 2020-strategin kan ta hänsyn till både kultursektorns och den kreativa sektorns bidrag,

SOM BETONAR FÖLJANDE:

1.   Kulturens bidrag till smart tillväxt

De kulturella och kreativa industrierna är en viktig källa till sysselsättningspotential. Under det senaste årtiondet har den totala sysselsättningen i de kulturella och kreativa industrierna tredubblats jämfört med sysselsättningen i EU:s hela ekonomi (7). De är också pådrivare av kreativitet och icke-teknisk innovation inom hela ekonomin genom att producera konkurrenskraftiga tjänster och varor av hög kvalitet. Slutligen kan kulturen genom relevanta kopplingar till utbildning effektivt bidra till utbildning av kompetent och anpassningsbar arbetskraft och på så sätt komplettera ekonomiska prestationer.

2.   Kulturens bidrag till hållbar tillväxt

Kultur kan bidra till hållbar tillväxt genom att främja en miljövänligare rörlighet och användning av hållbar spetsteknik, inbegripet digitalisering som säkerställer tillgång till kulturinnehåll online. Artister och kultursektorn som helhet kan spela en avgörande roll när det gäller att förändra människors attityder gentemot miljön.

3.   Kulturens bidrag till tillväxt för alla

Kultur kan bidra till tillväxt för alla genom att främja interkulturell dialog med full respekt för kulturell mångfald. Kulturverksamhet och kulturprogram kan stärka social sammanhållning och samhällsutveckling och ge enskilda personer eller ett samhälle möjlighet att fullt ut engagera sig i det sociala, kulturella och ekonomiska samhällslivet.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

| — | beakta kulturens tvärgående egenskaper när de utformar en relevant politik och nationella reformprogram som är avsedda att bidra till uppnåendet av Europa 2020-strategins mål, och att utväxla bästa praxis när det gäller verktyg och metoder för att mäta kulturens bidrag till dessa mål, |
| --- | --- |

—

beakta kulturens tvärgående egenskaper när de utformar en relevant politik och nationella reformprogram som är avsedda att bidra till uppnåendet av Europa 2020-strategins mål, och att utväxla bästa praxis när det gäller verktyg och metoder för att mäta kulturens bidrag till dessa mål,

| — | stärka synergierna och främja partnerskap mellan utbildningssektorn, kultursektorn, forskningsinstitutioner och näringslivet på nationell, regional och lokal nivå med särskilt beaktande av talangfostran och de färdigheter och kompetenser som krävs för kreativ verksamhet, |
| --- | --- |

—

stärka synergierna och främja partnerskap mellan utbildningssektorn, kultursektorn, forskningsinstitutioner och näringslivet på nationell, regional och lokal nivå med särskilt beaktande av talangfostran och de färdigheter och kompetenser som krävs för kreativ verksamhet,

| — | utnyttja EU:s finansieringsinstrument – särskilt strukturfonderna – för att erkänna kulturens potential och de kulturella och kreativa industrierna som pådrivare av utvecklingen i regioner och i städer och, när så är lämpligt, integrera dem i smarta specialiseringsstrategier (8), |
| --- | --- |

—

utnyttja EU:s finansieringsinstrument – särskilt strukturfonderna – för att erkänna kulturens potential och de kulturella och kreativa industrierna som pådrivare av utvecklingen i regioner och i städer och, när så är lämpligt, integrera dem i smarta specialiseringsstrategier (8),

| — | i syfte att främja hållbar utveckling uppmuntra hållbar och miljövänlig teknik i processerna för framställning och spridning av kulturprodukter och kulturtjänster samt stödja artister och kultursektorn för att höja medvetenheten om frågor om hållbar utveckling, bl.a. genom icke-formella och informella utbildningsverksamheter, |
| --- | --- |

—

i syfte att främja hållbar utveckling uppmuntra hållbar och miljövänlig teknik i processerna för framställning och spridning av kulturprodukter och kulturtjänster samt stödja artister och kultursektorn för att höja medvetenheten om frågor om hållbar utveckling, bl.a. genom icke-formella och informella utbildningsverksamheter,

| — | undersöka det materiella och immateriella kulturarvets roll för samhällsutveckling och för att främja aktivt medborgarskap samt beakta det vid utformningen av relevanta lokala och regionala utvecklingsstrategier, |
| --- | --- |

—

undersöka det materiella och immateriella kulturarvets roll för samhällsutveckling och för att främja aktivt medborgarskap samt beakta det vid utformningen av relevanta lokala och regionala utvecklingsstrategier,

| — | tillgodose utbildningsbehov och prioriteringar för kapacitetsbyggande bland de specialiserade institutioner och yrkesgrupper som utför effektivt sociokulturellt arbete, |
| --- | --- |

—

tillgodose utbildningsbehov och prioriteringar för kapacitetsbyggande bland de specialiserade institutioner och yrkesgrupper som utför effektivt sociokulturellt arbete,

| — | överväga behoven av kapacitetsutveckling vid offentliga kulturorganisationer för att ge dem möjlighet att tillhandahålla lämpliga tjänster, med särskilt beaktande av deras sociokulturella funktion, |
| --- | --- |

—

överväga behoven av kapacitetsutveckling vid offentliga kulturorganisationer för att ge dem möjlighet att tillhandahålla lämpliga tjänster, med särskilt beaktande av deras sociokulturella funktion,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| — | utan att det påverkar de kommande förhandlingarna om den nya fleråriga budgetramen, betrakta hur den i sina förslag till framtida EU-politik och finansieringsinstrument fullt ut kan ta hänsyn till kulturens bidrag till Europa 2020-strategins måluppfyllelse, |
| --- | --- |

—

utan att det påverkar de kommande förhandlingarna om den nya fleråriga budgetramen, betrakta hur den i sina förslag till framtida EU-politik och finansieringsinstrument fullt ut kan ta hänsyn till kulturens bidrag till Europa 2020-strategins måluppfyllelse,

| — | fortsätta samarbetet mellan alla relevanta kommissionsavdelningar i syfte att framhålla kulturens roll när det gäller genomförandet av Europa 2020-strategin och säkerställa att detta återspeglas i relevant politik, relevanta riktlinjer och ledningsarrangemang, |
| --- | --- |

—

fortsätta samarbetet mellan alla relevanta kommissionsavdelningar i syfte att framhålla kulturens roll när det gäller genomförandet av Europa 2020-strategin och säkerställa att detta återspeglas i relevant politik, relevanta riktlinjer och ledningsarrangemang,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM VARS OCH ENS BEHÖRIGHET

| — | utnyttja den statistiska ram som utarbetats av ESSnet-kultur i syfte att ta fram tillförlitlig, jämförbar och uppdaterad information om kulturens sociala och ekonomiska effekter och utarbeta framtida prioriteringar på grundval av de rekommendationer som ESSnet-kultur har gått ut med, |
| --- | --- |

—

utnyttja den statistiska ram som utarbetats av ESSnet-kultur i syfte att ta fram tillförlitlig, jämförbar och uppdaterad information om kulturens sociala och ekonomiska effekter och utarbeta framtida prioriteringar på grundval av de rekommendationer som ESSnet-kultur har gått ut med,

| — | bygga vidare på de resultat som tas upp i kommissionens ovan nämnda arbetsdokument och ta fasta på den möjlighet som europeiska alliansen för de europeiska kreativa sektorerna, European Creative Industries Alliance, ger för att stärka de kulturella och kreativa industrierna, särskilt småföretag och mikroföretag, och undersöka nya sätt att ytterligare öka deras egen innovationskapacitet samt kapacitet att stimulera innovation i andra sektorer, |
| --- | --- |

—

bygga vidare på de resultat som tas upp i kommissionens ovan nämnda arbetsdokument och ta fasta på den möjlighet som europeiska alliansen för de europeiska kreativa sektorerna, European Creative Industries Alliance, ger för att stärka de kulturella och kreativa industrierna, särskilt småföretag och mikroföretag, och undersöka nya sätt att ytterligare öka deras egen innovationskapacitet samt kapacitet att stimulera innovation i andra sektorer,

| — | främja digitalisering av och tillgång till kulturarvet och nutida kulturinnehåll, inbegripet audiovisuella verk, särskilt genom Europeana, för att på så sätt också främja och bevara kulturell mångfald och flerspråkighet med full respekt för upphovsrätten och tillhörande rättigheter, |
| --- | --- |

—

främja digitalisering av och tillgång till kulturarvet och nutida kulturinnehåll, inbegripet audiovisuella verk, särskilt genom Europeana, för att på så sätt också främja och bevara kulturell mångfald och flerspråkighet med full respekt för upphovsrätten och tillhörande rättigheter,

| — | främja hållbar kulturturism som en pådrivare av sammanhållning och ekonomisk utveckling, |
| --- | --- |

—

främja hållbar kulturturism som en pådrivare av sammanhållning och ekonomisk utveckling,

| — | undersöka hur en kraftfull kulturkomponent i det livslånga lärandet kan förstärkas och bidra till utvecklingen av nyckelkompetenser (9) och se till att detta återspeglas i den politiska utformningen. |
| --- | --- |

—

undersöka hur en kraftfull kulturkomponent i det livslånga lärandet kan förstärkas och bidra till utvecklingen av nyckelkompetenser (9) och se till att detta återspeglas i den politiska utformningen.

---

(1)  EUCO 13/1/10 REV 1.

(2)  EUT L 191, 23.7.2010, s. 28.

(3)  Dok. 16834/10.

(4)  Dok. 17165/10.

(5)  Dok. 8224/11 – SEK(2011) 399 slutlig.

(6)  EUT C 325, 2.12.2010, s. 1.

(7)  European Competitiveness Report 2010 – SEK(2010) 1276 slutlig (ej tillgänglig på svenska).

(8)  Kommissionens meddelande av den 6 oktober 2010Hur regionalpolitiken kan bidra till smart tillväxt i Europa 2020 – KOM(2010) 553 slutlig.

(9)  Nyckelkompetenser definieras i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT L 394, 30.12.2006, s. 10).

---

BILAGA

Vid antagandet av dessa slutsatser erinrar rådet särskilt om följande:

| — | Rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeiska kulturagenda (1). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeiska kulturagenda (1).

| — | Visemannakommitténs rapport ”The New Renaissance” (2). |
| --- | --- |

—

Visemannakommitténs rapport ”The New Renaissance” (2).

| — | Rådets slutsatser om kultur som en katalysator för kreativitet och innovation (av den 12 maj 2009) (3). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om kultur som en katalysator för kreativitet och innovation (av den 12 maj 2009) (3).

| — | Rådets slutsatser av den 27 november 2009 om främjande av en kreativ generation: att utveckla barns och ungdomars kreativitet och innovativa förmåga genom kulturyttringar och tillgång till kultur (4). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 27 november 2009 om främjande av en kreativ generation: att utveckla barns och ungdomars kreativitet och innovativa förmåga genom kulturyttringar och tillgång till kultur (4).

| — | Rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om kulturens bidrag till lokal och regional utveckling (5). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om kulturens bidrag till lokal och regional utveckling (5).

| — | Rådets slutsatser av den 18 november 2010 om kulturens roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning (6). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 18 november 2010 om kulturens roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning (6).

| — | Ordförandeskapets slutsatser vid avslutandet av kulturministrarnas informella möte (Barcelona den 31 mars 2010) (7). |
| --- | --- |

—

Ordförandeskapets slutsatser vid avslutandet av kulturministrarnas informella möte (Barcelona den 31 mars 2010) (7).

| — | Uttalande från ordförandeskapet av den 7 oktober 2010 i samband med kulturministrarnas informella möte (Bryssel den 7 oktober 2010) (8). |
| --- | --- |

—

Uttalande från ordförandeskapet av den 7 oktober 2010 i samband med kulturministrarnas informella möte (Bryssel den 7 oktober 2010) (8).

| — | Ordförandeskapets uttalande i samband med kulturministrarnas informella möte (Gödöllő den 28 mars 2011). |
| --- | --- |

—

Ordförandeskapets uttalande i samband med kulturministrarnas informella möte (Gödöllő den 28 mars 2011).

---

(1)  EUT C 287, 29.11.2007, s. 1.

(2)  http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/doc/reflection_group/final-report-cdS3.pdf och dess bilagor http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/index_en.htm

(3)  8175/1/09 REV 1.

(4)  EUT C 301, 11.12.2009, s. 9.

(5)  EUT C 135, 26.5.2010, s. 15.

(6)  EUT C 324, 1.12.2010, s. 16.

(7)  http://www.eu2010.es/export/sites/presidencia/comun/descargas/Ministerios/en_conclusiones_rim_cultura.pdf

(8)  http://www.culture.be/fileadmin/sites/culture/upload/culture_super_editor/culture_editor/documents/Relations_IntNat/7_octobre_2010_Reunion_informelle_des_Ministres_de_la_Culture_Declaration_de_la_Presidence_EN_final_2_.pdf

---

| 15.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/5

---

Rådets slutsatser om informationstjänster om rörlighet för konstnärer och kulturarbetare

2011/C 175/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM BEAKTAR

| — | programmet Kultur (2007–2013) (1) och dess särskilda mål när det gäller rörlighet över gränserna för konstnärer och kulturarbetare, |
| --- | --- |

—

programmet Kultur (2007–2013) (1) och dess särskilda mål när det gäller rörlighet över gränserna för konstnärer och kulturarbetare,

| — | rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (2), enligt vilken rörlighet för konstnärer och kulturarbetare på ett avgörande sätt bidrar till att uppnå dess strategiska mål, |
| --- | --- |

—

rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (2), enligt vilken rörlighet för konstnärer och kulturarbetare på ett avgörande sätt bidrar till att uppnå dess strategiska mål,

| — | rådets slutsatser av den 21 maj 2008 om arbetsplanen för kultur 2008–2010 (3), särskilt prioritering 1: ”Att förbättra villkoren för rörlighet när det gäller konstnärer och andra yrkesverksamma på kulturområdet”, |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser av den 21 maj 2008 om arbetsplanen för kultur 2008–2010 (3), särskilt prioritering 1: ”Att förbättra villkoren för rörlighet när det gäller konstnärer och andra yrkesverksamma på kulturområdet”,

| — | rådets slutsatser av den 18 november 2010 om handlingsplanen för kultur 2011–2014 (4), särskilt prioritering C: ”Färdigheter och rörlighet”, |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser av den 18 november 2010 om handlingsplanen för kultur 2011–2014 (4), särskilt prioritering C: ”Färdigheter och rörlighet”,

| — | Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005 (5), som EU och många av dess medlemsstater är parter i; de har sålunda åtagit sig att se till att konstnärer, kulturarbetare och människor i hela världen kan skapa, producera, sprida och få tillgång till ett brett urval av kulturella aktiviteter, varor och tjänster, inbegripet sina egna, |
| --- | --- |

—

Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005 (5), som EU och många av dess medlemsstater är parter i; de har sålunda åtagit sig att se till att konstnärer, kulturarbetare och människor i hela världen kan skapa, producera, sprida och få tillgång till ett brett urval av kulturella aktiviteter, varor och tjänster, inbegripet sina egna,

SOM HÄNVISAR TILL

| — | kommissionens arbetsdokument med en analys av det samråd som inleddes genom grönboken Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn, särskilt kapitlet om rörlighet och spridning (6), och betonar att många givare har påpekat att rörligheten påverkas av frågor av rättslig eller annan karaktär och har begärt att information tillhandahålls om dessa frågor, |
| --- | --- |

—

kommissionens arbetsdokument med en analys av det samråd som inleddes genom grönboken Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn, särskilt kapitlet om rörlighet och spridning (6), och betonar att många givare har påpekat att rörligheten påverkas av frågor av rättslig eller annan karaktär och har begärt att information tillhandahålls om dessa frågor,

| — | Europaparlamentets pilotprojekt för konstnärers rörlighet, som syftar till att stödja förutsättningarna för konstnärers rörlighet, inbegripet studien om informationssystem (7), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets pilotprojekt för konstnärers rörlighet, som syftar till att stödja förutsättningarna för konstnärers rörlighet, inbegripet studien om informationssystem (7),

| — | rapporten från juni 2010 från arbetsgruppen för konstnärers och kulturarbetares rörlighet, som verkar inom ramen för den öppna samordningsmetoden, och särskilt dess rekommendationer om att tillhandahålla konstnärer och kulturarbetare information om rörlighet, inbegripet riktlinjerna för informationstjänster om rörlighet (8), |
| --- | --- |

—

rapporten från juni 2010 från arbetsgruppen för konstnärers och kulturarbetares rörlighet, som verkar inom ramen för den öppna samordningsmetoden, och särskilt dess rekommendationer om att tillhandahålla konstnärer och kulturarbetare information om rörlighet, inbegripet riktlinjerna för informationstjänster om rörlighet (8),

SOM BEAKTAR

| — | att konstnärers och kulturarbetares rörlighet är avgörande för att öka den kulturella och språkliga mångfalden och den interkulturella dialogen, något som behöver främjas aktivt av Europeiska unionen och dess medlemsstater, |
| --- | --- |

—

att konstnärers och kulturarbetares rörlighet är avgörande för att öka den kulturella och språkliga mångfalden och den interkulturella dialogen, något som behöver främjas aktivt av Europeiska unionen och dess medlemsstater,

| — | att rörligheten för konstnärer och kulturarbetare främjar kreativa sammankomster såväl som produktion och utbyte av kulturella varor och tjänster, |
| --- | --- |

—

att rörligheten för konstnärer och kulturarbetare främjar kreativa sammankomster såväl som produktion och utbyte av kulturella varor och tjänster,

| — | rörligheten förstärker känslan av tillhörighet till Europeiska unionen och ger djupare kunskap om våra gemensamma kulturer, |
| --- | --- |

—

rörligheten förstärker känslan av tillhörighet till Europeiska unionen och ger djupare kunskap om våra gemensamma kulturer,

| — | att rörlighet är viktig för att den europeiska arbetsmarknaden ska fungera väl i enlighet med fördragen; att man genom ett aktivare och effektivare utnyttjande av de möjligheter som den inre marknaden erbjuder kan skapa nya jobb och arbetstillfällen för konstnärer och kulturarbetare och därigenom främja sysselsättning inom kultursektorn och i ekonomin i stort, |
| --- | --- |

—

att rörlighet är viktig för att den europeiska arbetsmarknaden ska fungera väl i enlighet med fördragen; att man genom ett aktivare och effektivare utnyttjande av de möjligheter som den inre marknaden erbjuder kan skapa nya jobb och arbetstillfällen för konstnärer och kulturarbetare och därigenom främja sysselsättning inom kultursektorn och i ekonomin i stort,

| — | att kulturellt och konstnärligt arbete i allt större grad utövas i internationella sammanhang där möjligheter till arbete, turnerande, boende, samarbete, samproduktion, karriärutveckling, utbildning och peer learning ofta uppstår bortom de nationella gränserna, |
| --- | --- |

—

att kulturellt och konstnärligt arbete i allt större grad utövas i internationella sammanhang där möjligheter till arbete, turnerande, boende, samarbete, samproduktion, karriärutveckling, utbildning och peer learning ofta uppstår bortom de nationella gränserna,

| — | att ökad och förbättrad rörlighet kan bidra till att målen i Europa 2020-strategin om smart och hållbar tillväxt för alla uppnås (9), |
| --- | --- |

—

att ökad och förbättrad rörlighet kan bidra till att målen i Europa 2020-strategin om smart och hållbar tillväxt för alla uppnås (9),

| — | att det oftast ligger utanför kulturmyndigheternas behörighetsområde att lösa administrativa och lagstiftningsmässiga frågor som kan utgöra hinder för konstnärers och kulturarbetares rörlighet; och att arbete i nätverk och samarbete mellan flera olika tjänster på europeisk, nationell, regional och lokal nivå är viktigt, |
| --- | --- |

—

att det oftast ligger utanför kulturmyndigheternas behörighetsområde att lösa administrativa och lagstiftningsmässiga frågor som kan utgöra hinder för konstnärers och kulturarbetares rörlighet; och att arbete i nätverk och samarbete mellan flera olika tjänster på europeisk, nationell, regional och lokal nivå är viktigt,

| — | att ett av de största hindren som påtalas av konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga inom EU är svårigheten att få korrekt och fullständig information och rådgivning om frågor med anknytning till rörlighet, |
| --- | --- |

—

att ett av de största hindren som påtalas av konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga inom EU är svårigheten att få korrekt och fullständig information och rådgivning om frågor med anknytning till rörlighet,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN OCH MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

| — | underlätta informationstjänsternas tillhandahållande av fullständig och korrekt information till konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga inom EU, samt att i detta syfte på bästa möjliga sätt utnyttja sakkunskapen i den offentliga förvaltningen och i organisationerna inom kultursektorn, och, i förekommande fall, vidareutveckla befintliga tjänster för att sprida informationen, och att därvid erkänna att dessa i vissa fall utgör den viktigaste källan till korrekt information. |
| --- | --- |

—

underlätta informationstjänsternas tillhandahållande av fullständig och korrekt information till konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga inom EU, samt att i detta syfte på bästa möjliga sätt utnyttja sakkunskapen i den offentliga förvaltningen och i organisationerna inom kultursektorn, och, i förekommande fall, vidareutveckla befintliga tjänster för att sprida informationen, och att därvid erkänna att dessa i vissa fall utgör den viktigaste källan till korrekt information.

Med ”informationstjänster om rörlighet” avses i detta sammanhang tjänster som ger information till konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga inom EU.

Målgruppen för informationstjänsterna om rörlighet består av inflyttande, bosatta och utflyttande konstnärer och kulturarbetare. Gruppen ”konstnärer och kulturarbetare” omfattar alla yrkesverksamma som sysslar med konstnärliga frågor, ledning, logistik, kommunikation och andra frågor i kultursektorn samt inom konstnärliga yrken som utövas i andra sektorer (10). Utöver enskilda konstnärer och kulturarbetare ingår särskilt grupper, ensembler och organisationer. Eftersom ett antal konstnärer som bor och arbetar i Europa är tredjelandsmedborgare bör särskild uppmärksamhet ägnas åt deras särskilda behov.

I detta sammanhang omfattas informationstjänsterna om rörlighet av gemensamma kvalitetsstandarder, överenskomna ämnesområden och strategiska partnerskap.

Kvalitetsstandarderna definierar ett gemensamt åtagande, som är frivilligt för alla berörda parter som medverkar i (nätverket av) informationstjänster om rörlighet, för att garantera kunderna information av hög kvalitet.

Det föreslås att det minsta gemensamma informationsinnehållet som blir tillgängligt bör omfatta rättsliga och administrativa frågor kring rörlighet, vilka kan gälla social trygghet, beskattning, immaterialrätt, viseringar och arbetstillstånd, försäkringar och tull samt erkännande av yrkeskvalifikationer. Dessutom kan information också tillhandahållas om möjligheter till finansiering och utbildning.

Det behövs strategiska partnerskap för att garantera kvaliteten på informationen inom de ovannämnda nyckelområdena. De berörda organen kan inbegripa bland annat EU, nationella och regionala myndigheter, kulturinstitutioner, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer samt utbildningsanstalter.

FÖR ATT FRÄMJA ATT INFORMATIONSTJÄNSTERNA FÖR KONSTNÄRER OCH KULTURARBETARE FUNGERAR PÅ DET EFFEKTIVASTE OCH ÄNDAMÅLSENLIGASTE SÄTTET SKA FÖLJANDE PRINCIPER GÄLLA:

| — | Peer learning och utbildningsmöjligheter för tillhandahållare av information bör främjas i syfte att utveckla god kännedom om arbets- och levnadsvillkoren för konstnärer och kulturarbetare och bygga upp kunskaperna om relevanta nationella och europeiska bestämmelser och förfaranden. På så vis kan man säkerställa att tillhandahållare av information helt och hållet kan leda användarna till den information som avser nationella och europeiska bestämmelser, förfaranden, rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

—

Peer learning och utbildningsmöjligheter för tillhandahållare av information bör främjas i syfte att utveckla god kännedom om arbets- och levnadsvillkoren för konstnärer och kulturarbetare och bygga upp kunskaperna om relevanta nationella och europeiska bestämmelser och förfaranden. På så vis kan man säkerställa att tillhandahållare av information helt och hållet kan leda användarna till den information som avser nationella och europeiska bestämmelser, förfaranden, rättigheter och skyldigheter.

| — | Nätverksbyggande mellan tillhandahållare av information är av avgörande betydelse för att tillhandahållare i olika medlemsstater ska kunna kontakta varandra för att hjälpa sina ”inhemska” konstnärer och kulturarbetare att få den information som de söker om bestämmelser och villkor i de ”mottagande” medlemsstaterna. Genom nätverksbyggande skapar man också möjligheter till kapacitetsuppbyggnad och peer learning. För att systemet ska fungera väl är det viktigt att tillhandahållare av information i alla medlemsstater medverkar. |
| --- | --- |

—

Nätverksbyggande mellan tillhandahållare av information är av avgörande betydelse för att tillhandahållare i olika medlemsstater ska kunna kontakta varandra för att hjälpa sina ”inhemska” konstnärer och kulturarbetare att få den information som de söker om bestämmelser och villkor i de ”mottagande” medlemsstaterna. Genom nätverksbyggande skapar man också möjligheter till kapacitetsuppbyggnad och peer learning. För att systemet ska fungera väl är det viktigt att tillhandahållare av information i alla medlemsstater medverkar.

| — | Grundläggande uppgifter om användningen av informationstjänster för rörlighet bör samlas in i syfte att förbättra kvaliteten på och tillgången till dessa tjänster. Återkommande och strukturella frågor som rör bestämmelser och deras tillämpning bör anmälas till de behöriga nationella myndigheterna och till de relevanta avdelningarna vid Europeiska kommissionen så att villkoren för rörlighet kan förbättras på lång sikt. |
| --- | --- |

—

Grundläggande uppgifter om användningen av informationstjänster för rörlighet bör samlas in i syfte att förbättra kvaliteten på och tillgången till dessa tjänster. Återkommande och strukturella frågor som rör bestämmelser och deras tillämpning bör anmälas till de behöriga nationella myndigheterna och till de relevanta avdelningarna vid Europeiska kommissionen så att villkoren för rörlighet kan förbättras på lång sikt.

I DETTA SYFTE UPPMANAS KOMMISSIONEN ATT

| — | upprätta en expertarbetsgrupp i enlighet med handlingsplanen för kultur 2011–2014 med uppgift att föreslå gemensamma innehålls- och kvalitetsstandarder för informations- och rådgivningstjänsterna för konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga inom EU; gruppen ska ha som uppgift att fastställa detaljerade riktlinjer avseende ämnesområdena för och innehållet i informationstjänsterna för rörlighet, bland annat när det gäller information för tredjelandsmedborgare; rapporten från juni 2010 från arbetsgruppen för konstnärers och kulturarbetares rörlighet, som verkar inom ramen för den öppna samordningsmetoden, inbegripet riktlinjerna för informationstjänster om rörlighet, kommer att utgöra grunden för expertgruppens arbete, |
| --- | --- |

—

upprätta en expertarbetsgrupp i enlighet med handlingsplanen för kultur 2011–2014 med uppgift att föreslå gemensamma innehålls- och kvalitetsstandarder för informations- och rådgivningstjänsterna för konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga inom EU; gruppen ska ha som uppgift att fastställa detaljerade riktlinjer avseende ämnesområdena för och innehållet i informationstjänsterna för rörlighet, bland annat när det gäller information för tredjelandsmedborgare; rapporten från juni 2010 från arbetsgruppen för konstnärers och kulturarbetares rörlighet, som verkar inom ramen för den öppna samordningsmetoden, inbegripet riktlinjerna för informationstjänster om rörlighet, kommer att utgöra grunden för expertgruppens arbete,

| — | vid utformningen av sina förslag till framtida program utreda möjligheten att ge ekonomiskt stöd för informationstjänster som är riktade till konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga utan att det inverkar på diskussionerna om den fleråriga budgetramen, |
| --- | --- |

—

vid utformningen av sina förslag till framtida program utreda möjligheten att ge ekonomiskt stöd för informationstjänster som är riktade till konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga utan att det inverkar på diskussionerna om den fleråriga budgetramen,

| — | sprida information om rörlighet via EU-plattformar (11) och rikta förfrågningar till specialiserade tjänster i medlemsstaterna eller inom kultursektorn som kan ge konstnärer och kulturarbetare fullständig och korrekt information och rådgivning om rörlighet. |
| --- | --- |

—

sprida information om rörlighet via EU-plattformar (11) och rikta förfrågningar till specialiserade tjänster i medlemsstaterna eller inom kultursektorn som kan ge konstnärer och kulturarbetare fullständig och korrekt information och rådgivning om rörlighet.

MEDLEMSSTATERNA UPPMANAS ATT

| — | på grundval av bland annat förslaget från den ovannämnda expertarbetsgruppen anta gemensamma lägsta innehålls- och kvalitetsstandarder när de fastställer eller vidareutvecklar information om rörlighet för konstnärer och kulturarbetare, och att vid behov åtgärda brister i befintliga nationella informationstjänster, |
| --- | --- |

—

på grundval av bland annat förslaget från den ovannämnda expertarbetsgruppen anta gemensamma lägsta innehålls- och kvalitetsstandarder när de fastställer eller vidareutvecklar information om rörlighet för konstnärer och kulturarbetare, och att vid behov åtgärda brister i befintliga nationella informationstjänster,

| — | med utgångspunkt från nationella strukturer och traditioner se till att informationstjänsterna om rörlighet är neutrala och så kostnadseffektiva, flexibla och användarinriktade som möjligt, |
| --- | --- |

—

med utgångspunkt från nationella strukturer och traditioner se till att informationstjänsterna om rörlighet är neutrala och så kostnadseffektiva, flexibla och användarinriktade som möjligt,

| — | fastställa verktyg för spridning till allmänheten av information om rörlighet för konstnärer och kulturarbetare, vid behov med stöd av befintliga tjänster, |
| --- | --- |

—

fastställa verktyg för spridning till allmänheten av information om rörlighet för konstnärer och kulturarbetare, vid behov med stöd av befintliga tjänster,

| — | tillhandahålla nationell information som är relevant för konstnärers och kulturarbetares rörlighet om möjligt på en flerspråkig webbplats; översättning, däribland automatisk sådan, bör uppmuntras för att främja flerspråkighet, göra informationen lättillgänglig och underlätta rörlighetsprojekt. |
| --- | --- |

—

tillhandahålla nationell information som är relevant för konstnärers och kulturarbetares rörlighet om möjligt på en flerspråkig webbplats; översättning, däribland automatisk sådan, bör uppmuntras för att främja flerspråkighet, göra informationen lättillgänglig och underlätta rörlighetsprojekt.

MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN UPPMANAS ATT

| — | samarbeta nära med varandra för att uppmuntra arbete i nätverk mellan informationstjänster om rörlighet på europeisk nivå och därigenom förbättra tillhandahållandet av information till konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga inom EU, genom att bygga vidare på befintliga partnerskap för information och rådgivning, inbegripet partnerskap med kultursektorn, och vid behov ytterligare utveckla dessa, |
| --- | --- |

—

samarbeta nära med varandra för att uppmuntra arbete i nätverk mellan informationstjänster om rörlighet på europeisk nivå och därigenom förbättra tillhandahållandet av information till konstnärer och kulturarbetare som vill vara rörliga inom EU, genom att bygga vidare på befintliga partnerskap för information och rådgivning, inbegripet partnerskap med kultursektorn, och vid behov ytterligare utveckla dessa,

| — | övervaka tillhandahållandet av informationstjänster för rörlighet för att förbättra kvaliteten på och tillgången till dessa tjänster. |
| --- | --- |

—

övervaka tillhandahållandet av informationstjänster för rörlighet för att förbättra kvaliteten på och tillgången till dessa tjänster.

---

(1)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 1.

(2)  EUT C 287, 29.11.2007, s. 1.

(3)  EUT C 143, 10.6.2008, s. 9.

(4)  EUT C 325, 2.12.2010, s. 1.

(5)  Rådets beslut 2006/515/EG av den 18 maj 2006 om ingående av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (EUT L 201, 25.7.2006, s. 15). Konventionen tar upp åtgärder som är relevanta för rörlighet och kulturellt utbyte.

(6)  SEK(2011) 399 slutlig.

(7)  Information systems to support the mobility of artists and other professionals in the culture field: a feasibility study (genomförbarhetsstudie om informationssystem till stöd för rörlighet för konstnärer och andra yrkesverksamma på kulturområdet), Ecotec, 2009 – http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc2039_en.htm

(8)  http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc1569_en.htm

(9)  KOM(2010) 2020 slutlig.

(10)  I vid bemärkelse omfattar gruppen kulturarbetare bland annat kuratorer, direktörer och personal vid kulturinstitutioner, tekniker, scenbyggare, IKT-experter och specialister på kommunikation.

(11)  Your Europe (http://ec.europa.eu/youreurope/); Europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet (http://ec.europa.eu/eures).

---

| 15.6.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 175/8

---

Rådets slutsatser om förskola och barnomsorg: att ge våra barn bästa möjliga grund för morgondagens värld

2011/C 175/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM BEAKTAR

| — | slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 14 november 2006 om effektiv och rättvis utbildning (1), |
| --- | --- |

—

slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 14 november 2006 om effektiv och rättvis utbildning (1),

| — | slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 21 november 2008, Att förbereda unga inför 2000-talet: ett program för europeiskt samarbete på utbildningsområdet (2), |
| --- | --- |

—

slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 21 november 2008, Att förbereda unga inför 2000-talet: ett program för europeiskt samarbete på utbildningsområdet (2),

| — | rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete ("Utbildning 2020") (3), |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete ("Utbildning 2020") (3),

| — | rådets slutsatser den 26 november 2009 om utbildning för barn med invandrarbakgrund (4), |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser den 26 november 2009 om utbildning för barn med invandrarbakgrund (4),

| — | rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om utbildningens sociala dimension (5), |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om utbildningens sociala dimension (5),

SOM ERINRAR OM ATT

effektivare och rättvisare utbildningssystem på alla nivåer – från de tidiga barndomsåren in i vuxen ålder – spelar en avgörande roll för uppnåendet av Europa 2020-målen om smart och hållbar tillväxt för alla (6),

SOM BEKRÄFTAR ATT

utbildningssystemens organisation och innehåll visserligen faller under de enskilda medlemsstaternas ansvar, men att samarbete på europeisk nivå genom den öppna samordningsmetoden, tillsammans med effektiv användning av EU-program, kan bidra till att utveckla kvalitativ utbildning genom att stödja och komplettera de åtgärder som vidtas på nationell nivå och hjälpa medlemsstaterna att ta itu med gemensamma utmaningar,

OCH MOT BAKGRUND AV

ordförandeskapets konferens Excellence and Equity in Early Childhood Education and Care i Budapest den 21–22 februari 2011, där man framhöll behovet att kombinera förskolans och barnomsorgens kvantitativa och kvalitativa aspekter, och meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En EU-agenda för barns rättigheter
   (7),

NOTERAR kommissionens meddelande Förskola – en bättre grund för framtiden
   (8),

ÄR MEDVETET OM FÖLJANDE

| 1. | Förskola och barnomsorg av hög kvalitet (9) ger en mängd fördelar på både kort och lång sikt för både enskilda och för samhället i stort. Som ett komplement till familjens centrala betydelse lägger förskolan och barnomsorgen den nödvändiga grunden för språkförvärvande, framgångsrikt livslångt lärande, social integration, personlig utveckling och anställbarhet. Om man lägger en god grund under de första viktiga barndomsåren blir senare inlärning effektivare och sannolikheten för att man ska fortsätta att lära sig under hela livet ökar, vilket leder till en jämlikare utbildning och lägre samhällskostnader för kompetensförlust och lägre offentliga utgifter inom välfärd, hälsa och även rättsväsen. |
| --- | --- |

1.

Förskola och barnomsorg av hög kvalitet (9) ger en mängd fördelar på både kort och lång sikt för både enskilda och för samhället i stort. Som ett komplement till familjens centrala betydelse lägger förskolan och barnomsorgen den nödvändiga grunden för språkförvärvande, framgångsrikt livslångt lärande, social integration, personlig utveckling och anställbarhet. Om man lägger en god grund under de första viktiga barndomsåren blir senare inlärning effektivare och sannolikheten för att man ska fortsätta att lära sig under hela livet ökar, vilket leder till en jämlikare utbildning och lägre samhällskostnader för kompetensförlust och lägre offentliga utgifter inom välfärd, hälsa och även rättsväsen.

| 2. | Förskola och barnomsorg av hög kvalitet är nyttiga för alla barn, men särskilt för barn med socioekonomiskt missgynnad bakgrund, invandrarbakgrund eller romsk bakgrund, eller med särskilda utbildningsbehov, inbegripet funktionshinder. Genom att bidra till att minska prestationsklyftan och stödja kognitiv, språklig, social och känslomässig utveckling kan den bryta en ond cirkel med utsatthet och en känsla av utanförskap som ofta leder till avbruten skolgång och till att fattigdom överförs från en generation till nästa. |
| --- | --- |

2.

Förskola och barnomsorg av hög kvalitet är nyttiga för alla barn, men särskilt för barn med socioekonomiskt missgynnad bakgrund, invandrarbakgrund eller romsk bakgrund, eller med särskilda utbildningsbehov, inbegripet funktionshinder. Genom att bidra till att minska prestationsklyftan och stödja kognitiv, språklig, social och känslomässig utveckling kan den bryta en ond cirkel med utsatthet och en känsla av utanförskap som ofta leder till avbruten skolgång och till att fattigdom överförs från en generation till nästa.

| 3. | Allmän och lika tillgång till förskola och barnomsorg av hög kvalitet kan i hög grad bidra till Europa 2020-strategins framgång, och särskilt till att man uppnår två av EU:s överordnade mål: att minska andelen ungdomar med avbruten skolgång till under 10 % och att hjälpa minst 20 miljoner människor ut ur fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

3.

Allmän och lika tillgång till förskola och barnomsorg av hög kvalitet kan i hög grad bidra till Europa 2020-strategins framgång, och särskilt till att man uppnår två av EU:s överordnade mål: att minska andelen ungdomar med avbruten skolgång till under 10 % och att hjälpa minst 20 miljoner människor ut ur fattigdom och social utestängning.

| 4. | Eftersom förskola och barnomsorg ger möjlighet att på ett tidigt stadium upptäcka och åtgärda inlärningssvårigheter kan de dessutom hjälpa till att identifiera små barn med särskilda utbildningsbehov och i möjligaste mån underlätta deras integration i vanliga skolor. |
| --- | --- |

4.

Eftersom förskola och barnomsorg ger möjlighet att på ett tidigt stadium upptäcka och åtgärda inlärningssvårigheter kan de dessutom hjälpa till att identifiera små barn med särskilda utbildningsbehov och i möjligaste mån underlätta deras integration i vanliga skolor.

| 5. | Även om medlemsstaterna på det hela taget gjort stora framsteg de senaste åren med att förbättra tillgången till förskola och barnomsorg behövs det ytterligare ansträngningar för att uppnå målet med en deltagarandel på minst 95 % senast 2020, vilket man enats om enligt den strategiska Utbildning 2020-ramen (10), och särskilt för att säkerställa bättre tillgång för barn från missgynnade miljöer. |
| --- | --- |

5.

Även om medlemsstaterna på det hela taget gjort stora framsteg de senaste åren med att förbättra tillgången till förskola och barnomsorg behövs det ytterligare ansträngningar för att uppnå målet med en deltagarandel på minst 95 % senast 2020, vilket man enats om enligt den strategiska Utbildning 2020-ramen (10), och särskilt för att säkerställa bättre tillgång för barn från missgynnade miljöer.

| 6. | Det är lika viktigt att tillhandahålla högkvalitativ förskola och barnomsorg som att säkerställa tillgängligheten och överkomligheten, och särskild uppmärksamhet behöver ägnas sådana frågor som miljö, infrastruktur, personal, läroplan, ledning och kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

6.

Det är lika viktigt att tillhandahålla högkvalitativ förskola och barnomsorg som att säkerställa tillgängligheten och överkomligheten, och särskild uppmärksamhet behöver ägnas sådana frågor som miljö, infrastruktur, personal, läroplan, ledning och kvalitetssäkring.

| 7. | Det krävs en systemisk och integrerad syn på förskole- och barnomsorgstjänster på lokal, regional och nationell nivå, där alla berörda intressenter – även familjer – deltar samt nära sektorsövergripande samarbete mellan olika politiska sektorer, så som utbildning, kultur, sociala frågor, sysselsättning, hälso- och sjukvård samt rättsväsen. |
| --- | --- |

7.

Det krävs en systemisk och integrerad syn på förskole- och barnomsorgstjänster på lokal, regional och nationell nivå, där alla berörda intressenter – även familjer – deltar samt nära sektorsövergripande samarbete mellan olika politiska sektorer, så som utbildning, kultur, sociala frågor, sysselsättning, hälso- och sjukvård samt rättsväsen.

| 8. | Det är viktigt att få med ett ökat antal män i förskolan och barnomsorgen för att ändra attityderna och visa ett det inte är bara kvinnor som kan sköta utbildning och omsorg. Det är positivt för barn att ha rollmodeller av båda könen och det kan bidra till att bryta könsstereotypa uppfattningar. En arbetsplats med båda könen bidrar till att vidga barnens erfarenheter och kan också bidra till att minska könssegregationen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

8.

Det är viktigt att få med ett ökat antal män i förskolan och barnomsorgen för att ändra attityderna och visa ett det inte är bara kvinnor som kan sköta utbildning och omsorg. Det är positivt för barn att ha rollmodeller av båda könen och det kan bidra till att bryta könsstereotypa uppfattningar. En arbetsplats med båda könen bidrar till att vidga barnens erfarenheter och kan också bidra till att minska könssegregationen på arbetsmarknaden.

| 9. | Förskolan och barnomsorgen får vanligtvis mindre uppmärksamhet än utbildning på andra nivåer trots att det finns klara belägg för att det är betydligt mer ändamålsenligt att göra effektiva satsningar på kvalitetsutbildning under de tidiga barndomsåren än att ingripa senare och att det också för med sig avsevärda fördelar under hela livscykeln, särskilt för de mindre gynnade. |
| --- | --- |

9.

Förskolan och barnomsorgen får vanligtvis mindre uppmärksamhet än utbildning på andra nivåer trots att det finns klara belägg för att det är betydligt mer ändamålsenligt att göra effektiva satsningar på kvalitetsutbildning under de tidiga barndomsåren än att ingripa senare och att det också för med sig avsevärda fördelar under hela livscykeln, särskilt för de mindre gynnade.

| 10. | Det finns relativt lite forskning om små barns utbildning som bedrivits eller samlats in på EU-nivå och som skulle kunna vara vägledande för utveckling och genomförande av förskole- och barnomsorgspolitik i medlemsstaterna. Det föreligger ett behov av att göra befintliga forskningsresultat mer allmänt tillgängliga och att komplettera dessa med mer omfattande forskning om förskola och barnomsorg och deras verkningar i medlemsstaterna, samtidigt som man tar hänsyn till kulturell mångfald och samlar in exempel på god praxis och erfarenheter. |
| --- | --- |

10.

Det finns relativt lite forskning om små barns utbildning som bedrivits eller samlats in på EU-nivå och som skulle kunna vara vägledande för utveckling och genomförande av förskole- och barnomsorgspolitik i medlemsstaterna. Det föreligger ett behov av att göra befintliga forskningsresultat mer allmänt tillgängliga och att komplettera dessa med mer omfattande forskning om förskola och barnomsorg och deras verkningar i medlemsstaterna, samtidigt som man tar hänsyn till kulturell mångfald och samlar in exempel på god praxis och erfarenheter.

ÄR ENIGT OM FÖLJANDE

Åtgärder som klarar av den dubbla utmaningen att ge allmän lika tillgång till utbildning och omsorg i den tidiga barndomen, samtidigt som kvaliteten höjs, kunde inbegripa följande:

| 1. | Att ge lika tillgång till högkvalitativ och inkluderande förskola och barnomsorg, särskilt för barn med socioekonomiskt missgynnad bakgrund, invandrarbakgrund eller romsk bakgrund, eller med särskilda utbildningsbehov, inbegripet funktionshinder. |
| --- | --- |

1.

Att ge lika tillgång till högkvalitativ och inkluderande förskola och barnomsorg, särskilt för barn med socioekonomiskt missgynnad bakgrund, invandrarbakgrund eller romsk bakgrund, eller med särskilda utbildningsbehov, inbegripet funktionshinder.

| 2. | Ta fram effektiva modeller för finansiering, bland annat riktad finansiering, som hittar den rätta balansen mellan offentliga och privata investeringar i enlighet med nationella och lokala förhållanden. |
| --- | --- |

2.

Ta fram effektiva modeller för finansiering, bland annat riktad finansiering, som hittar den rätta balansen mellan offentliga och privata investeringar i enlighet med nationella och lokala förhållanden.

| 3. | Främja sektorsövergripande och integrerade upplägg för omsorgs- och utbildningstjänster för att möta alla barns behov – kognitiva, sociala, känslomässiga, psykologiska och fysiska – på ett holistiskt sätt samt säkerställa nära samarbete mellan hemmet och förskolan eller barnomsorgen och en smidig övergång mellan olika utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

3.

Främja sektorsövergripande och integrerade upplägg för omsorgs- och utbildningstjänster för att möta alla barns behov – kognitiva, sociala, känslomässiga, psykologiska och fysiska – på ett holistiskt sätt samt säkerställa nära samarbete mellan hemmet och förskolan eller barnomsorgen och en smidig övergång mellan olika utbildningsnivåer.

| 4. | Stödja professionalisering av personalen inom förskolan och barnomsorgen, med tonvikt på utveckling av deras kompetens, kvalifikationer och arbetsvillkor, och höja yrkets prestige. Dessutom utveckla en politik som syftar till att attrahera, utbilda och behålla personal med lämplig utbildning och förbättra könsfördelningen. |
| --- | --- |

4.

Stödja professionalisering av personalen inom förskolan och barnomsorgen, med tonvikt på utveckling av deras kompetens, kvalifikationer och arbetsvillkor, och höja yrkets prestige. Dessutom utveckla en politik som syftar till att attrahera, utbilda och behålla personal med lämplig utbildning och förbättra könsfördelningen.

| 5. | Främja ur utvecklingssynpunkt lämpliga program och läroplaner som främjar förvärvande av både kognitiva och icke-kognitiva färdigheter samtidigt som man erkänner lekens betydelse, eftersom även leken är avgörande för lärandet under den tidiga barndomen. |
| --- | --- |

5.

Främja ur utvecklingssynpunkt lämpliga program och läroplaner som främjar förvärvande av både kognitiva och icke-kognitiva färdigheter samtidigt som man erkänner lekens betydelse, eftersom även leken är avgörande för lärandet under den tidiga barndomen.

| 6. | Stödja föräldrarna i deras roll som barnens främsta uppfostrare under de tidigaste barndomsåren och uppmuntra förskole- och barnomsorgstjänster att arbeta i nära partnerskap med föräldrar, familjer och samhällen, för att öka medvetenheten om de möjligheter som erbjuds genom förskola och barnomsorg och vikten av att lära sig redan under de första åren. |
| --- | --- |

6.

Stödja föräldrarna i deras roll som barnens främsta uppfostrare under de tidigaste barndomsåren och uppmuntra förskole- och barnomsorgstjänster att arbeta i nära partnerskap med föräldrar, familjer och samhällen, för att öka medvetenheten om de möjligheter som erbjuds genom förskola och barnomsorg och vikten av att lära sig redan under de första åren.

| 7. | Främja kvalitetssäkring under medverkan av alla de viktigaste intressenterna, inklusive familjer. |
| --- | --- |

7.

Främja kvalitetssäkring under medverkan av alla de viktigaste intressenterna, inklusive familjer.

| 8. | Främja europeisk forskning och datainsamling om förskola och barnomsorg, i förekommande fall i samarbete med internationella organisationer, för att stärka faktabasen för politiskt beslutsfattande och programgenomförande på området. |
| --- | --- |

8.

Främja europeisk forskning och datainsamling om förskola och barnomsorg, i förekommande fall i samarbete med internationella organisationer, för att stärka faktabasen för politiskt beslutsfattande och programgenomförande på området.

UPPMANAR DÄRFÖR MEDLEMSSTATERNA ATT

| 1. | analysera och utvärdera befintliga förskole- och barnomsorgstjänster på lokal, regional och nationell nivå vad beträffar tillgång, överkomlighet och kvalitet, såsom anges i dessa slutsatser, |
| --- | --- |

1.

analysera och utvärdera befintliga förskole- och barnomsorgstjänster på lokal, regional och nationell nivå vad beträffar tillgång, överkomlighet och kvalitet, såsom anges i dessa slutsatser,

| 2. | se till att det införs åtgärder som syftar till att tillhandahålla allmän och lika tillgång till förskola och barnomsorg och att förbättra kvaliteten, |
| --- | --- |

2.

se till att det införs åtgärder som syftar till att tillhandahålla allmän och lika tillgång till förskola och barnomsorg och att förbättra kvaliteten,

| 3. | investera effektivt i förskola och barnomsorg som en tillväxtfrämjande åtgärd på lång sikt, |
| --- | --- |

3.

investera effektivt i förskola och barnomsorg som en tillväxtfrämjande åtgärd på lång sikt,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| 1. | stödja medlemsstaterna med att fastställa och utbyta goda metoder och god praxis genom den öppna samordningsmetoden, |
| --- | --- |

1.

stödja medlemsstaterna med att fastställa och utbyta goda metoder och god praxis genom den öppna samordningsmetoden,

| 2. | bredda faktabasen på förskole- och barnomsorgsområdet genom att bygga vidare på och komplettera internationell forskning med EU-omfattande forskning och göra sådana forskningsresultat mer lättillgängliga, |
| --- | --- |

2.

bredda faktabasen på förskole- och barnomsorgsområdet genom att bygga vidare på och komplettera internationell forskning med EU-omfattande forskning och göra sådana forskningsresultat mer lättillgängliga,

| 3. | inom den strategiska ramen Utbildning 2020 övervaka och rapportera framsteg mot riktmärket för Utbildning 2020 beträffande deltagande i utbildningsverksamhet i den tidiga barndomen och beträffande uppnående av målen i dessa slutsatser vad gäller mer omfattande tillgång och högre kvalitet, |
| --- | --- |

3.

inom den strategiska ramen Utbildning 2020 övervaka och rapportera framsteg mot riktmärket för Utbildning 2020 beträffande deltagande i utbildningsverksamhet i den tidiga barndomen och beträffande uppnående av målen i dessa slutsatser vad gäller mer omfattande tillgång och högre kvalitet,

OCH UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT MED KOMMISSIONENS STÖD

| 1. | bedriva politiskt samarbete genom den öppna samordningsmetoden med relevanta sektorer (såsom utbildning, kultur, socialpolitik, sysselsättning, hälso- och sjukvård och rättsväsen) och involvera alla relevanta intressenter i syfte att ta fram referensverktyg på europeisk nivå till stöd för politikutveckling på förskole- och barnomsorgsområdet på lämplig lokal, regional och nationell nivå, |
| --- | --- |

1.

bedriva politiskt samarbete genom den öppna samordningsmetoden med relevanta sektorer (såsom utbildning, kultur, socialpolitik, sysselsättning, hälso- och sjukvård och rättsväsen) och involvera alla relevanta intressenter i syfte att ta fram referensverktyg på europeisk nivå till stöd för politikutveckling på förskole- och barnomsorgsområdet på lämplig lokal, regional och nationell nivå,

| 2. | utan att det påverkar förhandlingarna om den kommande budgetramen effektivt utnyttja alla relevanta EU-instrument på områdena livslångt lärande och forskning samt de europeiska strukturfonderna i linje med målen för strategin Utbildning 2020, i syfte att främja ovanstående mål. |
| --- | --- |

2.

utan att det påverkar förhandlingarna om den kommande budgetramen effektivt utnyttja alla relevanta EU-instrument på områdena livslångt lärande och forskning samt de europeiska strukturfonderna i linje med målen för strategin Utbildning 2020, i syfte att främja ovanstående mål.

---

(1)  EUT C 298, 8.12.2006, s. 3.

(2)  EUT C 319, 13.12.2008, s. 20.

(3)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  EUT C 301, 11.12.2009, s. 5.

(5)  EUT C 135, 26.5.2010, s. 2.

(6)  Europeiska rådets slutsatser från mars 2010 – dok. EUCO 7/1/10 REV 1.

(7)  7226/11 – KOM(2011) 60 slutlig.

(8)  6264/11 – KOM(2011) 66 slutlig.

(9)  I dessa slutsatser avses med förskola och barnomsorg alla arrangemang för utbildning och omsorg för barn från födseln till den obligatoriska skolåldern – oavsett miljö, finansiering, öppettider eller programinnehåll – och innefattar tillhandahållande av förskoleutbildning. (Källa: OECD Starting Strong I (2006), s. 7.)

(10)  Se bilaga I till slutsatserna (EUT C 119, 28.5.2009, s.7): Senast 2020 bör minst 95 % av barn som har fyllt fyra år men ännu inte uppnått åldern för obligatorisk skolstart delta i förskoleverksamhet.

År 2008 var den genomsnittliga europeiska deltagarandelen i förskoleverksamhet 92,3 %.

---