# Europeiska unionens C 216/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.216.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 216 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången22 juli 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.216.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 216

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången22 juli 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2011/C 216/01 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Portugals nationella reformprogram 2011 | 1 |
| 2011/C 216/02 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Finlands nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 | 3 |
| 2011/C 216/03 | Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Rumäniens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014 | 6 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2011/C 216/04 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister | 9 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2011/C 216/01

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Portugals nationella reformprogram 2011

1

2011/C 216/02

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Finlands nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

3

2011/C 216/03

Rådets rekommendation av den 12 juli 2011 om Rumäniens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

6

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2011/C 216/04

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

9

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 216/05 | Meddelande från kommissionen gällande myndighet som är behörig att utfärda äkthetsintyg inom ramen för förordning (EG) nr 620/2009 | 17 |
| 2011/C 216/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV) (
  1
  ) | 18 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 216/05

Meddelande från kommissionen gällande myndighet som är behörig att utfärda äkthetsintyg inom ramen för förordning (EG) nr 620/2009

17

2011/C 216/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV) (
  1
  )

1

18

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| 2011/C 216/07 | Bestämmelser om allmänhetens tillgång till europaparlamentets handlingar – Presidiets beslut av den 28 november 2001 | 19 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 216/08 | Eurons växelkurs | 25 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2011/C 216/09 | Uppdatering av förteckningen över sådana uppehållstillstånd som avses i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) i EUT C 247, 13.10.2006, s. 1; EUT C 153, 6.7.2007, s. 5; EUT C 192, 18.8.2007, s. 11; EUT C 271, 14.11.2007, s. 14; EUT C 57, 1.3.2008, s. 31; EUT C 134, 31.5.2008, s.14; EUT C 207, 14.8.2008, s. 12; EUT C 331, 21.12.2008, s. 13; EUT C 3, 8.1.2009, s. 5; EUT C 64, 19.3.2009, s. 15; EUT C 198, 22.8.2009, s. 9; EUT C 239, 6.10.2009, s. 2; EUT C 298, 8.12.2009, s. 15; EUT C 308, 18.12.2009, s. 20; EUT C 35, 12.2.2010, s. 5; EUT C 82, 30.3.2010, s. 26; EUT C 103, 22.4.2010, s. 8 och EUT C 108, 7.4.2011, s. 6; EUT C 157, 27.5.2011, s. 5 och EUT C 201, 8.7.2011, s. 1) | 26 |
| 2011/C 216/10 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 | 29 |
| 2011/C 216/11 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  ) | 31 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

2011/C 216/07

Bestämmelser om allmänhetens tillgång till europaparlamentets handlingar – Presidiets beslut av den 28 november 2001

19

Europeiska kommissionen

2011/C 216/08

Eurons växelkurs

25

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2011/C 216/09

Uppdatering av förteckningen över sådana uppehållstillstånd som avses i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) i EUT C 247, 13.10.2006, s. 1; EUT C 153, 6.7.2007, s. 5; EUT C 192, 18.8.2007, s. 11; EUT C 271, 14.11.2007, s. 14; EUT C 57, 1.3.2008, s. 31; EUT C 134, 31.5.2008, s.14; EUT C 207, 14.8.2008, s. 12; EUT C 331, 21.12.2008, s. 13; EUT C 3, 8.1.2009, s. 5; EUT C 64, 19.3.2009, s. 15; EUT C 198, 22.8.2009, s. 9; EUT C 239, 6.10.2009, s. 2; EUT C 298, 8.12.2009, s. 15; EUT C 308, 18.12.2009, s. 20; EUT C 35, 12.2.2010, s. 5; EUT C 82, 30.3.2010, s. 26; EUT C 103, 22.4.2010, s. 8 och EUT C 108, 7.4.2011, s. 6; EUT C 157, 27.5.2011, s. 5 och EUT C 201, 8.7.2011, s. 1)

26

2011/C 216/10

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

29

2011/C 216/11

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  )

1

31

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 216/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products) (
  1
  ) | 32 |
| 2011/C 216/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 33 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2011/C 216/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products) (
  1
  )

1

32

2011/C 216/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Portugals nationella reformprogram 2011

2011/C 216/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stimulera EU:s potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stimulera EU:s potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (1), vilka tillsammans utgör de ”integrerade riktlinjerna”. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (1), vilka tillsammans utgör de ”integrerade riktlinjerna”. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa hållbara offentliga finanser, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa hållbara offentliga finanser, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. Några specifika åtaganden och åtgärder för 2011 anges inte uttryckligen i Portugals nationella reformprogram, men väntas läggas fram för Europeiska rådet. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. Några specifika åtaganden och åtgärder för 2011 anges inte uttryckligen i Portugals nationella reformprogram, men väntas läggas fram för Europeiska rådet.

| (6) | Den 23 mars 2011 lade Portugals regering fram ett stabilitetsprogram för perioden 2011–2014 för sitt parlamentet, som avvisade programmet. Den 19 april 2011 lade regeringen fram ett nationellt reformprogram. De föreslagna makroekonomiska och finanspolitiska scenarierna och de politiska rekommendationerna har blivit inaktuella genom det samförståndsavtal som undertecknades den 17 maj 2011. |
| --- | --- |

(6)

Den 23 mars 2011 lade Portugals regering fram ett stabilitetsprogram för perioden 2011–2014 för sitt parlamentet, som avvisade programmet. Den 19 april 2011 lade regeringen fram ett nationellt reformprogram. De föreslagna makroekonomiska och finanspolitiska scenarierna och de politiska rekommendationerna har blivit inaktuella genom det samförståndsavtal som undertecknades den 17 maj 2011.

| (7) | Den 17 maj 2011 antog rådet genomförandebeslut 2011/344/EU om att ge Portugal ett medelfristigt ekonomiskt bistånd för en period av tre år (2011–2014) i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (2). I det åtföljande samförståndsavtal som undertecknades samma dag och dess efterföljande tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som ligger till grund för utbetalningen av det ekonomiska biståndet. |
| --- | --- |

(7)

Den 17 maj 2011 antog rådet genomförandebeslut 2011/344/EU om att ge Portugal ett medelfristigt ekonomiskt bistånd för en period av tre år (2011–2014) i enlighet med rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (2). I det åtföljande samförståndsavtal som undertecknades samma dag och dess efterföljande tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som ligger till grund för utbetalningen av det ekonomiska biståndet.

| (8) | Under 2010 ökade landets BNP med 1,3 %. Tillsammans med stark exporttillväxt, berodde denna tillväxt också till stor del på exceptionella faktorer som gynnade den privata konsumtionen. Pris- och kostnadsutvecklingen var tydligt inte tillräckligt för att öka konkurrenskraftet tillräckligt snabbt för att råda bot på bytesbalansunderskottet, som motsvarade hela 10 % av BNP 2010. Den svaga ekonomin i allmänhet och den kraftigt ökande arbetslösheten (11,2 % i slutet av 2010) medförde stora offentliga underskott motsvarande mer än 10 % av BNP 2009 och 9 % 2010, vilket är en ökning jämfört med 3,5 % 2008. Den negativa utvecklingen för de offentliga finanserna tillsammans med svaga utsikter till ekonomisk tillväxt ledde nyligen till sviktande förtroende och ökande tryck på statsobligationsmarknaden, med stigande oro för de offentliga finansernas hållbarhet. Till följd av kreditvärderingsinstitutens successiva nedgraderingar av portugisiska statsobligationer kan landet inte längre refinansiera sig till kostnader som är förenliga med långfristig hållbarhet i de offentliga finanserna. Parallellt har banksektorn, som i hög grad är beroende av extern finansiering, i synnerhet inom euroområdet, fått allt svårare att få marknadsfinansiering. |
| --- | --- |

(8)

Under 2010 ökade landets BNP med 1,3 %. Tillsammans med stark exporttillväxt, berodde denna tillväxt också till stor del på exceptionella faktorer som gynnade den privata konsumtionen. Pris- och kostnadsutvecklingen var tydligt inte tillräckligt för att öka konkurrenskraftet tillräckligt snabbt för att råda bot på bytesbalansunderskottet, som motsvarade hela 10 % av BNP 2010. Den svaga ekonomin i allmänhet och den kraftigt ökande arbetslösheten (11,2 % i slutet av 2010) medförde stora offentliga underskott motsvarande mer än 10 % av BNP 2009 och 9 % 2010, vilket är en ökning jämfört med 3,5 % 2008. Den negativa utvecklingen för de offentliga finanserna tillsammans med svaga utsikter till ekonomisk tillväxt ledde nyligen till sviktande förtroende och ökande tryck på statsobligationsmarknaden, med stigande oro för de offentliga finansernas hållbarhet. Till följd av kreditvärderingsinstitutens successiva nedgraderingar av portugisiska statsobligationer kan landet inte längre refinansiera sig till kostnader som är förenliga med långfristig hållbarhet i de offentliga finanserna. Parallellt har banksektorn, som i hög grad är beroende av extern finansiering, i synnerhet inom euroområdet, fått allt svårare att få marknadsfinansiering.

| (9) | Portugal har åtagit sig att genomföra ett program för ekonomiska och finansiella justeringar med målet att återupprätta förtroendet för statens upplåning och för banksektorn och att främja tillväxt och sysselsättning. I programmet anges omfattande insatser på tre fronter: i) en trovärdig och balanserad strategi för konsolidering av de offentliga finanserna, stödd av strukturella finanspolitiska åtgärder och bättre finanspolitisk kontroll, ii) djupgående och tidigt lagda strukturreformer, däribland på arbets- och produktmarknaderna och iii) åtgärder för att skydda finanssektorn mot en oordnad minskning av låneverksamheten med hjälp av marknadsbaserade mekanismer stödda av reservfaciliteter. |
| --- | --- |

(9)

Portugal har åtagit sig att genomföra ett program för ekonomiska och finansiella justeringar med målet att återupprätta förtroendet för statens upplåning och för banksektorn och att främja tillväxt och sysselsättning. I programmet anges omfattande insatser på tre fronter: i) en trovärdig och balanserad strategi för konsolidering av de offentliga finanserna, stödd av strukturella finanspolitiska åtgärder och bättre finanspolitisk kontroll, ii) djupgående och tidigt lagda strukturreformer, däribland på arbets- och produktmarknaderna och iii) åtgärder för att skydda finanssektorn mot en oordnad minskning av låneverksamheten med hjälp av marknadsbaserade mekanismer stödda av reservfaciliteter.

| (10) | Kommissionen har granskat det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmets relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Portugal utan även dess överensstämmelse med EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionen betonar i detta sammanhang att det finns ett trängande behov av att de planerade åtgärderna genomförs för att efterleva genomförandebeslut 2011/344/EU. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen har granskat det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmets relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Portugal utan även dess överensstämmelse med EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionen betonar i detta sammanhang att det finns ett trängande behov av att de planerade åtgärderna genomförs för att efterleva genomförandebeslut 2011/344/EU.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Portugal att vidta följande åtgärder:

Portugal bör genomföra de åtgärder som anges i genomförandebeslut 2011/344/EU och som specificeras ytterligare i samförståndsavtalet av den 17 maj 2011 och dess efterföljande tillägg.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

1

(2)  EUT L 118, 12.5.2010, s. 1.

2

---

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/3

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Finlands nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014

2011/C 216/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1),

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stimulera EU:s potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt, Europa 2020-strategin. Denna strategi bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas för att stimulera EU:s potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (2) | Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (2), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (3) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(3)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, varigenom en ny era av ekonomisk styrning i EU och den första europeiska planeringsterminen för förhandsintegrerad politisk samordning inleddes, med förankring i Europa 2020-strategin.

| (4) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa hållbara offentliga finanser, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att ge prioritet åt att sanera budgetarna och återställa hållbara offentliga finanser, minska arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och göra nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (5) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Den 6 april 2011 lade Finland fram sin uppdatering av sitt stabilitetsprogram för perioden 2011–2014 och 2011 års nationella reformprogram. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(6)

Den 6 april 2011 lade Finland fram sin uppdatering av sitt stabilitetsprogram för perioden 2011–2014 och 2011 års nationella reformprogram. För att kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats samtidigt.

| (7) | När den globala ekonomiska krisen var som djupast drabbades Finland av en kraftig BNP-nedgång, vilket avspeglar den finska ekonomins beroende av exporten från de största företagen. 2009 krympte BNP med 8,2 %, till stor del beroende på en synnerligen kraftig nedgång i exporten (20 % räknat i volym) och därtill kopplade negativa förtroendeeffekter på investeringarna. Arbetslösheten ökade med ungefär två procentenheter, från 6,4 % av arbetskraften 2008 till 8,3 % 2010. Finland har upplevt en kraftig ekonomisk återhämtning, och BNP har ökat med 3,1 % under 2010, parallellt med ökad intern efterfrågan och återhämtning i exporterna. Efter en tillfällig nedgång under 2009 har fastighetspriserna och bostadsbyggandet snabbt återhämtat sig till en högre nivå än före krisen, vilket leder till en viss oro för en alltför stor ökning av fastighetsmarknaden. Finland kom ur den ekonomiska krisen med ett offentligt underskott på 2,5 % av BNP 2010 och en offentlig skuld på 48,5 % av BNP. |
| --- | --- |

(7)

När den globala ekonomiska krisen var som djupast drabbades Finland av en kraftig BNP-nedgång, vilket avspeglar den finska ekonomins beroende av exporten från de största företagen. 2009 krympte BNP med 8,2 %, till stor del beroende på en synnerligen kraftig nedgång i exporten (20 % räknat i volym) och därtill kopplade negativa förtroendeeffekter på investeringarna. Arbetslösheten ökade med ungefär två procentenheter, från 6,4 % av arbetskraften 2008 till 8,3 % 2010. Finland har upplevt en kraftig ekonomisk återhämtning, och BNP har ökat med 3,1 % under 2010, parallellt med ökad intern efterfrågan och återhämtning i exporterna. Efter en tillfällig nedgång under 2009 har fastighetspriserna och bostadsbyggandet snabbt återhämtat sig till en högre nivå än före krisen, vilket leder till en viss oro för en alltför stor ökning av fastighetsmarknaden. Finland kom ur den ekonomiska krisen med ett offentligt underskott på 2,5 % av BNP 2010 och en offentlig skuld på 48,5 % av BNP.

| (8) | Baserat på en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammet framstår som rimligt för 2011–2012, men något för positivt därefter. För 2011–2012 är det makroekonomiska scenariot i linje med kommissionens vårprognos. För 2013–2015 förutses det enligt stabilitetsprogrammet en tillväxt på cirka 2 % av BNP, vilket är aningen högre än prognosen för den potentiella tillväxten (1,5 %) och därför riskerar att behöva anpassas nedåt. Den finanspolitiska strategin har som mål att få ned underskottet till 0,9 % av BNP under 2011 och till 0,7 % av BNP 2012, och därmed spegla den cykliska återhämtningen av ekonomin och vissa konsolideringsåtgärder som redan beslutats av den föregående regeringen. Uppdateringen av stabilitetsprogrammet omfattar emellertid inga planer för ytterligare finanspolitisk konsolidering under perioden 2013–2015. Riskerna för de finanspolitiska målen förefaller vara balanserade. Den mest uppenbara risken har att göra med det globala makroekonomiska klimatet, som av hävd har stor inverkan på den exportberoende finska ekonomin. |
| --- | --- |

(8)

Baserat på en bedömning av det uppdaterade stabilitetsprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammet framstår som rimligt för 2011–2012, men något för positivt därefter. För 2011–2012 är det makroekonomiska scenariot i linje med kommissionens vårprognos. För 2013–2015 förutses det enligt stabilitetsprogrammet en tillväxt på cirka 2 % av BNP, vilket är aningen högre än prognosen för den potentiella tillväxten (1,5 %) och därför riskerar att behöva anpassas nedåt. Den finanspolitiska strategin har som mål att få ned underskottet till 0,9 % av BNP under 2011 och till 0,7 % av BNP 2012, och därmed spegla den cykliska återhämtningen av ekonomin och vissa konsolideringsåtgärder som redan beslutats av den föregående regeringen. Uppdateringen av stabilitetsprogrammet omfattar emellertid inga planer för ytterligare finanspolitisk konsolidering under perioden 2013–2015. Riskerna för de finanspolitiska målen förefaller vara balanserade. Den mest uppenbara risken har att göra med det globala makroekonomiska klimatet, som av hävd har stor inverkan på den exportberoende finska ekonomin.

| (9) | Den senaste stabilitetsprogramuppdateringen tar inte hänsyn till de prognostiserade förbättringarna av de ekonomiska villkoren för några finanspolitiska konsolideringar på medellång sikt. Det medelfristiga målet, som de finska myndigheterna har angivit som ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP, förväntas vara uppnått under 2011, men under de följande åren förväntas det strukturella saldot sjunka under målsättningen. |
| --- | --- |

(9)

Den senaste stabilitetsprogramuppdateringen tar inte hänsyn till de prognostiserade förbättringarna av de ekonomiska villkoren för några finanspolitiska konsolideringar på medellång sikt. Det medelfristiga målet, som de finska myndigheterna har angivit som ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP, förväntas vara uppnått under 2011, men under de följande åren förväntas det strukturella saldot sjunka under målsättningen.

| (10) | Enligt kommissionens senaste bedömning framstår risken avseende de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet som medelstor. Även om flera finska regeringar i rad har prioriterat åtgärder för att motverka effekterna av en åldrande befolkning, står landet emellertid inför en kraftig och nära förestående demografisk omvälvning, och det finns fortfarande ett stort hållbarhetsgap i de offentliga finanserna. Detta har följder för många politikområden. När befolkningen åldras kommer efterfrågan på tjänster för äldre att öka kraftigt. I Finland tillhandahålls dessa tjänster mestadels av lokala myndigheter. Flera studier har visat att produktivitetsstegringen för offentliga tjänster varit dålig under de senaste åren. De finska myndigheterna har redan genomfört flera reformer för att organisera om offentliga tjänsteleverantörer och öka produktiviteten på både central och lokal nivå. De relativt stora investeringarna i informationsteknik i den offentliga sektorn har ännu inte lett till några produktivitetsökningar. Detta tyder på att de behöver kompletteras med förändringar i strukturer och förvaltning. Det skulle generellt sett behövas ytterligare åtgärder för att uppnå produktivitetsökningar och kostnadsbesparingar i tillhandahållandet av offentliga tjänster. |
| --- | --- |

(10)

Enligt kommissionens senaste bedömning framstår risken avseende de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet som medelstor. Även om flera finska regeringar i rad har prioriterat åtgärder för att motverka effekterna av en åldrande befolkning, står landet emellertid inför en kraftig och nära förestående demografisk omvälvning, och det finns fortfarande ett stort hållbarhetsgap i de offentliga finanserna. Detta har följder för många politikområden. När befolkningen åldras kommer efterfrågan på tjänster för äldre att öka kraftigt. I Finland tillhandahålls dessa tjänster mestadels av lokala myndigheter. Flera studier har visat att produktivitetsstegringen för offentliga tjänster varit dålig under de senaste åren. De finska myndigheterna har redan genomfört flera reformer för att organisera om offentliga tjänsteleverantörer och öka produktiviteten på både central och lokal nivå. De relativt stora investeringarna i informationsteknik i den offentliga sektorn har ännu inte lett till några produktivitetsökningar. Detta tyder på att de behöver kompletteras med förändringar i strukturer och förvaltning. Det skulle generellt sett behövas ytterligare åtgärder för att uppnå produktivitetsökningar och kostnadsbesparingar i tillhandahållandet av offentliga tjänster.

| (11) | Den nuvarande ökningen av långtidsarbetslösheten ger anledning till oro. Mellan 2005 och 2008 sjönk långtidsarbetslösheten kraftigt, men började öka igen 2009. I slutet av mars 2011 uppgick antalet långtidsarbetslösa till 57 400, en ökning med 12 400 sedan föregående år. Många långtidsarbetslösa är i dag i åldersgruppen 55–64 år. Till följd av pensioneringsmönstren kommer den kraftigaste ökningen av arbetslösheten att drabba åldersgruppen 45–54 år. Även om långtidsarbetslöshetssiffrorna är lägre än EU-genomsnittet i Finland bör frågan betraktas utifrån behovet att garantera framtida tillgång till arbetskraft och att garantera social sammanhållning. Erfarenheterna visar att långtidsarbetslöshet medför särskilt hög risk för fattigdom och social utslagning. De finska myndigheterna ser visserligen den ökande långtidsarbetslösheten som en trängande fråga, men har inte utvecklat någon omfattande strategi för att bekämpa problemet. Under krisen utvidgade Finland med framgång sina aktiva arbetsmarknadsåtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Detta ledde till att ungdomsarbetslösheten sjönk under perioden 2010-2011, men den ligger fortfarande över EU-genomsnittet och kan kräva ytterligare satsningar. På samma sätt skulle kraftigare och bättre riktade aktiva arbetsmarknadsåtgärder bidra till att vända den negativa utvecklingen i fråga om långtidsarbetslöshet. |
| --- | --- |

(11)

Den nuvarande ökningen av långtidsarbetslösheten ger anledning till oro. Mellan 2005 och 2008 sjönk långtidsarbetslösheten kraftigt, men började öka igen 2009. I slutet av mars 2011 uppgick antalet långtidsarbetslösa till 57 400, en ökning med 12 400 sedan föregående år. Många långtidsarbetslösa är i dag i åldersgruppen 55–64 år. Till följd av pensioneringsmönstren kommer den kraftigaste ökningen av arbetslösheten att drabba åldersgruppen 45–54 år. Även om långtidsarbetslöshetssiffrorna är lägre än EU-genomsnittet i Finland bör frågan betraktas utifrån behovet att garantera framtida tillgång till arbetskraft och att garantera social sammanhållning. Erfarenheterna visar att långtidsarbetslöshet medför särskilt hög risk för fattigdom och social utslagning. De finska myndigheterna ser visserligen den ökande långtidsarbetslösheten som en trängande fråga, men har inte utvecklat någon omfattande strategi för att bekämpa problemet. Under krisen utvidgade Finland med framgång sina aktiva arbetsmarknadsåtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Detta ledde till att ungdomsarbetslösheten sjönk under perioden 2010-2011, men den ligger fortfarande över EU-genomsnittet och kan kräva ytterligare satsningar. På samma sätt skulle kraftigare och bättre riktade aktiva arbetsmarknadsåtgärder bidra till att vända den negativa utvecklingen i fråga om långtidsarbetslöshet.

| (12) | Med tanke på den demografiska förändringen är det viktigt för de offentliga finanserna och avgörande för sysselsättningspolitiken att man lyckas öka sysselsättningsandelen för äldre arbetstagare och därmed skapar förutsättningarna för att kunna tillgodose framtida behov av arbetskraft. Det finska pensionssystemet reformerades 2005, och 2009 kopplades pensionsförmånerna till en koefficient för förväntad livslängd. Den lagstadgade pensionsåldern är emellertid i dag inte kopplad till förväntad livslängd. Med tanke på den ständigt ökande förväntade livslängden skulle en sådan koppling inte bara bidra till tillgången till arbetskraft utan också till att pensionerna förblir adekvata. System för förtidspensionering har skurits ned under de senaste åren, men det finns fortfarande utrymme för ytterligare insatser för att förbättra sysselsättningsincitamenten för äldre. Exempelvis fungerar den utvidgade arbetslöshetsersättningen för äldre ungefär som den avskaffade pensionen för arbetslösa. Trots förbättringar under de senaste tio åren är sysselsättningssiffrorna för äldre arbetstagare och den faktiska pensionsåldern för låga. Funktionshinder är mycket ofta orsaken till förtidspensionering. Om man vill höja den faktiska pensionsåldern krävs åtgärder som också berör arbetslivets kvalitet, bland annat arbetstagarnas välfärd och hälsa. Detta är särskilt viktigt med tanke på det stora antalet sjukpensionärer. Sedan 2009 har Finland givit ut ungefär 21 miljoner euro för att förbättra arbetsmiljön. Effekterna av dessa satsningar förtjänar att granskas. Deltagandet i livslångt lärande har av tradition varit mycket starkt i Finland, och kommer att fortsätta att vara av vikt med tanke på de ständigt tillkommande nya kunskapskraven och de demografiska förändringarna. |
| --- | --- |

(12)

Med tanke på den demografiska förändringen är det viktigt för de offentliga finanserna och avgörande för sysselsättningspolitiken att man lyckas öka sysselsättningsandelen för äldre arbetstagare och därmed skapar förutsättningarna för att kunna tillgodose framtida behov av arbetskraft. Det finska pensionssystemet reformerades 2005, och 2009 kopplades pensionsförmånerna till en koefficient för förväntad livslängd. Den lagstadgade pensionsåldern är emellertid i dag inte kopplad till förväntad livslängd. Med tanke på den ständigt ökande förväntade livslängden skulle en sådan koppling inte bara bidra till tillgången till arbetskraft utan också till att pensionerna förblir adekvata. System för förtidspensionering har skurits ned under de senaste åren, men det finns fortfarande utrymme för ytterligare insatser för att förbättra sysselsättningsincitamenten för äldre. Exempelvis fungerar den utvidgade arbetslöshetsersättningen för äldre ungefär som den avskaffade pensionen för arbetslösa. Trots förbättringar under de senaste tio åren är sysselsättningssiffrorna för äldre arbetstagare och den faktiska pensionsåldern för låga. Funktionshinder är mycket ofta orsaken till förtidspensionering. Om man vill höja den faktiska pensionsåldern krävs åtgärder som också berör arbetslivets kvalitet, bland annat arbetstagarnas välfärd och hälsa. Detta är särskilt viktigt med tanke på det stora antalet sjukpensionärer. Sedan 2009 har Finland givit ut ungefär 21 miljoner euro för att förbättra arbetsmiljön. Effekterna av dessa satsningar förtjänar att granskas. Deltagandet i livslångt lärande har av tradition varit mycket starkt i Finland, och kommer att fortsätta att vara av vikt med tanke på de ständigt tillkommande nya kunskapskraven och de demografiska förändringarna.

| (13) | Det har blivit allt viktigare att öka konkurrensen, särskilt inom servicesektorn, för att höja produktiviteten och öka tillväxtpotentialen. Finlands perifera läge och glesa befolkning försvagar konkurrensen, vilket har lett till en relativt låg produktivitetsökning i sektorn för varor och tjänster utanför handelsflödet. Befintliga företagsstrukturer är ibland kraftigt koncentrerade, inte minst inom livsmedelsindustrin och grossist- och detaljhandeln. Det kan bidra till den relativt höga konsumentprisnivån, även om de långa transportsträckorna också kan spela en roll. Finlands detaljhandelspriser hör till de högsta i EU. Konkurrensen inom detaljhandeln är fortfarande delvis begränsad av regleringar, trots en viss avreglering under senare år, samt av hinder för utländska och inhemska företag som vill ta sig in på eller lämna marknaden. |
| --- | --- |

(13)

Det har blivit allt viktigare att öka konkurrensen, särskilt inom servicesektorn, för att höja produktiviteten och öka tillväxtpotentialen. Finlands perifera läge och glesa befolkning försvagar konkurrensen, vilket har lett till en relativt låg produktivitetsökning i sektorn för varor och tjänster utanför handelsflödet. Befintliga företagsstrukturer är ibland kraftigt koncentrerade, inte minst inom livsmedelsindustrin och grossist- och detaljhandeln. Det kan bidra till den relativt höga konsumentprisnivån, även om de långa transportsträckorna också kan spela en roll. Finlands detaljhandelspriser hör till de högsta i EU. Konkurrensen inom detaljhandeln är fortfarande delvis begränsad av regleringar, trots en viss avreglering under senare år, samt av hinder för utländska och inhemska företag som vill ta sig in på eller lämna marknaden.

| (14) | I Finlands stabilitetsprogram och nationella reformprogram görs inga uttryckliga hänvisningar till särskilda åtaganden inom ramen för europluspakten, men sådana väntas komma när den nya regeringen har bildats. |
| --- | --- |

(14)

I Finlands stabilitetsprogram och nationella reformprogram görs inga uttryckliga hänvisningar till särskilda åtaganden inom ramen för europluspakten, men sådana väntas komma när den nya regeringen har bildats.

| (15) | Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, i ljuset av inte bara deras relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Finland, utan också av hur de överensstämmer med EU:s regler och riktlinjer, med tanke på behovet av att förstärka EU:s allmänna ekonomiska styre. Kommissionen anser att medelfristiga konsolideringsåtgärder bör fastställas och att det krävs ytterligare insatser för att göra de offentliga finanserna mer hållbara, bland annat genom en ökning av den offentliga sektorns produktivitet. Det krävs också ytterligare insatser för att förbättra incitamenten för att arbeta och för att höja den faktiska utträdesåldern från arbetsmarknaden, samtidigt som man måste förbättra produktivitet och konkurrenskraft på tjänstesektorns marknader. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har granskat stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet, i ljuset av inte bara deras relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Finland, utan också av hur de överensstämmer med EU:s regler och riktlinjer, med tanke på behovet av att förstärka EU:s allmänna ekonomiska styre. Kommissionen anser att medelfristiga konsolideringsåtgärder bör fastställas och att det krävs ytterligare insatser för att göra de offentliga finanserna mer hållbara, bland annat genom en ökning av den offentliga sektorns produktivitet. Det krävs också ytterligare insatser för att förbättra incitamenten för att arbeta och för att höja den faktiska utträdesåldern från arbetsmarknaden, samtidigt som man måste förbättra produktivitet och konkurrenskraft på tjänstesektorns marknader.

| (16) | Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av den 2 juni 2010, har rådet granskat Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) speglas särskilt i dess rekommendationer (1) och (2) nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Finlands nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(16)

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av den 2 juni 2010, har rådet granskat Finlands uppdaterade stabilitetsprogram för 2011 och dess ståndpunkt (3) speglas särskilt i dess rekommendationer (1) och (2) nedan. Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011 har rådet granskat Finlands nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS att Finland vidtar åtgärder under perioden 2011–2012 i enlighet med följande:

| 1. | Den finanspolitiska konsolideringen bör fortsätta, och eventuella oförutsedda intäkter bör användas för att minska underskottet, samtidigt som ytterligare åtgärder bör vidtas för att bibehålla de offentliga finansernas ställning över det medelfristiga målet, särskilt genom att följa det medelfristiga utgiftsmålet. |
| --- | --- |

1.

Den finanspolitiska konsolideringen bör fortsätta, och eventuella oförutsedda intäkter bör användas för att minska underskottet, samtidigt som ytterligare åtgärder bör vidtas för att bibehålla de offentliga finansernas ställning över det medelfristiga målet, särskilt genom att följa det medelfristiga utgiftsmålet.

| 2. | Ytterligare åtgärder bör vidtas för att uppnå produktivitetsökningar och kostnadsbesparingar för offentliga tjänster, inbegripet strukturella förändringar, i syfte att möta de utmaningar som följer av en åldrande befolkning. |
| --- | --- |

2.

Ytterligare åtgärder bör vidtas för att uppnå produktivitetsökningar och kostnadsbesparingar för offentliga tjänster, inbegripet strukturella förändringar, i syfte att möta de utmaningar som följer av en åldrande befolkning.

| 3. | Arbetsmarknadsåtgärder bör bättre inriktas på långtidsarbetslösa och ungdomar. |
| --- | --- |

3.

Arbetsmarknadsåtgärder bör bättre inriktas på långtidsarbetslösa och ungdomar.

| 4. | Åtgärder bör vidtas för att öka äldre arbetstagares förutsättningar att återanställas och förbättra deras deltagande i livslångt lärande. Det bör, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, vidtas åtgärder för att uppmuntra äldre arbetstagare att bli kvar på arbetsmarknaden, genom åtgärder för att minska tidigt utträde och öka den faktiska pensionsåldern. Mot bakgrund av det redan existerande systemet att koppla pensionsförmåner till förväntad livstid, överväga en koppling mellan den lagstadgade pensionsåldern och den förväntade livslängden. |
| --- | --- |

4.

Åtgärder bör vidtas för att öka äldre arbetstagares förutsättningar att återanställas och förbättra deras deltagande i livslångt lärande. Det bör, i samråd med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, vidtas åtgärder för att uppmuntra äldre arbetstagare att bli kvar på arbetsmarknaden, genom åtgärder för att minska tidigt utträde och öka den faktiska pensionsåldern. Mot bakgrund av det redan existerande systemet att koppla pensionsförmåner till förväntad livstid, överväga en koppling mellan den lagstadgade pensionsåldern och den förväntade livslängden.

| 5. | Det bör vidtas ytterligare åtgärder för att öppna tjänstesektorn genom att de rättsliga ramarna omarbetas och hinder avlägsnas, i syfte att underlätta nyinträde på tjänstesektorns marknader, inte minst detaljhandeln. |
| --- | --- |

5.

Det bör vidtas ytterligare åtgärder för att öppna tjänstesektorn genom att de rättsliga ramarna omarbetas och hinder avlägsnas, i syfte att underlätta nyinträde på tjänstesektorns marknader, inte minst detaljhandeln.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s 1.

1

(2)  Bibehålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

2

(3)  Enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

3

---

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/6

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2011

om Rumäniens nationella reformprogram 2011 och om avgivande av rådets yttrande om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2011–2014

2011/C 216/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Den 6 maj 2009 antog rådet beslut 2009/459/EG (2) om att ge Rumänien ett medelfristigt ekonomiskt stöd för en period av tre år enligt artikel 143 i fördraget. I det åtföljande samförståndsavtal som undertecknades den 23 juni 2009 och dess successiva tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som låg till grund för utbetalningen av det ekonomiska stödet. Beslut 2009/459/EG ändrades den 16 mars 2010 genom beslut 2010/183/EU (3). Till följd av att Rumänien genomfört programmet framgångsrikt och med beaktande av att det krävs en smärre anpassning avseende det offentliga underskottet på grund av bestående strukturella svagheter på Rumäniens produkt- och arbetsmarknader som gör landet känsligt för internationella prischocker antog rådet den 12 maj 2011 beslut 2011/288/EU (4) om tillhandahållande av förebyggande medelfristigt finansiellt EU-stöd till Rumänien enligt artikel 143 i fördraget. Samförståndsavtalet undertecknades den 29 juni 2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 6 maj 2009 antog rådet beslut 2009/459/EG (2) om att ge Rumänien ett medelfristigt ekonomiskt stöd för en period av tre år enligt artikel 143 i fördraget. I det åtföljande samförståndsavtal som undertecknades den 23 juni 2009 och dess successiva tillägg fastställs de villkor för den ekonomiska politiken som låg till grund för utbetalningen av det ekonomiska stödet. Beslut 2009/459/EG ändrades den 16 mars 2010 genom beslut 2010/183/EU (3). Till följd av att Rumänien genomfört programmet framgångsrikt och med beaktande av att det krävs en smärre anpassning avseende det offentliga underskottet på grund av bestående strukturella svagheter på Rumäniens produkt- och arbetsmarknader som gör landet känsligt för internationella prischocker antog rådet den 12 maj 2011 beslut 2011/288/EU (4) om tillhandahållande av förebyggande medelfristigt finansiellt EU-stöd till Rumänien enligt artikel 143 i fördraget. Samförståndsavtalet undertecknades den 29 juni 2011.

| (2) | Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stimulera Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för sysselsättning och tillväxt – Europa 2020. Strategin bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken med inriktning på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stimulera Europas potential för hållbar tillväxt och konkurrenskraft.

| (3) | Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (5), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

(3)

Rådet antog den 13 juli 2010 en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (5), vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik.

| (4) | Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen av integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, vilken är förankrad i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

(4)

Den 12 januari 2011 antog kommissionen den första årliga tillväxtöversikten, som markerar inledningen av en ny planeringscykel för den ekonomiska styrningen i EU och den första europeiska planeringsterminen av integrerad förhandssamordning av den ekonomiska politiken, vilken är förankrad i Europa 2020-strategin.

| (5) | Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar till konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(5)

Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för konsolidering av de offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och med hänvisning till kommissionens årliga tillväxtöversikt). Europeiska rådet underströk behovet av att prioritera återställandet av sunda offentliga finanser och hållbar finanspolitik, minskad arbetslöshet genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser för att öka tillväxten. Medlemsstaterna uppmanades att omvandla dessa prioriteringar till konkreta åtgärder som ska ingå i deras stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (6) | Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(6)

Den 25 mars 2011 uppmanade Europeiska rådet också de medlemsstater som deltar i europluspakten att i tid lägga fram sina åtaganden så att de kan tas med i medlemsstaternas stabilitets- eller konvergensprogram och nationella reformprogram.

| (7) | Den 2 maj 2011 lade Rumänien fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet, omfattande perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. Dessa program har granskats samtidigt. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 maj 2011 lade Rumänien fram 2011 års uppdatering av konvergensprogrammet, omfattande perioden 2011–2014, och sitt nationella reformprogram för 2011. Dessa program har granskats samtidigt.

| (8) | Mellan 2002 och 2008 präglades Rumäniens ekonomi av stark tillväxt med real BNP-tillväxt på 6,3 % över den potentiella tillväxten. Den ekonomiska tillväxten har huvudsakligen drivits på av inhemsk efterfrågan, då kredit- och löneutvecklingen främjade privat konsumtion och investeringar. Uppgången förstärktes också av det privata utländska kapitalinflödet, vilket ledde till överhettning och obalans gentemot utlandet och i de offentliga finanserna. Underskottet i bytesbalansen var som högst 13,4 % av BNP 2007 och sjönk därefter endast marginellt till 11,6 % av BNP 2008. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering av den långsiktiga hållbarheten, verkar risken med avseende på långsiktig hållbarhet vara hög. Denna utvärdering tar emellertid ännu inte hänsyn till de åtgärder som vidtogs under 2010 enligt den omfattande pensionsreformen, vilka på ett betydande sätt har förbättrat Rumäniens pensionssystems långsiktiga hållbarhet. Den stora utlandsupplåningen har drivits på av en konjunkturförstärkande finanspolitik, med ökningar av det nominella saldot från 1,2 % av BNP 2005 till 5,7 % av BNP 2008 till följd av återkommande budgetöverskridanden, särskilt vad gäller löpande utgifter. Den finansiella krisen och den globala ekonomiska nedgången gjorde investerarna mindre riskbenägna och detta har lett till en betydande kreditåtstramning för Rumäniens del. Andelen personer på arbetsmarknaden har inte ökat trots gynnsamma ekonomiska villkor och andelen yrkesverksamma förändrades väldigt lite under högkonjunkturen. Sysselsättningsgraden sjönk 2010 till 63,3 % och andelen arbetslösa steg från 5,8 % 2008 till 7,3 % 2010 till följd av den ekonomiska nedgången. Arbetslösheten är särskilt hög bland romerna. Mot bakgrund av detta och på grund av akuta finansieringsbehov begärde Rumänien i maj 2009 finansiellt stöd från EU och det internationella samfundet. |
| --- | --- |

(8)

Mellan 2002 och 2008 präglades Rumäniens ekonomi av stark tillväxt med real BNP-tillväxt på 6,3 % över den potentiella tillväxten. Den ekonomiska tillväxten har huvudsakligen drivits på av inhemsk efterfrågan, då kredit- och löneutvecklingen främjade privat konsumtion och investeringar. Uppgången förstärktes också av det privata utländska kapitalinflödet, vilket ledde till överhettning och obalans gentemot utlandet och i de offentliga finanserna. Underskottet i bytesbalansen var som högst 13,4 % av BNP 2007 och sjönk därefter endast marginellt till 11,6 % av BNP 2008. I enlighet med kommissionens senaste utvärdering av den långsiktiga hållbarheten, verkar risken med avseende på långsiktig hållbarhet vara hög. Denna utvärdering tar emellertid ännu inte hänsyn till de åtgärder som vidtogs under 2010 enligt den omfattande pensionsreformen, vilka på ett betydande sätt har förbättrat Rumäniens pensionssystems långsiktiga hållbarhet. Den stora utlandsupplåningen har drivits på av en konjunkturförstärkande finanspolitik, med ökningar av det nominella saldot från 1,2 % av BNP 2005 till 5,7 % av BNP 2008 till följd av återkommande budgetöverskridanden, särskilt vad gäller löpande utgifter. Den finansiella krisen och den globala ekonomiska nedgången gjorde investerarna mindre riskbenägna och detta har lett till en betydande kreditåtstramning för Rumäniens del. Andelen personer på arbetsmarknaden har inte ökat trots gynnsamma ekonomiska villkor och andelen yrkesverksamma förändrades väldigt lite under högkonjunkturen. Sysselsättningsgraden sjönk 2010 till 63,3 % och andelen arbetslösa steg från 5,8 % 2008 till 7,3 % 2010 till följd av den ekonomiska nedgången. Arbetslösheten är särskilt hög bland romerna. Mot bakgrund av detta och på grund av akuta finansieringsbehov begärde Rumänien i maj 2009 finansiellt stöd från EU och det internationella samfundet.

| (9) | Efter det att Rumänien genomfört EU:s och IMF:s korrigeringsprogram framgångsrikt har man, i syfte att konsolidera den positiva utvecklingen, förhandlat om ett förebyggande EU-IMF-program för 2011–2013 med de rumänska myndigheterna. Det nya programmet innebär fortsatt finanspolitisk konsolidering, ekonomistyrningsreformer samt att den finansiella stabilitet som skapades genom programmet för 2009–2011 kan bevaras. Dessutom läggs stor vikt vid de strukturreformer på produkt- och arbetsmarknaderna (på produktmarknaderna särskilt inom energi- och transportsektorerna) som krävs för att frigöra Rumäniens tillväxtpotential, skapa arbetstillfällen och öka utnyttjandet av EU-medel. Rumänien är på rätt väg mot att kunna uppnå målet på ett underskott av likvida medel på 4,4 % av BNP 2011 (mindre än 5 % av BNP enligt ESA). Detta är också en lämplig utgångspunkt för att man ska kunna uppnå målet på ett underskott av medel på mindre än 3 % av BNP till 2012, även om det enligt kommissionens vårprognos 2011 kommer att krävas ytterligare åtgärder. Myndigheterna har också vidtagit åtgärder för att se till att de strukturreformmål som anges i det nya programmet kan uppnås och för att bevara den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

(9)

Efter det att Rumänien genomfört EU:s och IMF:s korrigeringsprogram framgångsrikt har man, i syfte att konsolidera den positiva utvecklingen, förhandlat om ett förebyggande EU-IMF-program för 2011–2013 med de rumänska myndigheterna. Det nya programmet innebär fortsatt finanspolitisk konsolidering, ekonomistyrningsreformer samt att den finansiella stabilitet som skapades genom programmet för 2009–2011 kan bevaras. Dessutom läggs stor vikt vid de strukturreformer på produkt- och arbetsmarknaderna (på produktmarknaderna särskilt inom energi- och transportsektorerna) som krävs för att frigöra Rumäniens tillväxtpotential, skapa arbetstillfällen och öka utnyttjandet av EU-medel. Rumänien är på rätt väg mot att kunna uppnå målet på ett underskott av likvida medel på 4,4 % av BNP 2011 (mindre än 5 % av BNP enligt ESA). Detta är också en lämplig utgångspunkt för att man ska kunna uppnå målet på ett underskott av medel på mindre än 3 % av BNP till 2012, även om det enligt kommissionens vårprognos 2011 kommer att krävas ytterligare åtgärder. Myndigheterna har också vidtagit åtgärder för att se till att de strukturreformmål som anges i det nya programmet kan uppnås och för att bevara den finansiella stabiliteten.

| (10) | Med utgångspunkt från en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att de makroekonomiska antaganden som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är realistiska. Syftet med konvergensprogrammet är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2012, dvs. senast vid utgången av den tidsfrist som anges i rådets rekommendation av den 16 februari 2010. Programmet är inriktat på att minska det totala underskottet till 2,6 % av BNP under 2013 och till 2,1 % av BNP 2014. Den planerade konsolideringen är huvudsakligen utgiftsbaserad. Enligt det strukturella saldo som räknats om av kommissionen kommer det medelfristiga målet inte att kunna uppnås under programperioden. Det förefaller som att konsolideringsstrategin inte är i balans då strukturförbättringarna huvudsakligen ligger under 2011 och 2012. Inga åtgärder för förbättring av det strukturella saldot planeras till 2013 och 2014. Den planerade underskottsminskande strategin är lämplig vad gäller 2011 och 2012 men inte vad gäller 2013 och 2014. De största riskerna vad gäller uppnåendet av budgetmålen är risker som är kopplade till genomförandet, utestående skulder för statligt ägda företag, vilka utgör en allvarlig ansvarsförbindelse för budgeten, samt de reservationer som gjorts av kommissionen (Eurostat) angående Rumäniens anmälan av ett alltför stort underskott (6). Mot bakgrund av det sistnämnda, har Rumänien åtagit sig att prioritera en förbättring av insamlingen av regeringens finansiella statistik i ESA 95 inom det nationella statistikinstitutet. |
| --- | --- |

(10)

Med utgångspunkt från en bedömning av det uppdaterade konvergensprogrammet enligt förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att de makroekonomiska antaganden som ligger till grund för programmets beräkningar av de offentliga finanserna är realistiska. Syftet med konvergensprogrammet är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2012, dvs. senast vid utgången av den tidsfrist som anges i rådets rekommendation av den 16 februari 2010. Programmet är inriktat på att minska det totala underskottet till 2,6 % av BNP under 2013 och till 2,1 % av BNP 2014. Den planerade konsolideringen är huvudsakligen utgiftsbaserad. Enligt det strukturella saldo som räknats om av kommissionen kommer det medelfristiga målet inte att kunna uppnås under programperioden. Det förefaller som att konsolideringsstrategin inte är i balans då strukturförbättringarna huvudsakligen ligger under 2011 och 2012. Inga åtgärder för förbättring av det strukturella saldot planeras till 2013 och 2014. Den planerade underskottsminskande strategin är lämplig vad gäller 2011 och 2012 men inte vad gäller 2013 och 2014. De största riskerna vad gäller uppnåendet av budgetmålen är risker som är kopplade till genomförandet, utestående skulder för statligt ägda företag, vilka utgör en allvarlig ansvarsförbindelse för budgeten, samt de reservationer som gjorts av kommissionen (Eurostat) angående Rumäniens anmälan av ett alltför stort underskott (6). Mot bakgrund av det sistnämnda, har Rumänien åtagit sig att prioritera en förbättring av insamlingen av regeringens finansiella statistik i ESA 95 inom det nationella statistikinstitutet.

| (11) | I det nationella reformprogrammet och i konvergensprogrammet, vilka lades fram den 2 maj 2011, gör Rumänien ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. De flesta åtagandena har redan fullgjorts eller kommer att fullgöras inom ramen för programmet för det medelfristiga ekonomiska stödet och åtagandena är tillräckliga för att de problem som identifierats inom ramen för pakten ska kunna lösas. |
| --- | --- |

(11)

I det nationella reformprogrammet och i konvergensprogrammet, vilka lades fram den 2 maj 2011, gör Rumänien ett antal åtaganden inom ramen för europluspakten. De flesta åtagandena har redan fullgjorts eller kommer att fullgöras inom ramen för programmet för det medelfristiga ekonomiska stödet och åtagandena är tillräckliga för att de problem som identifierats inom ramen för pakten ska kunna lösas.

| (12) | Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive åtagandena inom ramen för europluspakten. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Rumänien, utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har granskat konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet, inklusive åtagandena inom ramen för europluspakten. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Rumänien, utan även i vilken utsträckning som EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i EU genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå.

| (13) | Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 16 februari 2010 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2011 och rådets ståndpunkt (7) återspeglas i rekommendationen nedan. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Rumäniens nationella reformprogram. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av den 16 februari 2010 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, har rådet granskat Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2011 och rådets ståndpunkt (7) återspeglas i rekommendationen nedan. Rådet har, med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2011, granskat Rumäniens nationella reformprogram.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Rumänien att vidta följande åtgärder:

Genomföra de åtgärder som fastställs i beslut 2009/459/EG, ändrat genom beslut 2010/183/EU, samt de åtgärder som föreskrivs i beslut 2011/288/EU och som specificeras ytterligare i samförståndsavtalet av den 23 juni 2009 och dess efterföljande tillägg samt i samförståndsavtalet av den 29 juni 2011 och dess efterföljande tillägg.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2011.

På rådets vägnar

J. VINCENT-ROSTOWSKI

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 150, 13.6.2009, s. 8.

2

(3)  EUT L 83, 30.3.2010, s. 19.

3

(4)  EUT L 132, 19.5.2011, s. 15.

4

(5)  Upprätthålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 138, 26.5.2011, s. 56).

5

(6)  Eurostats reservationer angående kvaliteten på Rumäniens statistiska uppgifter inom ramen för EDP-förfarandet berodde på

6

| (i) | osäkerhet rörande hur vissa offentliga bolag skulle komma att påverka det offentliga underskottet, |
| --- | --- |

(i)

osäkerhet rörande hur vissa offentliga bolag skulle komma att påverka det offentliga underskottet,

| (ii) | problem med hur ESA95-kategorin obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter rapporterats, |
| --- | --- |

(ii)

problem med hur ESA95-kategorin obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter rapporterats,

| (iii) | problem rörande vissa finansiella transaktioner art och verkan, samt |
| --- | --- |

(iii)

problem rörande vissa finansiella transaktioner art och verkan, samt

| (iv) | problem rörande konsolidering av flödena inom de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(iv)

problem rörande konsolidering av flödena inom de offentliga finanserna.

(7)  I enlighet med artikel 9.3 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/9

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

2011/C 216/04

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1), och

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2), särskilt artikel 41.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

1.   INLEDNING

| 1. | Den 15 september 2010 antog kommissionen Europaparlamentets och rådets förslag till förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (”förslaget”) (3). Förslagets huvudsyfte är att fastställa gemensamma regler för att göra marknaden för OTC-derivat säkrare och effektivare. |
| --- | --- |

1.

Den 15 september 2010 antog kommissionen Europaparlamentets och rådets förslag till förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (”förslaget”) (3). Förslagets huvudsyfte är att fastställa gemensamma regler för att göra marknaden för OTC-derivat säkrare och effektivare.

| 2. | Kommissionen har inte samrått med Europeiska datatillsynsmannen trots att detta krävs i artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 (”förordning (EG) nr 45/2001”). Europeiska datatillsynsmannen har därför på eget initiativ avgett detta yttrande baserat på artikel 41.2 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har inte samrått med Europeiska datatillsynsmannen trots att detta krävs i artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 (”förordning (EG) nr 45/2001”). Europeiska datatillsynsmannen har därför på eget initiativ avgett detta yttrande baserat på artikel 41.2 i förordning (EG) nr 45/2001.

| 3. | Europeiska datatillsynsmannen är medveten om att detta yttrande lämnas på ett relativt tidigt stadium i lagstiftningsprocessen. Han anser det ändå lämpligt och fördelaktigt att avge detta yttrande. Till att börja med betonar han förslagets potentiella konsekvenser för uppgiftsskyddet. För det andra är analysen i detta yttrande direkt relevant för tillämpning av befintlig lagstiftning och för andra pågående och eventuella framtida förslag som innehåller liknande bestämmelser, vilket kommer att förklaras i avsnitt 3.4 i detta yttrande. |
| --- | --- |

3.

Europeiska datatillsynsmannen är medveten om att detta yttrande lämnas på ett relativt tidigt stadium i lagstiftningsprocessen. Han anser det ändå lämpligt och fördelaktigt att avge detta yttrande. Till att börja med betonar han förslagets potentiella konsekvenser för uppgiftsskyddet. För det andra är analysen i detta yttrande direkt relevant för tillämpning av befintlig lagstiftning och för andra pågående och eventuella framtida förslag som innehåller liknande bestämmelser, vilket kommer att förklaras i avsnitt 3.4 i detta yttrande.

2.   FÖRSLAGETS BAKGRUND OCH HUVUDSAKLIGA INNEHÅLL

| 4. | I finanskrisens kölvatten har kommissionen initierat och lagt fram en översikt av den befintliga rättsliga ramen för finansiell tillsyn i syfte att hantera de stora brister som upptäckts på området, både i enskilda fall och när det gäller finanssystemet som helhet. Ett antal lagstiftningsförslag har nyligen antagits på området för att stärka befintliga tillsynsordningar och förbättra samordningen och samarbetet på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.

I finanskrisens kölvatten har kommissionen initierat och lagt fram en översikt av den befintliga rättsliga ramen för finansiell tillsyn i syfte att hantera de stora brister som upptäckts på området, både i enskilda fall och när det gäller finanssystemet som helhet. Ett antal lagstiftningsförslag har nyligen antagits på området för att stärka befintliga tillsynsordningar och förbättra samordningen och samarbetet på EU-nivå.

| 5. | Genom reformen infördes framför allt ett effektiviserat EU-ramverk för finansiell tillsyn som består av en europeisk systemrisknämnd (4) och ett EU-system för finansiell tillsyn (ESFS). ESFS består i sin tur av ett nätverk av nationella finansiella tillsynsmyndigheter som samarbetar med tre nya europeiska tillsynsmyndigheter, nämligen Europeiska bankmyndigheten (5) (EBA), Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (6) (Eiopa) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) (7). Kommissionen antog dessutom ett antal specifika initiativ för att genomföra reformen avseende särskilda områden eller finansiella produkter. |
| --- | --- |

5.

Genom reformen infördes framför allt ett effektiviserat EU-ramverk för finansiell tillsyn som består av en europeisk systemrisknämnd (4) och ett EU-system för finansiell tillsyn (ESFS). ESFS består i sin tur av ett nätverk av nationella finansiella tillsynsmyndigheter som samarbetar med tre nya europeiska tillsynsmyndigheter, nämligen Europeiska bankmyndigheten (5) (EBA), Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (6) (Eiopa) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) (7). Kommissionen antog dessutom ett antal specifika initiativ för att genomföra reformen avseende särskilda områden eller finansiella produkter.

| 6. | Ett av dessa är föreliggande förslag som tar upp ”OTC-derivat”, dvs. de derivatprodukter (8) som inte handlas på börser, utan i stället förhandlas privat mellan två motparter. Det innebär att alla finansiella motparter och icke-finansiella motparter som uppfyller vissa tröskelkrav är skyldiga att reglera alla standardiserade OTC-derivat via centrala motparter (CCP). Den föreslagna förordningen ska dessutom tvinga dessa finansiella och icke-finansiella motparter att redovisa detaljerna i alla derivatkontrakt och alla ändringar av dessa i ett registrerat transaktionsregister. Förslaget innehåller också harmoniserade organisatoriska och tillsynsmässiga krav för centrala motparter och organisatoriska och operativa krav för transaktionsregister. Nationella behöriga myndigheter ansvarar även fortsättningsvis för tillstånd och tillsyn rörande dessa motparter, medan registrering och övervakning av transaktionsregister helt anförtros värdepappers- och marknadsmyndigheten enligt den föreslagna förordningen. |
| --- | --- |

6.

Ett av dessa är föreliggande förslag som tar upp ”OTC-derivat”, dvs. de derivatprodukter (8) som inte handlas på börser, utan i stället förhandlas privat mellan två motparter. Det innebär att alla finansiella motparter och icke-finansiella motparter som uppfyller vissa tröskelkrav är skyldiga att reglera alla standardiserade OTC-derivat via centrala motparter (CCP). Den föreslagna förordningen ska dessutom tvinga dessa finansiella och icke-finansiella motparter att redovisa detaljerna i alla derivatkontrakt och alla ändringar av dessa i ett registrerat transaktionsregister. Förslaget innehåller också harmoniserade organisatoriska och tillsynsmässiga krav för centrala motparter och organisatoriska och operativa krav för transaktionsregister. Nationella behöriga myndigheter ansvarar även fortsättningsvis för tillstånd och tillsyn rörande dessa motparter, medan registrering och övervakning av transaktionsregister helt anförtros värdepappers- och marknadsmyndigheten enligt den föreslagna förordningen.

3.   ANALYS AV BESTÄMMELSERNA FÖR TILLGÅNG TILL REGISTER ÖVER TELE- OCH DATATRAFIK

3.1   Allmänna iakttagelser

| 7. | Enligt artikel 61.2 d i förslaget får värdepappers- och marknadsmyndigheten befogenhet att kräva register över tele- och datatrafik. Bestämmelsens omfattning och särskilt den exakta innebörden av ”register över tele- och datatrafik” är inte tydlig, vilket kommer att förklaras nedan. Det förefaller emellertid sannolikt – eller det kan åtminstone inte uteslutas – att de aktuella registren över tele- och datatrafik innehåller personuppgifter enligt betydelsen i direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001 och, i relevant omfattning, direktiv 2002/58/EG (efter ändring genom direktiv 2009/136/EG nu benämnt ”direktivet om integritet och elektronisk kommunikation”), dvs. uppgifter som gäller tele- och datatrafik för identifierade eller identifierbara fysiska personer (9). Så länge det fungerar på det viset bör man säkerställa att villkoren för rättvis och laglig behandling av personuppgifter respekteras fullt ut, på det sätt som anges i direktiven och förordningen. |
| --- | --- |

7.

Enligt artikel 61.2 d i förslaget får värdepappers- och marknadsmyndigheten befogenhet att kräva register över tele- och datatrafik. Bestämmelsens omfattning och särskilt den exakta innebörden av ”register över tele- och datatrafik” är inte tydlig, vilket kommer att förklaras nedan. Det förefaller emellertid sannolikt – eller det kan åtminstone inte uteslutas – att de aktuella registren över tele- och datatrafik innehåller personuppgifter enligt betydelsen i direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001 och, i relevant omfattning, direktiv 2002/58/EG (efter ändring genom direktiv 2009/136/EG nu benämnt ”direktivet om integritet och elektronisk kommunikation”), dvs. uppgifter som gäller tele- och datatrafik för identifierade eller identifierbara fysiska personer (9). Så länge det fungerar på det viset bör man säkerställa att villkoren för rättvis och laglig behandling av personuppgifter respekteras fullt ut, på det sätt som anges i direktiven och förordningen.

| 8. | Uppgifter som gäller användning av elektronisk kommunikation kan ge mycket personlig information, såsom identiteten hos den person som ringer och tar emot samtal, klockslag och varaktighet för samtalet, vilket nätverk som används, var användaren befinner sig om han eller hon använder bärbar utrustning, etc. Vissa trafikuppgifter som gäller Internet och användning av e-post (exempelvis en förteckning över besökta webbplatser) kan dessutom avslöja viktiga detaljer i kommunikationens innehåll. Bearbetning av trafikuppgifter strider dessutom mot brevhemligheten. Mot bakgrund av detta har man genom direktiv 2002/58/EG inrättat principen att trafikuppgifter måste raderas eller göras anonyma när de inte längre behövs för överföring av ett meddelande (10). Medlemsstaterna kan införa undantag i nationell lagstiftning för specifika berättigade syften, men de måste vara nödvändiga, lämpliga och proportionella inom ett demokratiskt samhälle för att uppnå dessa mål (11). |
| --- | --- |

8.

Uppgifter som gäller användning av elektronisk kommunikation kan ge mycket personlig information, såsom identiteten hos den person som ringer och tar emot samtal, klockslag och varaktighet för samtalet, vilket nätverk som används, var användaren befinner sig om han eller hon använder bärbar utrustning, etc. Vissa trafikuppgifter som gäller Internet och användning av e-post (exempelvis en förteckning över besökta webbplatser) kan dessutom avslöja viktiga detaljer i kommunikationens innehåll. Bearbetning av trafikuppgifter strider dessutom mot brevhemligheten. Mot bakgrund av detta har man genom direktiv 2002/58/EG inrättat principen att trafikuppgifter måste raderas eller göras anonyma när de inte längre behövs för överföring av ett meddelande (10). Medlemsstaterna kan införa undantag i nationell lagstiftning för specifika berättigade syften, men de måste vara nödvändiga, lämpliga och proportionella inom ett demokratiskt samhälle för att uppnå dessa mål (11).

| 9. | Europeiska datatillsynsmannen erkänner att kommissionens mål i detta fall är berättigade. Han inser behovet av initiativ som syftar till att stärka tillsyn av finansmarknader i syfte att bevara deras sundhet och bättre skydda investerare och ekonomin i allmänhet. Befogenheter att göra undersökningar som är direkt kopplade till trafikuppgifter måste emellertid, med tanke på deras eventuellt ingripande karaktär, uppfylla kraven på nödvändighet och proportionalitet, dvs. de måste begränsas till vad som är lämpligt för att uppnå målsättningen och inte gå längre än vad som är nödvändigt för att uppnå den (12). Det är därför avgörande i detta perspektiv att de formuleras tydligt när det gäller vilken personkrets eller vilket materiellt tillämpningsområde som omfattas, liksom under vilka omständigheter och villkor de kan användas. Dessutom bör det finnas adekvat skydd mot risken för missbruk. |
| --- | --- |

9.

Europeiska datatillsynsmannen erkänner att kommissionens mål i detta fall är berättigade. Han inser behovet av initiativ som syftar till att stärka tillsyn av finansmarknader i syfte att bevara deras sundhet och bättre skydda investerare och ekonomin i allmänhet. Befogenheter att göra undersökningar som är direkt kopplade till trafikuppgifter måste emellertid, med tanke på deras eventuellt ingripande karaktär, uppfylla kraven på nödvändighet och proportionalitet, dvs. de måste begränsas till vad som är lämpligt för att uppnå målsättningen och inte gå längre än vad som är nödvändigt för att uppnå den (12). Det är därför avgörande i detta perspektiv att de formuleras tydligt när det gäller vilken personkrets eller vilket materiellt tillämpningsområde som omfattas, liksom under vilka omständigheter och villkor de kan användas. Dessutom bör det finnas adekvat skydd mot risken för missbruk.

3.2   Omfattningen av värdepappers- och marknadsmyndighetens befogenheter är oklar.

| 10. | I artikel 61.2 d står att ”för fullgörandet av sina uppgifter enligt artiklarna 51–60, 62 och 63 (dvs. uppgifter som gäller tillsyn av transaktionsregister), ska värdepappers- och marknadsmyndigheten ha [...] (befogenhet) att få begära register över tele- och datatrafik”. På grund av den breda formuleringen reser bestämmelsen flera tvivel när det gäller personkrets och materiellt tillämpningsområde. |
| --- | --- |

10.

I artikel 61.2 d står att ”för fullgörandet av sina uppgifter enligt artiklarna 51–60, 62 och 63 (dvs. uppgifter som gäller tillsyn av transaktionsregister), ska värdepappers- och marknadsmyndigheten ha [...] (befogenhet) att få begära register över tele- och datatrafik”. På grund av den breda formuleringen reser bestämmelsen flera tvivel när det gäller personkrets och materiellt tillämpningsområde.

| 11. | Till att börja med är innebörden av ”register över tele- och datatrafik” inte helt klar och behöver därför förtydligas. Bestämmelsen kan gälla register över tele- och datatrafik som transaktionsregister är skyldiga att bevara under sin verksamhet. Flera bestämmelser i den föreslagna förordningen gäller krav på transaktionsregisters registerhållning (13). Det framgår emellertid inte i någon av dessa bestämmelser om, och i så fall vilka, register över tele- och datatrafik som måste hållas av transaktionsregister (14). Om bestämmelsen skulle hänvisa till register som hålls av transaktionsregister, är det därför viktigt att exakt definiera vilka kategorier tele- och datatrafik som måste hållas och kan krävas av värdepappers- och marknadsmyndigheten. I linje med proportionalitetsprincipen måste dessa uppgifter vara adekvata och relevanta och får inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de behandlas (15). |
| --- | --- |

11.

Till att börja med är innebörden av ”register över tele- och datatrafik” inte helt klar och behöver därför förtydligas. Bestämmelsen kan gälla register över tele- och datatrafik som transaktionsregister är skyldiga att bevara under sin verksamhet. Flera bestämmelser i den föreslagna förordningen gäller krav på transaktionsregisters registerhållning (13). Det framgår emellertid inte i någon av dessa bestämmelser om, och i så fall vilka, register över tele- och datatrafik som måste hållas av transaktionsregister (14). Om bestämmelsen skulle hänvisa till register som hålls av transaktionsregister, är det därför viktigt att exakt definiera vilka kategorier tele- och datatrafik som måste hållas och kan krävas av värdepappers- och marknadsmyndigheten. I linje med proportionalitetsprincipen måste dessa uppgifter vara adekvata och relevanta och får inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de behandlas (15).

| 12. | Större precision krävs särskilt i detta fall med tanke på de omfattande böter och viten som transaktionsregister och andra berörda personer (inbegripet fysiska personer vad gäller vite) kan drabbas av om de bryter mot den föreslagna förordningen (jfr artiklarna 55 och 56). Dessa böter kan uppgå till 20 procent av årsinkomsten eller omsättningen för transaktionsregistret under föregående verksamhetsår, dvs. en tröskel som är dubbelt så hög som den maximala tröskeln som föreskrivs för överträdelse i EU:s konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

12.

Större precision krävs särskilt i detta fall med tanke på de omfattande böter och viten som transaktionsregister och andra berörda personer (inbegripet fysiska personer vad gäller vite) kan drabbas av om de bryter mot den föreslagna förordningen (jfr artiklarna 55 och 56). Dessa böter kan uppgå till 20 procent av årsinkomsten eller omsättningen för transaktionsregistret under föregående verksamhetsår, dvs. en tröskel som är dubbelt så hög som den maximala tröskeln som föreskrivs för överträdelse i EU:s konkurrenslagstiftning.

| 13. | Det bör också noteras att genom ovannämnda artikel 67.4 har kommissionen befogenhet att anta tekniska regleringsstandarder om närmare uppgifter i informationen som transaktionsregister obligatoriskt ska göra tillgänglig för värdepappers- och marknadsmyndigheten och andra myndigheter. Bestämmelsen kan därför användas för att ytterligare specificera registerhållningskrav för transaktionsregister och därmed indirekt den befogenhet som värdepappers- och marknadsmyndigheten beviljar för att ge tillgång till register över tele- och datatrafik. Artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt innebär att genom en lagstiftningsakt kan det till kommissionen delegeras befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter som kompletterar eller ändrar icke väsentliga delar i lagstiftningsakten. Enligt värdepappers- och marknadsmyndigheten kan inte den exakta omfattningen av befogenheten för att få tillgång till trafikuppgifter betraktas som en icke-väsentlig del i förordningen. Den väsentliga omfattningen av den bör därför specificeras direkt i förordningens text och inte skjutas upp till framtida delegerade akter. |
| --- | --- |

13.

Det bör också noteras att genom ovannämnda artikel 67.4 har kommissionen befogenhet att anta tekniska regleringsstandarder om närmare uppgifter i informationen som transaktionsregister obligatoriskt ska göra tillgänglig för värdepappers- och marknadsmyndigheten och andra myndigheter. Bestämmelsen kan därför användas för att ytterligare specificera registerhållningskrav för transaktionsregister och därmed indirekt den befogenhet som värdepappers- och marknadsmyndigheten beviljar för att ge tillgång till register över tele- och datatrafik. Artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt innebär att genom en lagstiftningsakt kan det till kommissionen delegeras befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter som kompletterar eller ändrar icke väsentliga delar i lagstiftningsakten. Enligt värdepappers- och marknadsmyndigheten kan inte den exakta omfattningen av befogenheten för att få tillgång till trafikuppgifter betraktas som en icke-väsentlig del i förordningen. Den väsentliga omfattningen av den bör därför specificeras direkt i förordningens text och inte skjutas upp till framtida delegerade akter.

| 14. | Liknande tvivel gäller den personkrets som den berörda bestämmelsen är tillämplig på. De eventuella mottagarna av en begäran om att tillhandahålla register över tele- och datatrafik anges inte i artikel 61.2 d. Det är framför allt inte tydligt huruvida befogenheten att kräva register över tele- och datatrafik endast skulle begränsas till transaktionsregister (16). Eftersom bestämmelsens syfte är att göra det möjligt för värdepappers- och marknadsmyndigheten att utöva tillsyn över transaktionsregister anser Europeiska datatillsynsmannen att denna befogenhet bör vara strikt begränsad till enbart transaktionsregister. |
| --- | --- |

14.

Liknande tvivel gäller den personkrets som den berörda bestämmelsen är tillämplig på. De eventuella mottagarna av en begäran om att tillhandahålla register över tele- och datatrafik anges inte i artikel 61.2 d. Det är framför allt inte tydligt huruvida befogenheten att kräva register över tele- och datatrafik endast skulle begränsas till transaktionsregister (16). Eftersom bestämmelsens syfte är att göra det möjligt för värdepappers- och marknadsmyndigheten att utöva tillsyn över transaktionsregister anser Europeiska datatillsynsmannen att denna befogenhet bör vara strikt begränsad till enbart transaktionsregister.

| 15. | Avslutningsvis inser Europeiska datatillsynsmannen att målet med artikel 61.2 d inte är att göra det möjligt för värdepappers- och marknadsmyndigheten att få tillgång till trafikuppgifter direkt från telekomleverantörer. Det ser ut att vara den logiska slutsatsen, särskilt med tanke på att man i förslaget inte alls hänvisar till uppgifter som innehas av telekomleverantörer eller till kraven som anges i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation enligt vad som anges i punkt 8 ovan (17). För tydlighetens skull rekommenderar datatillsynsmannen ändå att en sådan slutsats blir mer explicit i artikel 61.2 eller åtminstone i ett skäl i den föreslagna förordningen. |
| --- | --- |

15.

Avslutningsvis inser Europeiska datatillsynsmannen att målet med artikel 61.2 d inte är att göra det möjligt för värdepappers- och marknadsmyndigheten att få tillgång till trafikuppgifter direkt från telekomleverantörer. Det ser ut att vara den logiska slutsatsen, särskilt med tanke på att man i förslaget inte alls hänvisar till uppgifter som innehas av telekomleverantörer eller till kraven som anges i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation enligt vad som anges i punkt 8 ovan (17). För tydlighetens skull rekommenderar datatillsynsmannen ändå att en sådan slutsats blir mer explicit i artikel 61.2 eller åtminstone i ett skäl i den föreslagna förordningen.

3.3   I förslaget anges inte omständigheterna och villkoren för när tillträde kan krävas

| 16. | I artikel 61.2 d anges inte omständigheterna och villkoren för när tillträde kan krävas. Den innehåller inte heller viktiga garantier för förfaranden eller skydd mot risken för missbruk. I följande stycken kommer datatillsynsmannen att lämna några konkreta förslag i den riktningen.






  a) | Enligt artikel 61.2 kan värdepappers- och marknadsmyndigheten kräva tillträde till register över tele- och datatrafik för ”fullgörandet av sina uppgifter enligt artiklarna 51‒60, 62 och 63”. Dessa artiklar omfattar hela titeln i den föreslagna förordningen om registrering och övervakning av transaktionsregister. Enligt datatillsynsmannen bör omständigheter och villkor för användning av dessa befogenheter definieras tydligare. Datatillsynsmannen rekommenderar att tillgången till tele- och datatrafikregister ska begränsas till särskilt identifierade och allvarliga överträdelser av den föreslagna förordningen och till fall där en rimlig misstanke (som bör stödjas av konkreta inledande bevis) finns om att en överträdelse har skett. En sådan begränsning är också särskilt viktig för att undvika att tillträdesbefogenheten kan användas för ”fiske” efter uppgifter eller datautvinning eller för andra syften. |
| --- | --- | --- |

16.

I artikel 61.2 d anges inte omständigheterna och villkoren för när tillträde kan krävas. Den innehåller inte heller viktiga garantier för förfaranden eller skydd mot risken för missbruk. I följande stycken kommer datatillsynsmannen att lämna några konkreta förslag i den riktningen.

a)

Enligt artikel 61.2 kan värdepappers- och marknadsmyndigheten kräva tillträde till register över tele- och datatrafik för ”fullgörandet av sina uppgifter enligt artiklarna 51‒60, 62 och 63”. Dessa artiklar omfattar hela titeln i den föreslagna förordningen om registrering och övervakning av transaktionsregister. Enligt datatillsynsmannen bör omständigheter och villkor för användning av dessa befogenheter definieras tydligare. Datatillsynsmannen rekommenderar att tillgången till tele- och datatrafikregister ska begränsas till särskilt identifierade och allvarliga överträdelser av den föreslagna förordningen och till fall där en rimlig misstanke (som bör stödjas av konkreta inledande bevis) finns om att en överträdelse har skett. En sådan begränsning är också särskilt viktig för att undvika att tillträdesbefogenheten kan användas för ”fiske” efter uppgifter eller datautvinning eller för andra syften.

| b) | I förslaget krävs inget rättsligt tillstånd i förväg för att värdepappers- och marknadsmyndigheten ska kunna kräva tillträde till tele- och datatrafikregister. Datatillsynsmannen anser att detta allmänna krav skulle vara motiverat med tanke på att den aktuella befogenheten kan orsaka intrång. Det bör också beaktas att lagen i vissa medlemsstater kräver domstolstillstånd i förväg för alla slags inkräktanden på brevhemligheten och därför hindrar andra brottsbekämpande organ (dvs. poliskårer) och administrativa institutioner från sådant inkräktande utan denna noggranna tillsyn (18). Datatillsynsmannen anser det åtminstone nödvändigt att domstolstillstånd är obligatoriskt närhelst ett sådant tillstånd krävs enligt nationell lag (19). |
| --- | --- |

b)

I förslaget krävs inget rättsligt tillstånd i förväg för att värdepappers- och marknadsmyndigheten ska kunna kräva tillträde till tele- och datatrafikregister. Datatillsynsmannen anser att detta allmänna krav skulle vara motiverat med tanke på att den aktuella befogenheten kan orsaka intrång. Det bör också beaktas att lagen i vissa medlemsstater kräver domstolstillstånd i förväg för alla slags inkräktanden på brevhemligheten och därför hindrar andra brottsbekämpande organ (dvs. poliskårer) och administrativa institutioner från sådant inkräktande utan denna noggranna tillsyn (18). Datatillsynsmannen anser det åtminstone nödvändigt att domstolstillstånd är obligatoriskt närhelst ett sådant tillstånd krävs enligt nationell lag (19).

| c) | Datatillsynsmannen rekommenderar att man ska kräva att värdepappers- och marknadsmyndigheten begäran om tillträde till register över tele- och datatrafik ska omfattas av ett formellt beslut där man specificerar den rättsliga grunden och syftet med begäran och vilken information som krävs, tidsgränsen inom vilken informationen ska tillhandahållas liksom mottagarens rätt att få beslutet granskat av EU-domstolen. En begäran utan ett formellt beslut ska inte vara bindande för mottagaren. |
| --- | --- |

c)

Datatillsynsmannen rekommenderar att man ska kräva att värdepappers- och marknadsmyndigheten begäran om tillträde till register över tele- och datatrafik ska omfattas av ett formellt beslut där man specificerar den rättsliga grunden och syftet med begäran och vilken information som krävs, tidsgränsen inom vilken informationen ska tillhandahållas liksom mottagarens rätt att få beslutet granskat av EU-domstolen. En begäran utan ett formellt beslut ska inte vara bindande för mottagaren.

| d) | Lämpliga förfarandeskydd mot möjligt missbruk bör erbjudas. Här kan förslaget innebära att kommissionen måste anta genomförandeåtgärder som i detalj anger förfarandena som ska följas av transaktionsregister och värdepappers- och marknadsmyndigheten vid hantering av dessa uppgifter. Dessa handlingar bör framför allt specificera lämpliga säkerhetsåtgärder liksom lämpliga garantier mot risken för missbruk, inklusive, men inte begränsat till, de professionella standarder som de behöriga personer som hanterar dessa uppgifter bör uppfylla samt interna förfaranden som innebär att konfidentialitet och tystnadsplikt iakttas. Europeiska datatillsynsmannen bör konsulteras under förfarandet med att anta dessa åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Lämpliga förfarandeskydd mot möjligt missbruk bör erbjudas. Här kan förslaget innebära att kommissionen måste anta genomförandeåtgärder som i detalj anger förfarandena som ska följas av transaktionsregister och värdepappers- och marknadsmyndigheten vid hantering av dessa uppgifter. Dessa handlingar bör framför allt specificera lämpliga säkerhetsåtgärder liksom lämpliga garantier mot risken för missbruk, inklusive, men inte begränsat till, de professionella standarder som de behöriga personer som hanterar dessa uppgifter bör uppfylla samt interna förfaranden som innebär att konfidentialitet och tystnadsplikt iakttas. Europeiska datatillsynsmannen bör konsulteras under förfarandet med att anta dessa åtgärder.

3.4   Yttrandets relevans för andra rättsliga instrument som innehåller liknande bestämmelser

| 17. | Tillsynsmyndigheters befogenhet att kräva tillträde till register över tele- och datatrafik är inte ny i EU-lagstiftningen eftersom den redan ingår i olika befintliga direktiv och förordningar för finanssektorn. Direktivet om marknadsmissbruk (20), MiFID-direktivet (21), Ucits-direktivet (22) och den nuvarande förordningen om kreditvärderingsinstitut (23) innehåller alla bestämmelser som utformats på liknande sätt. Detsamma gäller för att antal förslag som nyligen antagits av kommissionen, nämligen förslagen till ett direktiv om förvaltning av alternativa investeringsfonder (24), en förordning om ändring av den befintliga förordningen om kreditvärderingsinstitut (25), en förordning om blankning och vissa aspekter av kreditswappar (26) samt en förordning om integritet och öppenhet på energimarknaderna (27). |
| --- | --- |

17.

Tillsynsmyndigheters befogenhet att kräva tillträde till register över tele- och datatrafik är inte ny i EU-lagstiftningen eftersom den redan ingår i olika befintliga direktiv och förordningar för finanssektorn. Direktivet om marknadsmissbruk (20), MiFID-direktivet (21), Ucits-direktivet (22) och den nuvarande förordningen om kreditvärderingsinstitut (23) innehåller alla bestämmelser som utformats på liknande sätt. Detsamma gäller för att antal förslag som nyligen antagits av kommissionen, nämligen förslagen till ett direktiv om förvaltning av alternativa investeringsfonder (24), en förordning om ändring av den befintliga förordningen om kreditvärderingsinstitut (25), en förordning om blankning och vissa aspekter av kreditswappar (26) samt en förordning om integritet och öppenhet på energimarknaderna (27).

| 18. | När det gäller dessa befintliga och föreslagna lagstiftningsinstrument bör en åtskillnad göras mellan undersökande befogenheter som beviljas nationella myndigheter och beviljande av sådana befogenheter till EU-myndigheter. Enligt flera instrument är medlemsstaterna skyldiga att bevilja nationella myndigheter befogenheten att kräva tele- och datatrafikregister ”i enlighet med nationell rätt” (28). Det faktiska verkställandet av denna skyldighet omfattas därför nödvändigtvis av nationell lag, inbegripet den som införlivar direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG och andra nationella lagar som innehåller ytterligare förfarandeskydd för nationella tillsyns- och undersökningsmyndigheter. |
| --- | --- |

18.

När det gäller dessa befintliga och föreslagna lagstiftningsinstrument bör en åtskillnad göras mellan undersökande befogenheter som beviljas nationella myndigheter och beviljande av sådana befogenheter till EU-myndigheter. Enligt flera instrument är medlemsstaterna skyldiga att bevilja nationella myndigheter befogenheten att kräva tele- och datatrafikregister ”i enlighet med nationell rätt” (28). Det faktiska verkställandet av denna skyldighet omfattas därför nödvändigtvis av nationell lag, inbegripet den som införlivar direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG och andra nationella lagar som innehåller ytterligare förfarandeskydd för nationella tillsyns- och undersökningsmyndigheter.

| 19. | Inget sådant villkor ingår i det instrument som direkt beviljar EU-myndigheter befogenheten att kräva tele- och datatrafikregister, såsom i det föreliggande förslaget om OTC-derivat och ovannämnda förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärdighetsinstitut (”förslaget om kreditvärderingsinstitut”). I dessa fall finns det därför ett ännu starkare krav på att i själva lagstiftningsinstrumentet klargöra omfattningen av denna befogenhet när det gäller personkrets och materiellt tillämpningsområde, och under vilka omständigheter och villkor det kan användas för att säkerställa att lämpligt skydd mot missbruk finns. |
| --- | --- |

19.

Inget sådant villkor ingår i det instrument som direkt beviljar EU-myndigheter befogenheten att kräva tele- och datatrafikregister, såsom i det föreliggande förslaget om OTC-derivat och ovannämnda förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärdighetsinstitut (”förslaget om kreditvärderingsinstitut”). I dessa fall finns det därför ett ännu starkare krav på att i själva lagstiftningsinstrumentet klargöra omfattningen av denna befogenhet när det gäller personkrets och materiellt tillämpningsområde, och under vilka omständigheter och villkor det kan användas för att säkerställa att lämpligt skydd mot missbruk finns.

| 20. | I detta hänseende är iakttagelserna i föreliggande yttrande mer allmänt relevanta även om de gäller förslaget om OTC-derivat. Datatillsynsmannen är medveten om att när det gäller lagstiftning som redan antagits eller är på väg att antas kanske dessa kommentarer kommer för sent. Han uppmanar ändå institutionerna att överväga behovet av att ändra de ännu inte avgjorda förslagen för att ta hänsyn till den oro som uttryckts i föreliggande yttrande. När det gäller redan antagna texter uppmanar datatillsynsmannen institutionerna att eftersträva möjligheter att klargöra frågor, exempelvis huruvida omfattningen av den aktuella bestämmelsen direkt eller indirekt kan specificeras i delegerade akter eller genomförandeakter, såsom akter där detaljerna för kraven på registerhållning, tolkningsmeddelanden eller andra jämförbara dokument fastställs (29). Datatillsynsmannen förväntar sig att kommissionen rådgör med honom i god tid i samband med dessa förfaranden. |
| --- | --- |

20.

I detta hänseende är iakttagelserna i föreliggande yttrande mer allmänt relevanta även om de gäller förslaget om OTC-derivat. Datatillsynsmannen är medveten om att när det gäller lagstiftning som redan antagits eller är på väg att antas kanske dessa kommentarer kommer för sent. Han uppmanar ändå institutionerna att överväga behovet av att ändra de ännu inte avgjorda förslagen för att ta hänsyn till den oro som uttryckts i föreliggande yttrande. När det gäller redan antagna texter uppmanar datatillsynsmannen institutionerna att eftersträva möjligheter att klargöra frågor, exempelvis huruvida omfattningen av den aktuella bestämmelsen direkt eller indirekt kan specificeras i delegerade akter eller genomförandeakter, såsom akter där detaljerna för kraven på registerhållning, tolkningsmeddelanden eller andra jämförbara dokument fastställs (29). Datatillsynsmannen förväntar sig att kommissionen rådgör med honom i god tid i samband med dessa förfaranden.

4.   DATASKYDDSFRÅGOR SOM GÄLLER ANDRA DELAR AV FÖRSLAGET

| 21. | Datatillsynsmannen anser det lämpligt att lämna ytterligare kommentarer om några andra punkter i förslaget som gäller enskildas rätt till integritet och dataskydd. |
| --- | --- |

21.

Datatillsynsmannen anser det lämpligt att lämna ytterligare kommentarer om några andra punkter i förslaget som gäller enskildas rätt till integritet och dataskydd.

4.1   Tillämplighet av direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001

| 22. | I skäl 48 anges korrekt att medlemsstaterna och värdepappers- och marknadsmyndigheten bör skydda fysiska personers rätt när det gäller bearbetning av personuppgifter, i enlighet med direktiv 95/46/EG. Datatillsynsmannen välkomnar hänvisningen till direktivet i skälet. Skälets innebörd kan emellertid bli tydligare om man ytterligare specificerar att bestämmelserna i förordningen inte påverkar de nationella reglerna för genomförande av direktiv 95/46/EG. Denna hänvisning bör helst också ingå i en faktisk bestämmelse. |
| --- | --- |

22.

I skäl 48 anges korrekt att medlemsstaterna och värdepappers- och marknadsmyndigheten bör skydda fysiska personers rätt när det gäller bearbetning av personuppgifter, i enlighet med direktiv 95/46/EG. Datatillsynsmannen välkomnar hänvisningen till direktivet i skälet. Skälets innebörd kan emellertid bli tydligare om man ytterligare specificerar att bestämmelserna i förordningen inte påverkar de nationella reglerna för genomförande av direktiv 95/46/EG. Denna hänvisning bör helst också ingå i en faktisk bestämmelse.

| 23. | Datatillsynsmannen noterar dessutom att värdepappers- och marknadsmyndigheten är ett europeiskt organ som omfattas av förordning (EG) nr 45/2001 och datatillsynsmannens tillsyn. En uttrycklig hänvisning till denna förordning bör därför införas, där det specificeras att också bestämmelserna i förslaget inte påverkar denna förordning. |
| --- | --- |

23.

Datatillsynsmannen noterar dessutom att värdepappers- och marknadsmyndigheten är ett europeiskt organ som omfattas av förordning (EG) nr 45/2001 och datatillsynsmannens tillsyn. En uttrycklig hänvisning till denna förordning bör därför införas, där det specificeras att också bestämmelserna i förslaget inte påverkar denna förordning.

4.2   Begränsning av syfte, nödvändighet och uppgiftskvalitet

| 24. | Ett av de huvudsakliga syftena med den föreslagna förordningen är att förbättra insynen på marknaden för OTC-derivat och förbättra lagens tillsyn över denna marknad. Mot bakgrund av den målsättningen innebär förslaget att finansiella motparter och icke finansiella motparter som uppfyller vissa tröskelvillkor är skyldiga att rapportera detaljerna i alla OTC-derivatavtal som de har ingått och alla ändringar eller avslut av dem till ett transaktionsregister (artikel 6) (30). Denna information är tänkt att hållas av transaktionsregister och göras tillgänglig av dessa till olika myndigheter i regleringssyfte (artikel 67) (31). |
| --- | --- |

24.

Ett av de huvudsakliga syftena med den föreslagna förordningen är att förbättra insynen på marknaden för OTC-derivat och förbättra lagens tillsyn över denna marknad. Mot bakgrund av den målsättningen innebär förslaget att finansiella motparter och icke finansiella motparter som uppfyller vissa tröskelvillkor är skyldiga att rapportera detaljerna i alla OTC-derivatavtal som de har ingått och alla ändringar eller avslut av dem till ett transaktionsregister (artikel 6) (30). Denna information är tänkt att hållas av transaktionsregister och göras tillgänglig av dessa till olika myndigheter i regleringssyfte (artikel 67) (31).

| 25. | Om en av parterna i ett derivatavtal som omfattas av ovannämnda clearing- och redovisningsskyldigheter är en fysisk person, utgör information om denna fysiska person personuppgifter i den mening som avses i artikel 2 a i direktiv 95/46/EG. Uppfyllandet av ovannämnda skyldigheter utgör därför bearbetning av personuppgifter i den mening som avses i artikel 2 b i direktiv 95/46/EG. Till om med om parterna i transaktionen inte är fysiska personer kan personuppgifter fortfarande bearbetas inom ramen för artiklarna 6 och 67, exempelvis namn och kontaktuppgifter för företagens ledare. Bestämmelserna i direktiv 95/46/EG (eller förordning (EG) nr 45/2001 i förekommande fall) skulle därför vara tillämpliga på denna åtgärd. |
| --- | --- |

25.

Om en av parterna i ett derivatavtal som omfattas av ovannämnda clearing- och redovisningsskyldigheter är en fysisk person, utgör information om denna fysiska person personuppgifter i den mening som avses i artikel 2 a i direktiv 95/46/EG. Uppfyllandet av ovannämnda skyldigheter utgör därför bearbetning av personuppgifter i den mening som avses i artikel 2 b i direktiv 95/46/EG. Till om med om parterna i transaktionen inte är fysiska personer kan personuppgifter fortfarande bearbetas inom ramen för artiklarna 6 och 67, exempelvis namn och kontaktuppgifter för företagens ledare. Bestämmelserna i direktiv 95/46/EG (eller förordning (EG) nr 45/2001 i förekommande fall) skulle därför vara tillämpliga på denna åtgärd.

| 26. | Ett grundläggande krav för lagstiftning om uppgiftsskydd är att informationen måste bearbetas för specificerade, uttryckliga och berättigade syften och att den inte kan bearbetas ytterligare på ett sätt som inte är förenligt med dessa syften (32). De uppgifter som används för att uppnå syftena bör dessutom vara adekvata och relevanta och får inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de behandlas. Efter att ha analyserat den föreslagna förordningen drar datatillsynsmannen slutsatsen att förslagets system inte uppfyller dessa krav. |
| --- | --- |

26.

Ett grundläggande krav för lagstiftning om uppgiftsskydd är att informationen måste bearbetas för specificerade, uttryckliga och berättigade syften och att den inte kan bearbetas ytterligare på ett sätt som inte är förenligt med dessa syften (32). De uppgifter som används för att uppnå syftena bör dessutom vara adekvata och relevanta och får inte omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de behandlas. Efter att ha analyserat den föreslagna förordningen drar datatillsynsmannen slutsatsen att förslagets system inte uppfyller dessa krav.

| 27. | När det gäller begränsning av syftet måste det betonas att förslagen inte lyckas specificera syftena med redovisningssystemet och, viktigast av allt, i vilka syften informationen som innehas av transaktionsregister kan nås av behöriga myndigheter enligt artikel 67 i förslaget. En allmän hänvisning till behovet av att förbättra insynen på marknaden för OTC-derivat är tydligen inte tillräckligt för att uppfylla syftet med principen om begränsning. Denna princip utsätts för ytterligare press i artikel 20.3 i den föreslagna förordningen om ”tystnadsplikt”, som med den nuvarande formuleringen ser ut att tillåta användning av konfidentiell information som erhållits enligt den föreslagna förordningen för ett antal ytterligare och inte tydligt specificerade syften (33). |
| --- | --- |

27.

När det gäller begränsning av syftet måste det betonas att förslagen inte lyckas specificera syftena med redovisningssystemet och, viktigast av allt, i vilka syften informationen som innehas av transaktionsregister kan nås av behöriga myndigheter enligt artikel 67 i förslaget. En allmän hänvisning till behovet av att förbättra insynen på marknaden för OTC-derivat är tydligen inte tillräckligt för att uppfylla syftet med principen om begränsning. Denna princip utsätts för ytterligare press i artikel 20.3 i den föreslagna förordningen om ”tystnadsplikt”, som med den nuvarande formuleringen ser ut att tillåta användning av konfidentiell information som erhållits enligt den föreslagna förordningen för ett antal ytterligare och inte tydligt specificerade syften (33).

| 28. | I förslaget specificeras inte heller det slag av uppgifter som kommer att registreras, redovisas och göras tillgängliga, inbegripet personuppgifter för identifierade eller identifierbara personer. De ovannämnda artiklarna 6 och 67 ger kommissionen befogenhet att ytterligare specificera innehållet i skyldigheter som rör redovisning och registerhållning i delegerade akter. Även om datatillsynsmannen inser det praktiska behovet av att använda ett sådant förfarande vill han ändå betona att så länge som den information som bearbetas enligt artiklarna ovan gäller fysiska personer bör de huvudsakliga reglerna och garantierna för uppgiftsskydd anges i den grundläggande lagen. |
| --- | --- |

28.

I förslaget specificeras inte heller det slag av uppgifter som kommer att registreras, redovisas och göras tillgängliga, inbegripet personuppgifter för identifierade eller identifierbara personer. De ovannämnda artiklarna 6 och 67 ger kommissionen befogenhet att ytterligare specificera innehållet i skyldigheter som rör redovisning och registerhållning i delegerade akter. Även om datatillsynsmannen inser det praktiska behovet av att använda ett sådant förfarande vill han ändå betona att så länge som den information som bearbetas enligt artiklarna ovan gäller fysiska personer bör de huvudsakliga reglerna och garantierna för uppgiftsskydd anges i den grundläggande lagen.

| 29. | Avslutningsvis krävs i artikel 6 i direktiv 46/95/EG och artikel 4 i förordning (EG) nr 45/2001 att personuppgifter måste hållas i en form som gör det möjligt att identifiera de personer som berörs av uppgifterna endast under den tid som krävs för de syften för vilka uppgifterna samlades in. Datatillsynsmannen noterar att förslaget inte innehåller någon konkret begränsad period för att bevara personuppgifter som kan ha bearbetats enligt artiklarna 6, 27 och 67 i den föreslagna förordningen. I artiklarna 27 och 67 föreskrivs endast att relevanta register ska hållas i minst tio år. Detta är emellertid endast en minimiperiod, som tydligt strider mot kraven i lagstiftningen om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

29.

Avslutningsvis krävs i artikel 6 i direktiv 46/95/EG och artikel 4 i förordning (EG) nr 45/2001 att personuppgifter måste hållas i en form som gör det möjligt att identifiera de personer som berörs av uppgifterna endast under den tid som krävs för de syften för vilka uppgifterna samlades in. Datatillsynsmannen noterar att förslaget inte innehåller någon konkret begränsad period för att bevara personuppgifter som kan ha bearbetats enligt artiklarna 6, 27 och 67 i den föreslagna förordningen. I artiklarna 27 och 67 föreskrivs endast att relevanta register ska hållas i minst tio år. Detta är emellertid endast en minimiperiod, som tydligt strider mot kraven i lagstiftningen om uppgiftsskydd.

| 30. | På grundval av ovanstående anmodar datatillsynsmannen lagstiftaren att specificera det slag av personuppgifter som kan bearbetas enligt förslaget, att definiera syftena för vilka personuppgifter kan bearbetas av de olika berörda enheterna och fastställa exakta, nödvändiga och proportionella perioder för uppgiftsbevarande för ovannämnda bearbetning. |
| --- | --- |

30.

På grundval av ovanstående anmodar datatillsynsmannen lagstiftaren att specificera det slag av personuppgifter som kan bearbetas enligt förslaget, att definiera syftena för vilka personuppgifter kan bearbetas av de olika berörda enheterna och fastställa exakta, nödvändiga och proportionella perioder för uppgiftsbevarande för ovannämnda bearbetning.

4.3   Inspektioner på plats

| 31. | Enligt artikel 61.2 c har värdepappers- och marknadsmyndigheten befogenhet att genomföra inspektioner på plats med eller utan avisering. Det är inte klart huruvida dessa inspektioner ska begränsas till transaktionsregisters affärslokaler eller om de också gäller privata lokaler eller fysiska personers innehav. Artikel 56.1 c som gör det möjligt för kommissionen att på begäran av värdepappers- och marknadsmyndigheten besluta att viten ska åläggas anställda vid ett transaktionsregister eller andra personer anknutna till ett transaktionsregister, för att förmå dem att underkasta sig en inspektion på plats som begärts av värdepappers- och marknadsmyndigheten enligt artikel 61.2, kan (oavsiktligt) väcka andra tankar. |
| --- | --- |

31.

Enligt artikel 61.2 c har värdepappers- och marknadsmyndigheten befogenhet att genomföra inspektioner på plats med eller utan avisering. Det är inte klart huruvida dessa inspektioner ska begränsas till transaktionsregisters affärslokaler eller om de också gäller privata lokaler eller fysiska personers innehav. Artikel 56.1 c som gör det möjligt för kommissionen att på begäran av värdepappers- och marknadsmyndigheten besluta att viten ska åläggas anställda vid ett transaktionsregister eller andra personer anknutna till ett transaktionsregister, för att förmå dem att underkasta sig en inspektion på plats som begärts av värdepappers- och marknadsmyndigheten enligt artikel 61.2, kan (oavsiktligt) väcka andra tankar.

| 32. | Utan att utveckla denna punkt ytterligare rekommenderar datatillsynsmannen att man begränsar befogenheten att utföra inspektioner på plats (och den därtill hörande befogenheten att kräva viten enligt artikel 56) endast till affärslokaler som tillhör transaktionsregister och andra juridiska personer som avsevärt och tydligt är anknutna till dem (34). Om kommissionen faktiskt skulle planera för att tillåta inspektioner av fysiska personers lokaler som inte är affärslokaler bör det göras tydligt och mer stringenta krav behövs för att se till att detta sker i överensstämmelse med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna (särskilt vad gäller angivande av omständigheter och villkor där sådana inspektioner kan genomföras). |
| --- | --- |

32.

Utan att utveckla denna punkt ytterligare rekommenderar datatillsynsmannen att man begränsar befogenheten att utföra inspektioner på plats (och den därtill hörande befogenheten att kräva viten enligt artikel 56) endast till affärslokaler som tillhör transaktionsregister och andra juridiska personer som avsevärt och tydligt är anknutna till dem (34). Om kommissionen faktiskt skulle planera för att tillåta inspektioner av fysiska personers lokaler som inte är affärslokaler bör det göras tydligt och mer stringenta krav behövs för att se till att detta sker i överensstämmelse med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna (särskilt vad gäller angivande av omständigheter och villkor där sådana inspektioner kan genomföras).

4.4   Utbyte av uppgifter och principen om begränsning av syftet

| 33. | Flera bestämmelser i den föreslagna förordningen möjliggör ett brett utbyte av uppgifter och information mellan värdepappers- och marknadsmyndigheten, behöriga myndigheter i medlemsstater och behöriga myndigheter i tredje land (se särskilt artiklarna 21, 23 och 62). Överföring av uppgifter till tredje länder kan också förekomma när en erkänd central motpart eller transaktionsregister från ett tredje land tillhandahåller tjänster till enheter som är godkända i unionen. I den mån som den information och de uppgifter som utbyts gäller identifierade eller identifierbara fysiska personer gäller artiklarna 7–9 i förordning (EG) nr 45/2001 respektive 25–26 i direktiv 95/46/EG. Överföring till tredje land kan endast ske när en lämplig nivå av skydd kan garanteras i dessa länder eller om ett av de relevanta undantagen i lagstiftningen om uppgiftsskydd gäller. Av tydlighetsskäl bör texten innehålla en uttrycklig hänvisning till förordning (EG) nr 45/2001 och direktiv 95/46/EG och det bör framgå att dessa överföringar bör vara förenliga med tillämpliga regler i förordningen respektive direktivet. |
| --- | --- |

33.

Flera bestämmelser i den föreslagna förordningen möjliggör ett brett utbyte av uppgifter och information mellan värdepappers- och marknadsmyndigheten, behöriga myndigheter i medlemsstater och behöriga myndigheter i tredje land (se särskilt artiklarna 21, 23 och 62). Överföring av uppgifter till tredje länder kan också förekomma när en erkänd central motpart eller transaktionsregister från ett tredje land tillhandahåller tjänster till enheter som är godkända i unionen. I den mån som den information och de uppgifter som utbyts gäller identifierade eller identifierbara fysiska personer gäller artiklarna 7–9 i förordning (EG) nr 45/2001 respektive 25–26 i direktiv 95/46/EG. Överföring till tredje land kan endast ske när en lämplig nivå av skydd kan garanteras i dessa länder eller om ett av de relevanta undantagen i lagstiftningen om uppgiftsskydd gäller. Av tydlighetsskäl bör texten innehålla en uttrycklig hänvisning till förordning (EG) nr 45/2001 och direktiv 95/46/EG och det bör framgå att dessa överföringar bör vara förenliga med tillämpliga regler i förordningen respektive direktivet.

| 34. | I enlighet med principen om begränsning av syftet (35) rekommenderar datatillsynsmannen även att tydliga gränser ska införas för det slag av personlig information som kan utbytas och definiera i vilka syften personuppgifter kan utbytas. |
| --- | --- |

34.

I enlighet med principen om begränsning av syftet (35) rekommenderar datatillsynsmannen även att tydliga gränser ska införas för det slag av personlig information som kan utbytas och definiera i vilka syften personuppgifter kan utbytas.

4.5   Ansvarighet och redovisning

| 35. | Artikel 68 i förslaget innehåller ett antal redovisningsskyldigheter från kommissionen rörande genomförandet av olika beståndsdelar av den föreslagna förordningen. Datatillsynsmannen rekommenderar att man även inför skyldigheten för värdepappers- och marknadsmyndigheten att periodiskt redovisa användningen av sin undersökande befogenhet och särskilt befogenheten att kräva register över tele- och datatrafik. Mot bakgrund av resultatet av rapporten bör kommissionen även kunna lämna rekommendationer, inbegripet lämpliga förslag för översyn av förordningen. |
| --- | --- |

35.

Artikel 68 i förslaget innehåller ett antal redovisningsskyldigheter från kommissionen rörande genomförandet av olika beståndsdelar av den föreslagna förordningen. Datatillsynsmannen rekommenderar att man även inför skyldigheten för värdepappers- och marknadsmyndigheten att periodiskt redovisa användningen av sin undersökande befogenhet och särskilt befogenheten att kräva register över tele- och datatrafik. Mot bakgrund av resultatet av rapporten bör kommissionen även kunna lämna rekommendationer, inbegripet lämpliga förslag för översyn av förordningen.

5.   SLUTSATSER

| 36. | Föreliggande förslag ger värdepappers- och marknadsmyndigheten befogenhet att ”begära register över tele- och datatrafik” i syfte att fullgöra uppgifter i anslutning till tillsyn av transaktionsregister. För att kunna betraktas som nödvändig och proportionell bör befogenheten att begära register över tele- och datatrafik begränsas till vad som är lämpligt för att uppnå målsättningen och inte gå längre än vad som är nödvändigt för att uppnå den. I den nuvarande utformningen uppfyller bestämmelsen i fråga inte dessa krav eftersom den är alltför brett formulerat. Framför allt är omfattningen av befogenheten när det gäller personkrets och materiellt tillämpningsområde samt omständigheter och villkor för när den kan användas inte tillräckligt specificerad. |
| --- | --- |

36.

Föreliggande förslag ger värdepappers- och marknadsmyndigheten befogenhet att ”begära register över tele- och datatrafik” i syfte att fullgöra uppgifter i anslutning till tillsyn av transaktionsregister. För att kunna betraktas som nödvändig och proportionell bör befogenheten att begära register över tele- och datatrafik begränsas till vad som är lämpligt för att uppnå målsättningen och inte gå längre än vad som är nödvändigt för att uppnå den. I den nuvarande utformningen uppfyller bestämmelsen i fråga inte dessa krav eftersom den är alltför brett formulerat. Framför allt är omfattningen av befogenheten när det gäller personkrets och materiellt tillämpningsområde samt omständigheter och villkor för när den kan användas inte tillräckligt specificerad.

| 37. | Även om kommentarerna i föreliggande yttrande rör förslaget om OTC-derivat, är de också relevanta för tillämpningen av befintlig lagstiftning och för andra ej avgjorda och eventuella framtida förslag som innehåller liknande förslag. Det gäller särskilt när befogenheten, som i detta förslag, har anförtrotts en EU-myndighet utan att hänvisa till de specifika villkor och förfaranden som finns i nationell lagstiftning (exempelvis förslaget om kreditvärderingsinstitut). |
| --- | --- |

37.

Även om kommentarerna i föreliggande yttrande rör förslaget om OTC-derivat, är de också relevanta för tillämpningen av befintlig lagstiftning och för andra ej avgjorda och eventuella framtida förslag som innehåller liknande förslag. Det gäller särskilt när befogenheten, som i detta förslag, har anförtrotts en EU-myndighet utan att hänvisa till de specifika villkor och förfaranden som finns i nationell lagstiftning (exempelvis förslaget om kreditvärderingsinstitut).

| 38. | Med beaktande av ovanstående råder datatillsynsmannen lagstiftaren att






  — | tydligt specificera de kategorier av register över tele- och datatrafik som transaktionsregister ska hålla och/eller tillhandahålla till de behöriga myndigheterna; dessa uppgifter måste vara adekvata, relevanta och inte innehålla mer än vad som är nödvändigt i förhållande till syftet för vilket de bearbetas, |
| --- | --- | --- |

38.

Med beaktande av ovanstående råder datatillsynsmannen lagstiftaren att

—

tydligt specificera de kategorier av register över tele- och datatrafik som transaktionsregister ska hålla och/eller tillhandahålla till de behöriga myndigheterna; dessa uppgifter måste vara adekvata, relevanta och inte innehålla mer än vad som är nödvändigt i förhållande till syftet för vilket de bearbetas,

| — | begränsa befogenheten att begära tillgång till register över tele- och datatrafik till transaktionsregister, |
| --- | --- |

—

begränsa befogenheten att begära tillgång till register över tele- och datatrafik till transaktionsregister,

| — | göra det tydligt att tillgång till tele- och datatrafik direkt från telekomföretag är uteslutet, |
| --- | --- |

—

göra det tydligt att tillgång till tele- och datatrafik direkt från telekomföretag är uteslutet,

| — | begränsa tillträdet till tele- och datatrafikregister till identifierade och allvarliga överträdelser av den föreslagna förordningen och i fall där en rimlig misstanke (som bör stödjas av konkreta inledande bevis) finns om att en överträdelse har begåtts, |
| --- | --- |

—

begränsa tillträdet till tele- och datatrafikregister till identifierade och allvarliga överträdelser av den föreslagna förordningen och i fall där en rimlig misstanke (som bör stödjas av konkreta inledande bevis) finns om att en överträdelse har begåtts,

| — | klargöra att transaktionsregister ska tillhandahålla register över tele- och datatrafik endast när de uppmanas till det genom ett formellt beslut som bland annat specificerar rätten att få beslutet kontrollerat av EU-domstolen, |
| --- | --- |

—

klargöra att transaktionsregister ska tillhandahålla register över tele- och datatrafik endast när de uppmanas till det genom ett formellt beslut som bland annat specificerar rätten att få beslutet kontrollerat av EU-domstolen,

| — | kräva att beslutet inte ska verkställas utan domstolstillstånd i förväg från den nationella rättsliga myndigheten i den berörda medlemsstaten (åtminstone när ett sådant tillstånd krävs enligt nationell lag), |
| --- | --- |

—

kräva att beslutet inte ska verkställas utan domstolstillstånd i förväg från den nationella rättsliga myndigheten i den berörda medlemsstaten (åtminstone när ett sådant tillstånd krävs enligt nationell lag),

| — | kräver att kommissionen antar genomförandeåtgärder som i detalj anger förfarandena som ska följas, inbegripet lämpliga säkerhetsåtgärder och garantier. |
| --- | --- |

—

kräver att kommissionen antar genomförandeåtgärder som i detalj anger förfarandena som ska följas, inbegripet lämpliga säkerhetsåtgärder och garantier.

| 39. | Vad gäller övriga aspekter i förslaget skulle datatillsynsmannen vilja hänvisa till sina kommentarer under avsnitt 4 i yttrandet. Datatillsynsmannen uppmanar lagstiftaren framför allt att






  — | införliva en hänvisning till direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001 åtminstone i skälen till det föreslagna direktivet och helst även i en faktisk bestämmelse, där det anges att bestämmelserna i den föreslagna förordningen inte påverkar direktivet respektive förordningen, |
| --- | --- | --- |

39.

Vad gäller övriga aspekter i förslaget skulle datatillsynsmannen vilja hänvisa till sina kommentarer under avsnitt 4 i yttrandet. Datatillsynsmannen uppmanar lagstiftaren framför allt att

—

införliva en hänvisning till direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001 åtminstone i skälen till det föreslagna direktivet och helst även i en faktisk bestämmelse, där det anges att bestämmelserna i den föreslagna förordningen inte påverkar direktivet respektive förordningen,

| — | specificera det slag av personlig information som kan bearbetas enligt förslaget i enlighet med nödvändighetsprincipen (särskilt i förhållande till artiklarna 6 och 67), definiera för vilka syften personuppgifter kan bearbetas av de olika berörda myndigheterna/enheterna och fastställa exakta, nödvändiga och proportionella perioder för bevarande av uppgifter för ovannämnda bearbetning, |
| --- | --- |

—

specificera det slag av personlig information som kan bearbetas enligt förslaget i enlighet med nödvändighetsprincipen (särskilt i förhållande till artiklarna 6 och 67), definiera för vilka syften personuppgifter kan bearbetas av de olika berörda myndigheterna/enheterna och fastställa exakta, nödvändiga och proportionella perioder för bevarande av uppgifter för ovannämnda bearbetning,

| — | begränsa befogenheten för att genomföra inspektioner på plats enligt artikel 61.2 c och införa viten enligt artikel 56 enbart för transaktionsregister och andra juridiska personer som tydligt och avsevärt är förbundna med dessa, |
| --- | --- |

—

begränsa befogenheten för att genomföra inspektioner på plats enligt artikel 61.2 c och införa viten enligt artikel 56 enbart för transaktionsregister och andra juridiska personer som tydligt och avsevärt är förbundna med dessa,

| — | uttryckligen ange att internationella överföringar av personuppgifter bör vara förenliga med relevanta regler i förordning (EG) nr 45/2001 och direktiv 95/46/EG, införa tydliga gränser vad gäller personlig information som kan utbytas och definiera för vilka syften personuppgifter kan utbytas. |
| --- | --- |

—

uttryckligen ange att internationella överföringar av personuppgifter bör vara förenliga med relevanta regler i förordning (EG) nr 45/2001 och direktiv 95/46/EG, införa tydliga gränser vad gäller personlig information som kan utbytas och definiera för vilka syften personuppgifter kan utbytas.

Utfärdat i Bryssel den 19 april 2011.

Giovanni BUTTARELLI

Biträdande datatillsynsman

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  KOM(2010) 484 slutlig.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd, (EUT L 331, 15.12.2010, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG, (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG, (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG, (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

7

(8)  Ett derivat är ett finansiellt kontrakt kopplat till det framtida värdet eller den framtida ställningen för det underliggande värdepapper som det hänför sig till (dvs. utveckling av räntesatser eller en valutas värde).

8

(9)  Normalt de anställda som tele- och datatrafiken kan hänföras till, liksom mottagare och andra berörda användare.

9

(10)  Se artikel 6.1 i direktiv 2002/58/EG, (EGT L 201, 31.7.2002, s. 45).

10

(11)  Se artikel 15.1 i direktiv 2002/58/EG, där det föreskrivs att när en sådan begränsning i ett demokratiskt samhälle är nödvändig, lämplig och proportionell för att skydda nationell säkerhet (dvs. statens säkerhet), försvaret och allmän säkerhet samt för förebyggande, undersökning, avslöjande av och åtal för brott eller vid obehörig användning av ett elektroniskt kommunikationssystem enligt artikel 13.1 i direktiv 95/46/EG. Medlemsstaterna får för detta ändamål bland annat vidta lagstiftningsåtgärder som innebär att uppgifter får bevaras under en begränsad period som motiveras av de skäl som fastställs i denna punkt.

11

(12)  Se exempelvis gemensamma målen C-92/09 och C-93/09, Volker und Markus Schecke GbR (C-92/09), Hartmut Eifert (C-92/09) v. Land Hessen, ännu ej offentliggjorda i rättsfallssamlingen, punkt 74.

12

Volker und Markus Schecke GbR (C-92/09), Hartmut Eifert (C-92/09)

Land Hessen

(13)  I skäl 44 anges exempelvis att transaktionsregister ska omfattas av stränga krav på registerhållning och datahantering. I artikel 66 står att ett ”transaktionsregister ska omgående registrera de uppgifter som mottas enligt artikel 6 och bevara dem i minst tio år efter det att motsvarande avtal löpt ut. Det ska ha snabba och effektiva registerförfaranden för att dokumentera förändringar av registrerade uppgifter [sic]”. I artikel 67 föreskrivs dessutom att ett ”transaktionsregister ska tillhandahålla nödvändiga uppgifter” till värdepappers- och marknadsmyndigheten och flera andra behöriga myndigheter.

13

(14)  Uttrycket ”register över tele- och datatrafik” kan eventuellt innefatta mycket information, inbegripet varaktighet, tid eller omfattning av kommunikationen, vilket protokoll som används, placering av sändaren eller mottagarens terminalutrustning, det nätverk som kommunikationen kommer ifrån eller till, början, slutet eller varaktigheten för en anslutning eller till och med förteckningen över besökta webbplatser och innehållet i själva kommunikationerna om de registreras. I den mån som de gäller identifierade eller identifierbara fysiska personer utgör all denna information personuppgifter.

14

(15)  Se artikel 6.1 c i direktiv 95/46/EG och artikel 4.1 c i förordning (EG) nr 45/2001. Det bör också beaktas huruvida särskilt skydd kan införas för att undvika att uppgifter som rör genuint privat användning fångas in och bearbetas.

15

(16)  Artikel 56.1 c, som innebär att kommissionen på begäran av värdepappers- och marknadsmyndigheten får besluta att viten ska åläggas personer som är anställda vid ett transaktionsregister eller andra personer i anslutning till ett transaktionsregister för att förmå dem att underkasta sig en utredning som inleds av värdepappers- och marknadsmyndigheten enligt artikel 61.2, kan (oavsiktligt) väcka andra tankar.

16

(17)  I direktivet om integritet och elektronisk kommunikation fastställs såsom tidigare angivits den allmänna principen att trafikuppgifter måste raderas eller göras anonyma när de inte längre behövs för att överföra en kommunikation. Sådana uppgifter kan behandlas ytterligare endast om det gäller fakturering och samtrafikavgifter och fram till utgången av den period under vilken det lagligen går att göra invändningar mot fakturan eller kräva betalning. Eventuella undantag från principen måste vara nödvändiga, lämpliga och proportionella i ett demokratiskt samhälle för specifika syften när det gäller allmän ordning (dvs. att skydda nationell säkerhet (dvs. statens säkerhet), försvaret, offentlig säkerhet eller förebyggande, undersökning, avslöjande och åtal för brott eller obehörig användning av de elektroniska kommunikationssystemen).

17

(18)  Den italienska konstitutionen kräver exempelvis att varje inkräktande på brevhemligheten, inbegripet tillträde till trafikuppgifter som inte avslöjar innehållet i kommunikationen, ska beställas eller tillåtas av en medlem av en domstol.

18

(19)  Ett liknande krav har införts i den ändrade versionen av förslaget om kreditvärderingsinstitut som Europaparlamentet röstade för i december 2010.

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk), (EUT L 96, 12.4.2003, s. 16).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG, (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), (EUT L 302, 17.11.2009, s. 32).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av den 16 september 2009 om kreditvärderingsinstitut, (EUT L 302, 17.11.2009, s. 1).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förslag till direktiv av den 30 april 2009 om förvaltning av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiven 2004/39/EG och 2009/.../EG, KOM(2009) 207.

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förslag till förordning av den 2 juni 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut, KOM(2010) 289.

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förslag till förordning av den 15 september 2010 om blankning och vissa aspekter av kreditswappar, KOM(2010) 482.

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning om integritet och öppenhet på energimarknaderna, KOM(2010) 726.

27

(28)  Se exempelvis artikel 12.2 i direktivet om marknadsmissbruk som nämns i fotnot 20. Se även artikel 50 i MiFID-direktivet som nämns i fotnot 21.

28

(29)  Exempelvis innebär artikel 37 i förslaget om kreditvärderingsinstitut att kommissionen kan ändra bilagor till förordningen vilka innehåller detaljerade krav för registerhållning som föreskrivs för kreditvärdighetsinstitut. Se även skäl 10 i förslaget om kreditvärderingsinstitut för värdepappers- och marknadsmyndighetens befogenhet att utfärda och uppdatera icke bindande riktlinjer om frågor rörande tillämpningen av förordningen om kreditvärderingsinstitut.

29

(30)  Enligt artikel 6.4 i förslaget ska kommissionen ha delegerad befogenhet att för de olika derivattyperna fastställa uppgifter och typer av rapporter. Rapporterna ska minst innehålla följande: a) avtalsparterna och i annat fall förmånstagaren till avtalets rättigheter och skyldigheter och b) avtalets väsentliga kännetecken inklusive typ, underliggande instrument, löptid och nominellt värde.

30

(31)  Se motiveringen sidan 11. I artikel 67 konkretiseras detta genom att det föreskrivs att ett transaktionsregister ska tillhandahålla nödvändiga uppgifter till ett antal enheter, nämligen värdepappers- och marknadsmyndigheten, de behöriga myndigheter som utövar tillsyn över företag som omfattas av rapporteringskravet, de behöriga myndigheter som utövar tillsyn över centrala motparter och relevanta centralbanker inom Europeiska centralbankssystemet.

31

(32)  Se exempelvis datatillsynsmannens yttrande av den 6 januari 2010 om förslaget till rådets direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning, (EUT C 101, 20.4.2010, s. 1).

32

(33)  I artikel 20.3 står: ”Utan att det påverkar fall som omfattas av straffrättsliga bestämmelser får konfidentiell information enligt förordningen användas av de behöriga myndigheterna, värdepappers- och marknadsmyndigheten, organ eller andra fysiska eller juridiska personer än behöriga myndigheter som mottar den, fast i de behöriga myndigheternas fall enbart för att utföra sina uppgifter och fullgöra sitt uppdrag inom förordningens ram, eller i andra myndigheters, organs eller fysiska eller juridiska personers fall i det syfte för vilket informationen lämnades till dem och/eller inom ramen för administrativa eller rättsliga förfaranden som har ett samband med fullgörandet av respektive uppdrag. Om värdepappers- och marknadsmyndigheten, den behöriga myndigheten eller annan myndighet, organ eller person som lämnar information ger sitt samtycke, får den mottagande myndigheten emellertid använda den i andra syften.”.

33

(34)  En liknande specifikation har införts i den ändrade versionen av förslaget om kreditvärdighetsinstitut som Europaparlamentet röstade för i december 2010.

34

(35)  Se artikel 6.1 b i direktiv 95/46/EG och artikel 4.1 b i förordning (EG) nr 45/2001.

35

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/17

---

Meddelande från kommissionen gällande myndighet som är behörig att utfärda äkthetsintyg inom ramen för förordning (EG) nr 620/2009

2011/C 216/05

Genom rådets förordning (EG) nr 617/2009 av den 13 juli 2009, offentliggjord i
  Europeiska unionens officiella tidning L 182 av den 15 juli 2009, öppnades en tullkvot för import av nötkött av hög kvalité.

I artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 620/2009 av den 13 juli 2009 preciseras att fri rörlighet för importerade produkter under denna kvot endast gäller vid uppvisande av äkthetsintyg.

Följande myndighet är behörig att utfärda äkthetsintyg inom ramen för denna förordning.

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| Pastoral House |
| 25 The Terrace |
| Wellington |
| NEW ZEALAND |

Ministry of Agriculture and Forestry

Pastoral House

25 The Terrace

Wellington

NEW ZEALAND

Postadress:

| Ministry of Agriculture and Forestry |
| --- |
| PO Box 2526 |
| Wellington 6140 |
| NEW ZEALAND |
| Tfn +64 48940100 |
| Fax +64 48940720 |
| E-post: nzfsa.info@maf.govt.nz |
| Internet: http://www.maf.govt.nz |

Ministry of Agriculture and Forestry

PO Box 2526

Wellington 6140

NEW ZEALAND

Tfn +64 48940100

Fax +64 48940720

E-post: nzfsa.info@maf.govt.nz

Internet: http://www.maf.govt.nz

---

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/18

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6151 – PetroChina/INEOS/JV)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 216/06

Kommissionen beslutade den 13 maj 2011 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6151. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32011M6151. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/19

---

BESTÄMMELSER OM ALLMÄNHETENS TILLGÅNG TILL EUROPAPARLAMENTETS HANDLINGAR

Presidiets beslut av den 28 november 2001 (1)
   (2)
   (3)
   (4)

2011/C 216/07

PRESIDIET HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av artikel 15.3 i EUF-fördraget,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, i synnerhet artiklarna 11, 12 och 18,

med beaktande av artiklarna 23.2, 23.12, 103.1 och 104 i arbetsordningen, och av följande skäl:

De allmänna principerna för tillgång till handlingar har fastställts i enlighet med artikel 15.3 i EUF-fördraget och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001.

I enlighet med f.d. artikel 255.3 i EG-fördraget och artikel 18.1 i förordning (EG) nr 1049/2001 anpassade Europaparlamentet sin arbetsordning genom ett beslut av den 13 november 2001.

Enligt artikel 104.2, 104.3 och 104.4 i parlamentets arbetsordning ska presidiet anta regler för att inrätta ett register över hänvisningar till handlingar samt förfaranden för tillgång till handlingar och utse de organ som blir ansvariga för behandling av ansökningar om tillgång.

De bestämmelser som avser avgiftssystemet för utfärdande av omfattande tryckta handlingar bör anpassas till föreskrifterna i artikel 10 i förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001, i syfte att ange den extra avgift som sökanden ska betala då det rör sig om tillhandahållande av omfattande handlingar.

För att underlätta medborgarnas insyn är det lämpligt att i ett enda beslut samla bestämmelserna om hur registret över Europaparlamentets handlingar ska föras.

Förordning (EG) nr 1049/2001 gör det inte möjligt att särbehandla sökande, utan de beslut som antas i enlighet med denna förordning har erga omnes-effekt. Ledamöterna och institutionernas personal har dock det förmånstillträde som beviljas dem genom parlamentets arbetsordning, budgetförordningen, förordning (EG) nr 45/2001 och tjänsteföreskrifterna, som de kan tillämpa i stället för att åberopa förordning (EG) nr 1049/2001.

Förordning (EG) nr 1049/2001 och detta beslut reglerar inte heller tillgång till och överföring av handlingar mellan institutionerna, eftersom dessa frågor omfattas av interinstitutionella avtal.

Förordning (EG) nr 1049/2001 rör tillgång till befintliga handlingar, och ansökningar om information ska behandlas på grundval av andra bestämmelser.

Presidiet har genom sitt beslut av den 8 mars 2010 antagit en ny förteckning över de kategorier av Europaparlamentets handlingar som är direkt tillgängliga.

Det bör införas tekniska ändringar som en följd av de erfarenheter som gjorts på senare år inom institutionen och under utvecklingen av parlamentets webbplats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ELEKTRONISKT REGISTER ÖVER HÄNVISNINGAR

Artikel 1

Upprättande

1.   Ett elektroniskt register över hänvisningar ska upprättas för Europaparlamentets handlingar.

2.   Det således upprättade registret över hänvisningar ska (om inget annat sägs i den följande punkten) innehålla hänvisningar till handlingar som upprättats inom eller mottagits av institutionen från och med det datum då förordning (EG) nr 1049/2001 börjar tillämpas (5).

3.   På grundval av artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1049/2001 ska det inte vara nödvändigt att i det elektroniska registret över hänvisningar ange handlingar från andra institutioner som mottagits av Europaparlamentet och som redan är lätt tillgängliga i den berörda institutionens elektroniska register. Det elektroniska registret över hänvisningar ska innehålla en länk till registret för den institution som upprättat handlingen.

4.   Hänvisningen utgör handlingens ”identitetskort” och innehåller inte bara de uppgifter som krävs enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1049/2001, utan även, i möjligaste mån, uppgifter som gör det möjligt att identifiera den myndighet som upprättat varje handling, de språk på vilka handlingen finns tillgänglig, handlingens status, handlingens kategori och den plats där handlingen finns förvarad.

Artikel 2

Mål

Det elektroniska registret över hänvisningar ska vara utformat så att det gör det möjligt att

| — | identifiera handlingar med hjälp av ett enhetligt referenssystem, |
| --- | --- |

—

identifiera handlingar med hjälp av ett enhetligt referenssystem,

| — | ge direkt tillgång till handlingar, i synnerhet lagstiftningshandlingar, |
| --- | --- |

—

ge direkt tillgång till handlingar, i synnerhet lagstiftningshandlingar,

| — | ge information i de fall då handlingar inte är direkt tillgängliga i elektronisk form, i enlighet med artiklarna 4 och 9 i förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

—

ge information i de fall då handlingar inte är direkt tillgängliga i elektronisk form, i enlighet med artiklarna 4 och 9 i förordning (EG) nr 1049/2001.

Artikel 3

Förvaltning

Enheten ”Öppenhet — allmänhetens tillgång till handlingar och förbindelserna med företrädare för intressegrupper” (nedan kallad ”den ansvariga enheten”) ska

| — | kontrollera hur handlingar som Europaparlamentet upprättat eller mottagit registreras i det elektroniska registret över hänvisningar, |
| --- | --- |

—

kontrollera hur handlingar som Europaparlamentet upprättat eller mottagit registreras i det elektroniska registret över hänvisningar,

| — | ta emot och behandla ansökningar om tillgång i skriftlig eller elektronisk form inom en tidsfrist om 15 arbetsdagar, vilken kan förlängas, |
| --- | --- |

—

ta emot och behandla ansökningar om tillgång i skriftlig eller elektronisk form inom en tidsfrist om 15 arbetsdagar, vilken kan förlängas,

| — | sända en bekräftelse om mottagande, |
| --- | --- |

—

sända en bekräftelse om mottagande,

| — | hjälpa sökanden med preciseringar av innehållet i ansökan och samråda med sökanden i de fall då mycket långa och komplicerade handlingar begärs, |
| --- | --- |

—

hjälpa sökanden med preciseringar av innehållet i ansökan och samråda med sökanden i de fall då mycket långa och komplicerade handlingar begärs,

| — | underlätta sökandens tillgång till redan offentliggjorda handlingar, |
| --- | --- |

—

underlätta sökandens tillgång till redan offentliggjorda handlingar,

| — | samordna svaret med den enhet som upprättat handlingen eller som innehar den, eller med behörig person när ansökningen rör en handling som inte finns upptagen i registret eller när ansökningen rör en handling som omfattas av de restriktioner som föreskrivs i artiklarna 4 och 9 i förordning (EG) nr 1049/2001, |
| --- | --- |

—

samordna svaret med den enhet som upprättat handlingen eller som innehar den, eller med behörig person när ansökningen rör en handling som inte finns upptagen i registret eller när ansökningen rör en handling som omfattas av de restriktioner som föreskrivs i artiklarna 4 och 9 i förordning (EG) nr 1049/2001,

| — | samråda med tredje parter i enlighet med artikel 4.4 i förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

—

samråda med tredje parter i enlighet med artikel 4.4 i förordning (EG) nr 1049/2001.

Artikel 4

Införande av handlingar i det elektroniska registret över hänvisningar

1.   Hänvisningar till handlingar ska föras in i det elektroniska registret över hänvisningar i enlighet med de anvisningar som antagits av generalsekreteraren, vilka ska säkerställa största möjliga spårbarhet för handlingarna. Omfattningen av de handlingar som ingår i det elektroniska registret över hänvisningar ska successivt utvidgas och ska anges på registrets hemsida på webbplatsen Europarl.

2.   I det avseendet ska det organ eller den enhet som har gett upphov till handlingen ansvara för att Europaparlamentets handlingar, sådana de definieras i artikel 104.2 i arbetsordningen, registreras i det elektroniska registret över hänvisningar.

3.   En handling som upprättas inom ramen för ett lagstiftningsförfarande eller parlamentsverksamhet registreras i det elektroniska registret över hänvisningar så snart den inges eller offentliggörs.

4.   Övriga handlingar som faller inom befogenhetsområdet för Europaparlamentets generalsekretariats administrativa enheter ska registreras i det elektroniska registret över hänvisningar i möjligaste mån, i enlighet med generalsekreterarens anvisningar.

5.   Hänvisningar till handlingar från de tredje parter som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 1049/2001 ska föras in i det elektroniska registret över hänvisningar av den enhet som handlingarna riktar sig till.

Artikel 5

Direkt tillgängliga handlingar

1.   Samtliga handlingar som Europaparlamentet upprättar eller tar emot inom ramen för lagstiftningsförfarandet ska vara tillgängliga för medborgarna i elektronisk form, med förbehåll för de restriktioner som föreskrivs i artiklarna 4 och 9 i förordning (EG) nr 1049/2001.

2.   Europaparlamentet ska göra samtliga lagstiftningshandlingar enligt artikel 12.2 i förordning (EG) nr 1049/2001 elektroniskt tillgängliga genom det elektroniska registret över hänvisningar eller webbplatsen Europarl.

3.   De kategorier av handlingar som är direkt tillgängliga ska finnas upptagna i en förteckning som presidiet antar och som offentliggörs på webbplatsen Europarl. Denna förteckning ska inte begränsa rätten till tillgång till de handlingar som inte omfattas av de uppräknade kategorierna; dessa handlingar får göras tillgängliga efter skriftlig ansökan.

Artikel 6

Handlingar som görs tillgängliga efter ansökan

1.   En handling som Europaparlamentet upprättar eller tar emot utanför lagstiftningsförfarandet ska i möjligaste mån vara direkt tillgänglig för medborgarna via det elektroniska registret över hänvisningar, med förbehåll för de restriktioner som föreskrivs i artiklarna 4 och 9 i förordning (EG) nr 1049/2001.

2.   När registreringen av en handling i det elektroniska registret över hänvisningar inte medger direkt tillgång till hela texten, antingen för att handlingen inte finns tillgänglig i elektronisk form eller för att de undantag som föreskrivs i artiklarna 4 och 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 tillämpas, kan sökanden begära tillgång till handlingen skriftligt eller genom att använda det elektroniska formulär som finns tillgängligt på den hemsida för det elektroniska registret över hänvisningar som finns på webbplatsen Europarl.

3.   En handling som Europaparlamentet upprättat eller tagit emot innan förordning (EG) nr 1049/2001 trädde i kraft och som följaktligen inte finns upptagen i det elektroniska registret över hänvisningar, ska vara tillgänglig efter skriftlig eller elektronisk ansökan, med förbehåll för de restriktioner som föreskrivs i artiklarna 4 och 9 i ovannämnda förordning.

4.   Europaparlamentet ska ge medborgarna onlinebaserad hjälp med att ansöka om tillgång till handlingar.

AVDELNING II

URSPRUNGLIGA ANSÖKNINGAR

Artikel 7

Ansökningar som omfattas av dessa bestämmelser

Dessa bestämmelser ska gälla alla de ansökningar om tillgång till Europaparlamentets handlingar som lämnas in med hjälp av det formulär som finns tillgängligt på hemsidan för det elektroniska registret över hänvisningar eller som uttryckligen hänför sig till rätten till tillgång till handlingar, vilken definieras i förordning (EG) nr 1049/2001. Dessa bestämmelser ska dock inte omfatta ansökningar som bygger på särskild tillgång till handlingar, vilken bland annat fastställs i parlamentets arbetsordning, budgetförordningen och förordning (EG) nr 45/2001 om skydd av personuppgifter och i tjänsteföreskrifterna.

Artikel 8

Ingivande av ansökningar om tillgång

1.   En ansökan om tillgång till en av Europaparlamentets handlingar ska inges skriftligen, per fax eller i elektronisk form på ett av de språk som anges i artikel 342 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   Elektroniska ansökningar ska i möjligaste mån inges med hjälp av det elektroniska formulär som finns på hemsidan för det elektroniska registret över hänvisningar och det onlinebaserade stödsystemet, som har till syfte att underlätta ingivandet av sådana ansökningar.

3.   Ansökan ska vara tillräckligt utförlig och i synnerhet innehålla uppgifter som gör det möjligt att identifiera den handling eller de handlingar som begärs, samt sökandens namn och adress.

4.   Om en ansökan inte är tillräckligt utförlig ska institutionen, i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1049/2001, uppmana sökanden att förtydliga sin ansökan och bistå sökanden med detta.

Artikel 9

Behandling av ursprungliga ansökningar

1.   Varje ansökan om tillgång till en handling som finns hos parlamentet ska, samma dag som den registreras, tilldelas den ansvariga enheten, som ska bekräfta mottagandet, upprätta ett svar och tillhandahålla handlingen inom den föreskrivna tidsfristen.

2.   När ansökan avser en handling som parlamentet har upprättat och som omfattas av ett av de undantag som föreskrivs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001, eller när den begärda handlingen måste identifieras och hämtas, ska den ansvariga enheten vända sig till den enhet eller det organ som har upprättat handlingen. Denna enhet eller detta organ ska därefter föreslå hur ansökan ska besvaras inom fem arbetsdagar.

Artikel 10

Samråd med tredje parter

1.   När ansökan rör handlingar från tredje parter ska den ansvariga enheten, eventuellt i samarbete med den enhet som innehar de begärda handlingarna, kontrollera tillämpligheten av ett av de undantag som fastställs i artiklarna 4 eller 9 i förordning (EG) nr 1049/2001.

2.   Om det efter denna behandling fastställs att tillgången till de begärda handlingarna måste nekas på grundval av ett av de undantag som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001, ska avslaget skickas till sökanden utan samråd med den tredje part som upprättat handlingen.

3.   Den ansvariga enheten ska bifalla ansökan utan att samråda med den tredje part som upprättat handlingen om

| — | den begärda handlingen redan har offentliggjorts av textförfattaren i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 eller liknande bestämmelser, |
| --- | --- |

—

den begärda handlingen redan har offentliggjorts av textförfattaren i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 eller liknande bestämmelser,

| — | offentliggörandet av hela innehållet eller delar av det inte uttryckligen strider mot ett av de intressen som avses i artiklarna 4 och 9 i förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

—

offentliggörandet av hela innehållet eller delar av det inte uttryckligen strider mot ett av de intressen som avses i artiklarna 4 och 9 i förordning (EG) nr 1049/2001.

4.   I alla andra fall ska de tredje parterna höras, och de ska ha fem arbetsdagar på sig att höra av sig för att det ska kunna bestämmas om något av de undantag som fastställs i artiklarna 4 eller 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 ska tillämpas.

5.   Om inget svar ges inom den fastställda tidsfristen, eller om den tredje parten inte kan anträffas eller inte är möjlig att identifiera, ska Europaparlamentet fatta beslut i enlighet med undantagsbestämmelserna i artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001, varvid hänsyn ska tas till den tredje partens legitima intressen på grundval av det material som Europaparlamentet förfogar över.

Artikel 11

Svarsfrist

1.   Om tillgång beviljas ska den ansvariga enheten, inom 15 arbetsdagar efter registreringen av ansökan, bevilja tillgång till de begärda handlingarna.

2.   Om Europaparlamentet inte kan bevilja tillgång till de begärda handlingarna, ska det skriftligen ange skälen för att ansökan helt eller delvis har avslagits och upplysa sökanden om dennes rätt att göra en bekräftande ansökan.

3.   I detta fall ska sökanden ha 15 arbetsdagar på sig för att inge den bekräftande ansökan efter det att han eller hon mottagit beskedet.

4.   I undantagsfall, om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar, får den tidsfrist som anges i punkt 1 förlängas med 15 arbetsdagar, förutsatt att sökanden underrättas på förhand och att utförliga skäl anges.

5.   Om inget besked ges av institutionen inom den föreskrivna tidsfristen ska sökanden ha rätt att inge en bekräftande ansökan.

Artikel 12

Behörig myndighet

1.   Ursprungliga ansökningar som inges till Europaparlamentet ska behandlas av generalsekreteraren, under överinseende av den vice talman som ansvarar för tillsynen över behandlingen av ansökningar om tillgång till handlingar, såsom föreskrivs i artikel 104.4 och 104.6 i arbetsordningen.

2.   Bifall av ursprungliga ansökningar ska översändas till sökanden av generalsekreteraren eller av den ansvariga enheten under generalsekreterarens överinseende.

3.   Beslut om avslag på en ursprunglig ansökan ska med vederbörlig motivering fattas av generalsekreteraren på förslag av den ansvariga enheten efter samråd med den enhet som har upprättat handlingen. Varje avslag ska för kännedom tillställas ansvarig vice talman.

4.   Generalsekreteraren eller den ansvariga enheten får när som helst uppmana rättstjänsten och/eller den ansvarige för uppgiftsskydd att yttra sig om hur ansökan om tillgång ska följas upp.

AVDELNING III

BEKRÄFTANDE ANSÖKNINGAR

Artikel 13

Ingivande

1.   En bekräftande ansökan ska inges inom 15 arbetsdagar, antingen från och med mottagande av beskedet om att ansökan om tillgång till den begärda handlingen avslagits helt eller delvis, eller – om inget svar på den ursprungliga ansökan överhuvudtaget ges – efter att svarsfristen löpt ut.

2.   Den bekräftande ansökan ska respektera de formella krav som föreskrivs i artikel 8 i detta beslut avseende ursprungliga ansökningar.

Artikel 14

Behandling och samråd

1.   En bekräftande ansökan registreras och eventuella samråd genomförs enligt de förfaranden som föreskrivs i artiklarna 9 och 10 i detta beslut.

2.   Parlamentet ska inom 15 arbetsdagar efter det att en ansökan registrerats antingen bevilja tillgång till handlingen eller skriftligen eller elektroniskt ange skälen för att ansökan helt eller delvis har avslagits.

3.   I undantagsfall, om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar, får den tidsfrist som anges i föregående punkt förlängas med 15 arbetsdagar, förutsatt att sökanden underrättas på förhand och att utförliga skäl anges.

Artikel 15

Behörig myndighet

1.   Det ankommer på parlamentets presidium att besvara de bekräftande ansökningarna. Den vice talman som ansvarar för behandling av ansökningar om tillgång till handlingar ska under presidiets överinseende fatta beslut i presidiets ställe om de bekräftande ansökningarna.

2.   Vice talmannen är skyldig att underrätta presidiet om sitt beslut vid det första sammanträdet efter det att beslutet har fattats och den sökande har underrättats. Om vice talmannen anser det nödvändigt får han eller hon inom utsatt tid lägga fram sitt förslag till beslut för presidiet, till exempel om svaret berör en principfråga när det gäller Europaparlamentets öppenhet. Vice talmannen ska rätta sig efter presidiets beslut i svaret till den sökande.

3.   Vice talmannen och presidiet ska fatta sitt beslut på grundval av ett förslag som den ansvariga enheten ska ta fram efter delegering av generalsekreteraren. Denna enhet får höra den ansvarige för uppgiftsskydd, som ska yttra sig inom tre arbetsdagar.

4.   Svarsförslaget kan bli föremål för en förhandsgranskning av rättstjänsten, som ska yttra sig inom tre arbetsdagar.

Artikel 16

Överklagande

1.   Om Europaparlamentet helt eller delvis avslår en ansökan om tillgång ska institutionen underrätta sökanden om de rättsmedel som finns, nämligen om möjligheten att väcka talan mot institutionen eller framföra klagomål till Europeiska ombudsmannen enligt de villkor som anges i artiklarna 263 och 228 i EUF-fördraget.

2.   Om inget besked ges inom den föreskrivna tidsfristen, ska ansökan anses ha avslagits och sökanden ska ha rätt att väcka talan och/eller framföra klagomål i enlighet med relevanta bestämmelser i föregående punkt.

AVDELNING IV

INFÖRANDE I DET ELEKTRONISKA REGISTRET ÖVER HÄNVISNINGAR OCH TILLGÅNG TILL KÄNSLIGA HANDLINGAR

Artikel 17

Införande av känsliga handlingar i det elektroniska registret över hänvisningar

1.   Känsliga handlingar enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1049/2001 ska föras in i det elektroniska registret över hänvisningar om den myndighet varifrån handlingen härrör ger sitt godkännande. Det ankommer på de personer eller organ vid Europaparlamentet som tar emot den känsliga handlingen från en tredje part att precisera de hänvisningar som kan förekomma i den. Dessa personer eller organ ska ta emot råd från den vice talman som ansvarar för behandlingen av ansökningar om tillgång till handlingar, från generalsekreteraren eller, i förekommande fall, från ordföranden för berört parlamentsutskott.

2.   Varje handling som upprättats av parlamentet och som hänför sig till en känslig handling ska föras in i det elektroniska registret över hänvisningar endast med tillstånd från den vice talman som ansvarar för behandling av ansökningar om tillgång till handlingar. De hänvisningar som en sådan handling ges ska fastställas på samma villkor som föreskrivs i föregående punkt.

Artikel 18

Behandling av ansökningar om tillgång till handlingar

Generalsekreteraren ska översända ansökan om tillgång till en känslig handling till den vice talman som är ansvarig för behandling av ansökningar om tillgång till handlingar, som ska svara på ursprungliga ansökningar. Det ankommer på presidiet att besvara en bekräftande ansökan; presidiet kan delegera denna uppgift till talmannen. Den ansvarige vice talmannen och presidiet eller talmannen ska ta emot råd av generalsekreteraren eller, i förekommande fall, av ordföranden för det berörda parlamentsutskottet. Villkoren för registrering och tidsfristerna ska vara desamma som för andra ansökningar om tillgång.

Artikel 19

Behöriga personer

Vid behandling av ansökningar om tillgång till känsliga handlingar ska följande personer ha rätt att ta del av handlingarna: Europaparlamentets talman, den vice talman som ansvarar för behandlingen av ansökningar om tillgång till handlingar, ordföranden för det direkt berörda parlamentsutskottet samt generalsekreteraren och den ansvariga enhetens personal, om inte särskild behörighet föreskrivs i avtal som ingåtts med de andra institutionerna.

Artikel 20

Skydd av känsliga handlingar

En känslig handling ska omfattas av strikta säkerhetsregler, så att handläggningen inom institutionerna av handlingen omfattas av sekretess. I det avseendet ska dessa regler ta hänsyn till interinstitutionella avtal.

AVDELNING V

TILLHANDAHÅLLANDE AV HANDLINGAR

Artikel 21

Kostnad för svaret

1.   Utöver vad som sägs i artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1049/2001 kan sökanden åläggas att betala en avgift på 0,10 euro per sida, plus porto, om handlingarnas storlek överstiger 20 sidor. Kostnaderna i samband med andra medier ska beslutas från fall till fall men får inte vara högre än vad som är rimligt.

2.   Offentliggjorda handlingar berörs inte av detta beslut och ska även i fortsättningen omfattas av ett eget prissystem.

AVDELNING VI

TILLÄMPNING AV BESLUTET

Artikel 22

Tillämpning

Detta beslut är tillämpligt med iakttagande av och utan att påverka bestämmelserna i förordning (EG) nr 1049/2001 samt i Europaparlamentets arbetsordning.

Artikel 23

Översyn

Detta beslut ska bli föremål för en ny prövning åtminstone varje gång förordning (EG) nr 1049/2001 ändras.

Artikel 24

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning
   (6).

---

(1)  EGT C 374, 29.12.2001, s. 1.

(2)  Konsoliderat av presidiet den 3 maj 2004.

(3)  Ändrat av presidiet den 26 september 2005 och offentliggjort i EUT C 289, 22.11.2005, s. 6.

(4)  Ändrat av presidiet den 22 juni 2011 och offentliggjort i EUT C 216, 22.7.2011, s. 19.

(5)  Den 3 december 2001.

(6)  Dvs. den 29 december 2001, den 22 november 2005 och den 22 juli 2011.

---

Europeiska kommissionen

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/25

---

Eurons växelkurs (1)

21 juli 2011

2011/C 216/08

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4222 |
| JPY | japansk yen | 112,09 |
| DKK | dansk krona | 7,4542 |
| GBP | pund sterling | 0,87870 |
| SEK | svensk krona | 9,1008 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1690 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,7750 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,411 |
| HUF | ungersk forint | 267,93 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7094 |
| PLN | polsk zloty | 3,9955 |
| RON | rumänsk leu | 4,2560 |
| TRY | turkisk lira | 2,3793 |
| AUD | australisk dollar | 1,3246 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3447 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,0832 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6579 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7237 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 500,67 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,7335 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,1817 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4552 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 154,10 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2638 |
| PHP | filippinsk peso | 60,641 |
| RUB | rysk rubel | 39,7000 |
| THB | thailändsk baht | 42,538 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2188 |
| MXN | mexikansk peso | 16,5622 |
| INR | indisk rupie | 63,2950 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4222

JPY

japansk yen

112,09

DKK

dansk krona

7,4542

GBP

pund sterling

0,87870

SEK

svensk krona

9,1008

CHF

schweizisk franc

1,1690

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,7750

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,411

HUF

ungersk forint

267,93

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7094

PLN

polsk zloty

3,9955

RON

rumänsk leu

4,2560

TRY

turkisk lira

2,3793

AUD

australisk dollar

1,3246

CAD

kanadensisk dollar

1,3447

HKD

Hongkongdollar

11,0832

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6579

SGD

singaporiansk dollar

1,7237

KRW

sydkoreansk won

1 500,67

ZAR

sydafrikansk rand

9,7335

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,1817

HRK

kroatisk kuna

7,4552

IDR

indonesisk rupiah

12 154,10

MYR

malaysisk ringgit

4,2638

PHP

filippinsk peso

60,641

RUB

rysk rubel

39,7000

THB

thailändsk baht

42,538

BRL

brasiliansk real

2,2188

MXN

mexikansk peso

16,5622

INR

indisk rupie

63,2950

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/26

---

Uppdatering av förteckningen över sådana uppehållstillstånd som avses i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) i EUT C 247, 13.10.2006, s. 1; EUT C 153, 6.7.2007, s. 5; EUT C 192, 18.8.2007, s. 11; EUT C 271, 14.11.2007, s. 14; EUT C 57, 1.3.2008, s. 31; EUT C 134, 31.5.2008, s.14; EUT C 207, 14.8.2008, s. 12; EUT C 331, 21.12.2008, s. 13; EUT C 3, 8.1.2009, s. 5; EUT C 64, 19.3.2009, s. 15; EUT C 198, 22.8.2009, s. 9; EUT C 239, 6.10.2009, s. 2; EUT C 298, 8.12.2009, s. 15; EUT C 308, 18.12.2009, s. 20; EUT C 35, 12.2.2010, s. 5; EUT C 82, 30.3.2010, s. 26; EUT C 103, 22.4.2010, s. 8 och EUT C 108, 7.4.2011, s. 6; EUT C 157, 27.5.2011, s. 5 och EUT C 201, 8.7.2011, s. 1)

2011/C 216/09

Den offentliggjorda förteckning över uppehållstillstånd som avses i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) grundar sig på uppgifter som medlemsstaterna anmält till kommissionen i enlighet med det offentliga kungörelseorganet artikel 34 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i EUT görs en månatlig uppdatering som generaldirektoratet för inrikes frågor lägger ut på sin webbplats.

ITALIEN

Uppgifterna ersätter den förteckning som offentliggjordes i EUT C 201, 8.7.2011

1.   Enhetligt utformade uppehållstillstånd

| — | Tillfälligt uppehållstillstånd – giltigt från 3 månader upp till högst tre år. Det utfärdas på följande grunder:






  — | Affidamento (Utfärdas till barn som är utlänningar och för tillfället inte har någon lämplig familjemiljö) |
| --- | --- | --- |

—

Tillfälligt uppehållstillstånd – giltigt från 3 månader upp till högst tre år. Det utfärdas på följande grunder:

—

Affidamento (Utfärdas till barn som är utlänningar och för tillfället inte har någon lämplig familjemiljö)

| — | Motivi umanitari (della durata superiore ai tre mesi) (Humanitära skäl – giltigt i över tre månader) |
| --- | --- |

—

Motivi umanitari (della durata superiore ai tre mesi) (Humanitära skäl – giltigt i över tre månader)

| — | Motivi religiosi (Religiösa skäl) |
| --- | --- |

—

Motivi religiosi (Religiösa skäl)

| — | Studio (Studier) |
| --- | --- |

—

Studio (Studier)

| — | Missione (Utfärdas till utlänningar som har rest in i Italien med visering för att utföra ett visst uppdrag i samband med en tillfällig vistelse) |
| --- | --- |

—

Missione (Utfärdas till utlänningar som har rest in i Italien med visering för att utföra ett visst uppdrag i samband med en tillfällig vistelse)

| — | Asilo politico (Politisk asyl) |
| --- | --- |

—

Asilo politico (Politisk asyl)

| — | Apolidia (Statslösa personer) |
| --- | --- |

—

Apolidia (Statslösa personer)

| — | Tirocinio formazione professionale (Lärlingsutbildning) |
| --- | --- |

—

Tirocinio formazione professionale (Lärlingsutbildning)

| — | Riacquisto cittadinanza italiana (Utfärdas till en utlänning som väntar på att beviljas eller tillerkännas italienskt medborgarskap) |
| --- | --- |

—

Riacquisto cittadinanza italiana (Utfärdas till en utlänning som väntar på att beviljas eller tillerkännas italienskt medborgarskap)

| — | Ricerca scientifica (Vetenskaplig forskning) |
| --- | --- |

—

Ricerca scientifica (Vetenskaplig forskning)

| — | Attesa occupazione (I väntan på ett anställningsförhållande) |
| --- | --- |

—

Attesa occupazione (I väntan på ett anställningsförhållande)

| — | Lavoro autonomo (Egenföretagande) |
| --- | --- |

—

Lavoro autonomo (Egenföretagande)

| — | Lavoro subordinato (Anställning) |
| --- | --- |

—

Lavoro subordinato (Anställning)

| — | Lavoro subordinato stagionale (Säsongsarbete) |
| --- | --- |

—

Lavoro subordinato stagionale (Säsongsarbete)

| — | Famiglia (Familj) |
| --- | --- |

—

Famiglia (Familj)

| — | Famiglia minore 14-18 (Uppehållstillstånd för familjemedlemmar i åldern 14–18 år) |
| --- | --- |

—

Famiglia minore 14-18 (Uppehållstillstånd för familjemedlemmar i åldern 14–18 år)

| — | Volontariato (Volontärverksamhet) |
| --- | --- |

—

Volontariato (Volontärverksamhet)

| — | Protezione sussidiaria (permesso di soggiorno rilasciato ai sensi del D.L. n. 251 del 19 novembre 2007 in recepimento della Direttiva n. 83/2004/CE) (Subsidiärt skydd [uppehållstillstånd utfärdat i enlighet med dekret nr 251 av den 19 november 2007 genom införlivande av direktiv nr 83/2004/EG]) |
| --- | --- |

—

Protezione sussidiaria (permesso di soggiorno rilasciato ai sensi del D.L. n. 251 del 19 novembre 2007 in recepimento della Direttiva n. 83/2004/CE) (Subsidiärt skydd [uppehållstillstånd utfärdat i enlighet med dekret nr 251 av den 19 november 2007 genom införlivande av direktiv nr 83/2004/EG])

| — | Permesso di soggiorno CE per lungo soggiornanti con una validità permanente (Varaktigt EG-uppehållstillstånd med permanent giltighet) |
| --- | --- |

—

Permesso di soggiorno CE per lungo soggiornanti con una validità permanente (Varaktigt EG-uppehållstillstånd med permanent giltighet)

2.   Alla övriga handlingar utfärdade till tredjelandsmedborgare med motsvarande giltighet som ett uppehållstillstånd

Uppehållstillstånd i pappersformat (som grundar sig på nationell lag) med en varierande giltighet (från en period kortare än tre månader till dess att behovet upphör)

| — | Carta di soggiorno con validità permanente e rilasciata prima dell'entrata in vigore del decreto legislativo 8 gennaio 2007, n. 3 che attua la direttiva 2003/109/CE per i soggiornanti di lungo periodo, equiparata dal decreto legislativo al permesso di soggiorno CE per i soggiornanti di lungo periodo (Uppehållskort med permanent giltighet och utfärdat innan lagdekret nr 3 av den 8 januari 2007 trädde i kraft är i linje med direktiv 2003/109/EG för längre vistelser och jämställs genom lagdekretet med varaktigt EG-uppehållstillstånd) |
| --- | --- |

—

Carta di soggiorno con validità permanente e rilasciata prima dell'entrata in vigore del decreto legislativo 8 gennaio 2007, n. 3 che attua la direttiva 2003/109/CE per i soggiornanti di lungo periodo, equiparata dal decreto legislativo al permesso di soggiorno CE per i soggiornanti di lungo periodo (Uppehållskort med permanent giltighet och utfärdat innan lagdekret nr 3 av den 8 januari 2007 trädde i kraft är i linje med direktiv 2003/109/EG för längre vistelser och jämställs genom lagdekretet med varaktigt EG-uppehållstillstånd)

| — | Carta di soggiorno per familiari di cittadini dell'UE che sono i cittadini di paesi terzi con validità fina a cinque anni (Uppehållstillstånd för EU-medborgares familjemedlemmar som är tredjelandsmedborgare – med en giltighet på upp till fem år) |
| --- | --- |

—

Carta di soggiorno per familiari di cittadini dell'UE che sono i cittadini di paesi terzi con validità fina a cinque anni (Uppehållstillstånd för EU-medborgares familjemedlemmar som är tredjelandsmedborgare – med en giltighet på upp till fem år)

| — | Carta d'identità M.A.E. (Identitetshandling som utfärdas av utrikesministeriet):






  — | Mod. 1 (blu) Corpo diplomatico accreditato e consorti titolari di passaporto diplomatico (Modell 1 [blå] för ackrediterade medlemmar av diplomatkåren som innehar diplomatpass och deras makar) |
| --- | --- | --- |

—

Carta d'identità M.A.E. (Identitetshandling som utfärdas av utrikesministeriet):

—

Mod. 1 (blu) Corpo diplomatico accreditato e consorti titolari di passaporto diplomatico (Modell 1 [blå] för ackrediterade medlemmar av diplomatkåren som innehar diplomatpass och deras makar)

| — | Mod. 2 (verde) Corpo conosolare titolare di passaporto diplomatico (Modell 2 [grön] för medlemmar av konsulatkåren som innehar diplomatpass) |
| --- | --- |

—

Mod. 2 (verde) Corpo conosolare titolare di passaporto diplomatico (Modell 2 [grön] för medlemmar av konsulatkåren som innehar diplomatpass)

| — | Mod. 3 (Orange) Funzionari II FAO titolari di passaporto diplomatico, di servizio o ordinario (Modell 3 [orange] för FAO-tjänstemän i kategori II som innehar diplomatpass, antingen tjänstepass eller vanligt) |
| --- | --- |

—

Mod. 3 (Orange) Funzionari II FAO titolari di passaporto diplomatico, di servizio o ordinario (Modell 3 [orange] för FAO-tjänstemän i kategori II som innehar diplomatpass, antingen tjänstepass eller vanligt)

| — | Mod. 4 (Orange) Impiegati tecnico-amministrativi presso Rappresentanze diplomatiche titolari di passaporto di servizio (Modell 4 [orange] för teknisk och administrativ personal på utländska beskickningar som innehar tjänstepass) |
| --- | --- |

—

Mod. 4 (Orange) Impiegati tecnico-amministrativi presso Rappresentanze diplomatiche titolari di passaporto di servizio (Modell 4 [orange] för teknisk och administrativ personal på utländska beskickningar som innehar tjänstepass)

| — | Mod. 5 (Orange) Impiegati consolari titolari di passaporto di servizio (Modell 5 [orange] för konsulatpersonal som innehar tjänstepass) |
| --- | --- |

—

Mod. 5 (Orange) Impiegati consolari titolari di passaporto di servizio (Modell 5 [orange] för konsulatpersonal som innehar tjänstepass)

| — | Mod. 7 (grigio) Personnale di servizio presso Rappresentanze diplomatiche titolare di passaporto di servizio (Modell 7 [grå] för hushållspersonal vid diplomatiska beskickningar som innehar tjänstepass) |
| --- | --- |

—

Mod. 7 (grigio) Personnale di servizio presso Rappresentanze diplomatiche titolare di passaporto di servizio (Modell 7 [grå] för hushållspersonal vid diplomatiska beskickningar som innehar tjänstepass)

| — | Mod. 8 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze Consolari titolare di passaporto di servizio (Modell 8 [grå] för hushållspersonal vid konsulat som innehar tjänstepass) |
| --- | --- |

—

Mod. 8 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze Consolari titolare di passaporto di servizio (Modell 8 [grå] för hushållspersonal vid konsulat som innehar tjänstepass)

| — | Mod. 11 (beige) Funzionari delle Organizzazioni internazionali, Consoli Onorari, impiegati locali, personale di servizio assunto all'estero e venuto al seguito, familiari Corpo Diplomatico e Organizzazioni Internazionali titolari di passaporto ordinario (Modell 11 [beige] för internationella organisationers tjänstemän, honorärkonsuler, lokalanställda, tjänstepersonal rekryterad utomlands som följt med arbetsgivaren, diplomaters familjemedlemmar och familjemedlemmar till anställda inom internationella organisationer som innehar vanliga pass) |
| --- | --- |

—

Mod. 11 (beige) Funzionari delle Organizzazioni internazionali, Consoli Onorari, impiegati locali, personale di servizio assunto all'estero e venuto al seguito, familiari Corpo Diplomatico e Organizzazioni Internazionali titolari di passaporto ordinario (Modell 11 [beige] för internationella organisationers tjänstemän, honorärkonsuler, lokalanställda, tjänstepersonal rekryterad utomlands som följt med arbetsgivaren, diplomaters familjemedlemmar och familjemedlemmar till anställda inom internationella organisationer som innehar vanliga pass)

Kommentar: Modell 6 (orange) och 9 (grön) för personal vid internationella organisationer som saknar immunitet respektive för honorärkonsuler utfärdas inte längre och har ersatts av modell 11. Dessa handlingar är dock giltiga till angivet datum.

Följande har lagts till på ID-kortens baksida: Innehavaren av detta ID-kort är befriad från kravet på uppehållstillstånd; tillsammans med en giltig resehandling ger det innehavaren rätt att resa in i vilken som helst av Schengenstaterna.

| — | Förteckning över deltagare i skolresor inom Europeiska unionen |
| --- | --- |

—

Förteckning över deltagare i skolresor inom Europeiska unionen

---

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/29

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

2011/C 216/10

Statligt stöd nr.: SA.33161 (11/XA)

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Noord-Brabant

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Subsidieverlening project „Fosfaat, natuur en landbouw”

Rättslig grund:

| — | Algemene wet bestuursrecht |
| --- | --- |

—

Algemene wet bestuursrecht

| — | Subsidieverordening inrichting landelijk gebied 2007 (provincie Noord-Brabant) |
| --- | --- |

—

Subsidieverordening inrichting landelijk gebied 2007 (provincie Noord-Brabant)

| — | Tijdelijke subsidieregeling inrichting landelijk gebied |
| --- | --- |

—

Tijdelijke subsidieregeling inrichting landelijk gebied

| — | Beschikking betreffende de toekenning van een subsidie voor het project „Fosfaat, natuur en landbouw” |
| --- | --- |

—

Beschikking betreffende de toekenning van een subsidie voor het project „Fosfaat, natuur en landbouw”

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Sammanlagt belopp av stöd för särskilda ändamål som beviljats företaget: 0,09 EUR (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: —

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: till den 31 december 2013

Stödets syfte: Tekniskt stöd (artikel 15 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Husdjursskötsel

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Provincie Noord-Brabant |
| --- |
| Brabantlaan 1 |
| Postbus 90151 |
| 5200 MC 's-Hertogenbosch |
| NEDERLAND |

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC 's-Hertogenbosch

NEDERLAND

| Waterschap De Dommel |
| --- |
| Bosscheweg 56 |
| Postbus 10001 |
| 5280 DA Boxtel |
| NEDERLAND |

Waterschap De Dommel

Bosscheweg 56

Postbus 10001

5280 DA Boxtel

NEDERLAND

Webbplats: http://www.brabant.nl/politiek-en-bestuur/gedeputeerde-staten/bestuursinformatie/bekendmakingen/water/bekendmaking-subsidieverlening-zlto-de-hilver.aspx

Övriga upplysningar: —

Statligt stöd nr.: SA.33263 (11/XA)

Medlemsstat: Italien

Region: Lazio

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Intervento contributivo regionale riferito a estirpazioni o capitozzature di piante di actinidia colpite da cancro batterico causato da «Pseudomonas syringae pv. actinidiae».

Rättslig grund: L.R. 16 marzo 2011, n. 2 «Misure di intervento a favore delle piccole e medie imprese agricole per la prevenzione ed eradicazione di fitopatie e infestazioni parassitarie».

DGR del 24 giugno 2011 n. 301, «L.R. 16 marzo 2011, n. 2 “Misure di intervento a favore delle piccole e medie imprese agricole per la prevenzione ed eradicazione di fitopatie e infestazioni parassitarie”. Programma regionale di intervento contributivo riferito a estirpazioni o capitozzature di piante di actinidia ...»

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Årligt totalbelopp för den budget som planeras enligt ordningen: 1 EUR (i miljoner)

Högsta tillåtna stödnivå: 100 %

Datum för genomförande: —

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 21 juli 2011–30 juni 2013

Stödets syfte: Växtsjukdomar och skadedjursangrepp (artikel 10 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): Jordbruk och jakt samt service i anslutning härtill

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Regione Lazio |
| --- |
| Dipartimento Istituzionale e Territorio |
| Direzione regionale Agricoltura |
| Via C. Colombo 212 |
| 00147 Roma RM |
| ITALIA |

Regione Lazio

Dipartimento Istituzionale e Territorio

Direzione regionale Agricoltura

Via C. Colombo 212

00147 Roma RM

ITALIA

Webbplats: http://www.agricoltura.regione.lazio.it

Övriga upplysningar: —

---

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/31

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik

(Text av betydelse för EES)

2011/C 216/11

| Medlemsstat | Frankrike |
| --- | --- |
| Berörd linje | Le Havre–Lyon (Saint-Exupéry) |
| Datum för den allmänna trafikpliktens ikraftträdande | Dagen efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning |
| Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas | Arrêté du 14 juin 2011 modifiant l’arrêté du 4 juin 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Le Havre et Lyon (Saint-Exupéry) (Förordning av den 14 juni 2011 om ändring av förordning av den 4 juni 2009 om införande av allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik mellan Le Havre och Lyon [Saint-Exupéry])
  NOR: DEVA1115672A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  För mer information kontakta:





  Direction générale de l’aviation civile |
| DTA/SDT/T2 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris Cedex 15 |
| FRANCE |
| Tfn +33 158094321 |
| E-post: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr |

Medlemsstat

Frankrike

Berörd linje

Le Havre–Lyon (Saint-Exupéry)

Datum för den allmänna trafikpliktens ikraftträdande

Dagen efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning

Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas

Arrêté du 14 juin 2011 modifiant l’arrêté du 4 juin 2009 relatif à l’imposition d’obligations de service public sur les services aériens réguliers entre Le Havre et Lyon (Saint-Exupéry) (Förordning av den 14 juni 2011 om ändring av förordning av den 4 juni 2009 om införande av allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik mellan Le Havre och Lyon [Saint-Exupéry])

NOR: DEVA1115672A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

För mer information kontakta:

Direction générale de l’aviation civile

DTA/SDT/T2

50 rue Henry Farman

75720 Paris Cedex 15

FRANCE

Tfn +33 158094321

E-post: osp-compagnies.dta@aviation-civile.gouv.fr

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/32

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products)

(Text av betydelse för EES)

2011/C 216/12

| 1. | Kommissionen mottog den 14 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Ashland Inc (Ashland, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företaget International Specialty Products Inc (ISP, Förenta staterna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 14 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Ashland Inc (Ashland, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning förvärvar fullständig kontroll över företaget International Specialty Products Inc (ISP, Förenta staterna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Ashland: Tillverkning och leverans av kompositpolymerer, bindemedel, behandlingar för process- och bruksvatten, cellulosaetrar, smörjmedel samt kemikalier för motorfordon, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Ashland: Tillverkning och leverans av kompositpolymerer, bindemedel, behandlingar för process- och bruksvatten, cellulosaetrar, smörjmedel samt kemikalier för motorfordon,

| — | ISP: Tillverkning och leverans av specialkemikalier för konsumenter och för marknader inom industrin inklusive produkter för egenvård, läkemedel och näring, drycker, hemvård, beläggningar och lim, energi, jordbruk, plast och däck. |
| --- | --- |

—

ISP: Tillverkning och leverans av specialkemikalier för konsumenter och för marknader inom industrin inklusive produkter för egenvård, läkemedel och näring, drycker, hemvård, beläggningar och lim, energi, jordbruk, plast och däck.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6313 – Ashland/International Specialty Products, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

| 22.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/33

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2011/C 216/13

| 1. | Kommissionen mottog den 15 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget AIF VII Euro Holdings, L.P. (AIF VII) – en investeringsfond som förvaltas av Apollo Management VII L.P., som är dotterbolag till Apollo Management L.P. (som tillsammans bildar Apollo, USA) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Ascometal SA (Frankrike) från Sideris Steel S.A.S., ett indirekt dotterbolag till Lucchini SpA, som ingår i OAO Severstal-koncernen, genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 15 juli 2011 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget AIF VII Euro Holdings, L.P. (AIF VII) – en investeringsfond som förvaltas av Apollo Management VII L.P., som är dotterbolag till Apollo Management L.P. (som tillsammans bildar Apollo, USA) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Ascometal SA (Frankrike) från Sideris Steel S.A.S., ett indirekt dotterbolag till Lucchini SpA, som ingår i OAO Severstal-koncernen, genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Apollo: Investeringar i företag verksamma inom olika branscher över hela världen bla. inom kemikalier, kryssningsfartyg, logistik, papper, förpackningar samt fastighetsmäklartjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Apollo: Investeringar i företag verksamma inom olika branscher över hela världen bla. inom kemikalier, kryssningsfartyg, logistik, papper, förpackningar samt fastighetsmäklartjänster,

| — | Ascometal: Tillverkning av långa stålprodukter (halvfabrikat, varmvalsade produkter samt kallbearbetade produkter) av legerat och olegerat stål. |
| --- | --- |

—

Ascometal: Tillverkning av långa stålprodukter (halvfabrikat, varmvalsade produkter samt kallbearbetade produkter) av legerat och olegerat stål.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6276 – AIF VII Euro Holdings/Ascometal, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---