# Euroopa Liidu C 195/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.195.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 195 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide2. juuli 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.195.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 195

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide2. juuli 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Kontrollikoda |
| 2011/C 195/01 | Arvamus nr 4/2011 teemal komisjoni roheline raamat riigihankepoliitika ajakohastamise kohta (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Kontrollikoda

2011/C 195/01

Arvamus nr 4/2011 teemal komisjoni roheline raamat riigihankepoliitika ajakohastamise kohta (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4)

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4)

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Kontrollikoda

| 2.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 195/1

---

ARVAMUS nr 4/2011

teemal komisjoni roheline raamat riigihankepoliitika ajakohastamise kohta

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4)

2011/C 195/01

Kontrollikoda tervitab võimalust osaleda avalikus arutelus komisjoni rohelise raamatu üle, mis käsitleb Euroopa Liidu riigihankepoliitika ajakohastamist. Kontrollikoda osaleb arutelus nii Euroopa Liidu eelarve välisaudiitorina kui ise hankijana tegutseva avalik-õigusliku institutsioonina.

Kontrollikoja kogemused riigihangete auditeerimisel näitavad, et eeskirjade eiramise korduvad probleemid on seotud olemasolevate eeskirjade ebapiisava rakendamisega ning rakendustasandil tuleb teha olulisi parandusi.

Kontrollikoda märgib, et rohelises raamatus on seatud kaugeleulatuvad eesmärgid, mis on väga arvukad ja mõnikord omavahel vastuolus. Eesmärkide arvukus nõuab kaalutletud otsuse tegemist, võttes arvesse, et kulude suurenemine ja keerukus võivad omakorda ohustada kulutasuvust ja õigusnormide täitmist.

Kontrollikoda leiab, et nii hankijate kui ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks saab teha mõningaid parandusi, kuid seda ei tohiks teha kesksete põhimõtete arvelt, nagu võrdne juurdepääs, aus konkurents ja avalike vahendite tõhus kasutamine. Kehtiva õigusraamistiku kohatine lünklikkus, ebaselgus ja mitmetimõistetavus ohustab kõigi osalejate õiguskindlust ja menetluste usaldusväärsust. See võib tingida vajaduse õigusnormide täpsemaks määratlemiseks.

EUROOPA LIIDU KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 287 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut Euroopa Liidu riigihankepoliitika ajakohastamise kohta (1),

ning arvestades järgmist:

komisjon on rohelise raamatu põhjal algatanud avaliku arutelu Euroopa Liidu riigihankepoliitika ajakohastamise üle, et viia poliitika kooskõlla dokumendiga „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (2),

kontrollikoja kogemused riigihangete auditeerimisel näitavad, et eeskirjade eiramise korduvad probleemid, (3) mis põhjustavad märkimisväärseid tehingute seaduslikkust ja korrektsust mõjutavaid vigu, on seotud olemasolevate eeskirjade ebapiisava rakendamisega ning rakendustasandil tuleb teha olulisi parandusi,

kontrollikoda tervitab võimalust arutelus osaleda ja selles valdkonnas omandatud kogemusi jagada, ning seda nii Euroopa Liidu eelarve välisaudiitorina kui ise hankijana tegutseva avalik-õigusliku institutsioonina,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Selgete ja realistlike eesmärkide seadmine

| 1. | Kontrollikoda märgib, et Euroopa 2020. aasta strateegias kutsutakse üles saavutama järgmist: a) parandama raamtingimusi ettevõtjate jaoks, et soodustada innovatsiooni, kasutades täielikult ära nõudluspoliitikat, b) toetama üleminekut ressursitõhusale ja vähese CO2-heitega majandusele, soodustades nt avaliku sektori keskkonnahoidlike riigihangete senisest ulatuslikumat rakendamist, ning c) parandama ärikeskkonda, eelkõige uuendusmeelsete väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks; lisaks rõhutatakse Euroopa 2020. aasta strateegias, et riigihankepoliitika peab tagama riiklike vahendite kõige tõhusama kasutuse ja hanketurud peavad olema avatud kogu ELis. Kontrollikoda märgib samuti, et rohelises raamatus täiendatakse või selgitatakse ülaltoodud eesmärke järgmiselt: riigihanke-eeskirjade abil tuleb: a) tõhustada avaliku sektori kulutusi, luues võimalikult suure konkurentsi ning tõhustades hankemenetlusi ja lihtsustades neid vastavalt hankijate vajadustele; b) võimaldada neil, kelle suhtes eeskirju kohaldatakse, kasutada riigihanget paremini ära ühiste ühiskondlike eesmärkide toetamiseks, nagu keskkonnakaitse, innovatsiooni ja sotsiaalse kaasatuse edendamine ning parimate võimalike tingimuste tagamine kvaliteetsete avalike teenuste osutamiseks; c) ära hoida korruptsiooni ja eelistamist ning nende vastu võidelda; d) tegeleda küsimusega, kuidas saab parandada Euroopa ettevõtjate juurdepääsu kolmandate riikide turule; e) paremini tagada hankijatele ja ettevõtjatele õiguskindlus. |
| --- | --- |

1.

Kontrollikoda märgib, et Euroopa 2020. aasta strateegias kutsutakse üles saavutama järgmist: a) parandama raamtingimusi ettevõtjate jaoks, et soodustada innovatsiooni, kasutades täielikult ära nõudluspoliitikat, b) toetama üleminekut ressursitõhusale ja vähese CO2-heitega majandusele, soodustades nt avaliku sektori keskkonnahoidlike riigihangete senisest ulatuslikumat rakendamist, ning c) parandama ärikeskkonda, eelkõige uuendusmeelsete väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks; lisaks rõhutatakse Euroopa 2020. aasta strateegias, et riigihankepoliitika peab tagama riiklike vahendite kõige tõhusama kasutuse ja hanketurud peavad olema avatud kogu ELis. Kontrollikoda märgib samuti, et rohelises raamatus täiendatakse või selgitatakse ülaltoodud eesmärke järgmiselt: riigihanke-eeskirjade abil tuleb: a) tõhustada avaliku sektori kulutusi, luues võimalikult suure konkurentsi ning tõhustades hankemenetlusi ja lihtsustades neid vastavalt hankijate vajadustele; b) võimaldada neil, kelle suhtes eeskirju kohaldatakse, kasutada riigihanget paremini ära ühiste ühiskondlike eesmärkide toetamiseks, nagu keskkonnakaitse, innovatsiooni ja sotsiaalse kaasatuse edendamine ning parimate võimalike tingimuste tagamine kvaliteetsete avalike teenuste osutamiseks; c) ära hoida korruptsiooni ja eelistamist ning nende vastu võidelda; d) tegeleda küsimusega, kuidas saab parandada Euroopa ettevõtjate juurdepääsu kolmandate riikide turule; e) paremini tagada hankijatele ja ettevõtjatele õiguskindlus.

| 2. | Kontrollikoda täheldab, et komisjon on teadlik sellest, et rohelises raamatus reformi läbiviimiseks seatud eri eesmärgid võivad olla omavahel vastuolus ning et need eri eesmärgid on „sõnastatud poliitikavalikutena, mis võivad osutada eri suundades ning mis hilisemas etapis eeldab põhjendatud valikut”. Kontrollikoja hinnangul on see komisjoni märkus äärmiselt oluline käivitatud protsessi edukuse tagamiseks. Kontrollikoda leiab, et komisjon peaks esmajärjekorras oma eesmärgid selgelt ja üheselt määratlema ning seejärel neid täpselt kirjeldama ja võimaluse korral tähtsuse järjekorda seadma. Kontrollikoda märgib, et selles valdkonnas võib ELi riigihankepoliitika uute eesmärkide seadmine, nagu see Euroopa 2020. aasta strateegias ette on nähtud, muuta õigusraamistiku senisest keerulisemaks. See võib põhjustada lisaprobleeme reformi teiste eesmärkide täitmisel, nagu hankijate ja ettevõtjate parema õiguskindluse tagamine. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoda täheldab, et komisjon on teadlik sellest, et rohelises raamatus reformi läbiviimiseks seatud eri eesmärgid võivad olla omavahel vastuolus ning et need eri eesmärgid on „sõnastatud poliitikavalikutena, mis võivad osutada eri suundades ning mis hilisemas etapis eeldab põhjendatud valikut”. Kontrollikoja hinnangul on see komisjoni märkus äärmiselt oluline käivitatud protsessi edukuse tagamiseks. Kontrollikoda leiab, et komisjon peaks esmajärjekorras oma eesmärgid selgelt ja üheselt määratlema ning seejärel neid täpselt kirjeldama ja võimaluse korral tähtsuse järjekorda seadma. Kontrollikoda märgib, et selles valdkonnas võib ELi riigihankepoliitika uute eesmärkide seadmine, nagu see Euroopa 2020. aasta strateegias ette on nähtud, muuta õigusraamistiku senisest keerulisemaks. See võib põhjustada lisaprobleeme reformi teiste eesmärkide täitmisel, nagu hankijate ja ettevõtjate parema õiguskindluse tagamine.

| 3. | Kontrollikoda rõhutab, et seatud eesmärkide saavutamiseks kasutatavad vahendid, mis on küll mõne eesmärgi puhul asjakohased, võivad kaasa tuua soovimatuid tagajärgi mõningate teiste eesmärkide täitmise seisukohast. Selles osas tuleb tähele panna, et rohelises raamatus kavandatud läbirääkimistega hankemenetluse üldiseks muutmine on sobiv vahend turgude avamisele ja menetluste tõhustamisele kaasa aitamiseks, kuid võib avaldada negatiivset mõju pettuste ja korruptsiooni ärahoidmise eesmärgi saavutamisele, kuna sellega suurendatakse hankijate valikuvabadust. Ka ühishanke laiendamist, mille eesmärk on kokku hoida hankijatel mitme hankemenetluse korraldamiseks kuluvat aega ja raha, ei ole lihtne ühitada kavandatava meetmega jagada pakkujad eri kategooriatesse, et hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) juurdepääsu riigihangetele. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoda rõhutab, et seatud eesmärkide saavutamiseks kasutatavad vahendid, mis on küll mõne eesmärgi puhul asjakohased, võivad kaasa tuua soovimatuid tagajärgi mõningate teiste eesmärkide täitmise seisukohast. Selles osas tuleb tähele panna, et rohelises raamatus kavandatud läbirääkimistega hankemenetluse üldiseks muutmine on sobiv vahend turgude avamisele ja menetluste tõhustamisele kaasa aitamiseks, kuid võib avaldada negatiivset mõju pettuste ja korruptsiooni ärahoidmise eesmärgi saavutamisele, kuna sellega suurendatakse hankijate valikuvabadust. Ka ühishanke laiendamist, mille eesmärk on kokku hoida hankijatel mitme hankemenetluse korraldamiseks kuluvat aega ja raha, ei ole lihtne ühitada kavandatava meetmega jagada pakkujad eri kategooriatesse, et hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) juurdepääsu riigihangetele.

| 4. | Ühe eesmärgi saavutamiseks vajaminevad õiguslikud meetmed võivad takistada mõne teise eesmärgi saavutamist. Kontrollikoda rõhutab, et siin ei piisa uue õigusliku meetme kasutuselevõtuga seotud riskide loendamisest ja nende vähendamiseks vajalike meetmete väljaselgitamisest. Riske tuleb ka hinnata vastavalt nende tõsidusele ja esinemise tõenäosusele, ja kui riski vähendamise vahend ei vasta riski suurusele, tuleb kaaluda alternatiivseid lahendusi. |
| --- | --- |

4.

Ühe eesmärgi saavutamiseks vajaminevad õiguslikud meetmed võivad takistada mõne teise eesmärgi saavutamist. Kontrollikoda rõhutab, et siin ei piisa uue õigusliku meetme kasutuselevõtuga seotud riskide loendamisest ja nende vähendamiseks vajalike meetmete väljaselgitamisest. Riske tuleb ka hinnata vastavalt nende tõsidusele ja esinemise tõenäosusele, ja kui riski vähendamise vahend ei vasta riski suurusele, tuleb kaaluda alternatiivseid lahendusi.

| 5. | Kontrollikoja ülesanne ei ole kahtluse alla seada komisjoni käivitatud reformiprotsessi poliitikaeesmärke. Kontrollikoda tuletab siiski meelde, et olenemata eesmärkide iseloomust ei tohiks nad mõjutada riigihangete õigusraamistiku põhieesmärke, milleks on mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtete järgimine ning parima võimaliku hanketulemuse tagamine hankijatele ja maksumaksjatele, kulutades selleks võimalikult vähe aega ja avaliku sektori rahalisi vahendeid. Selle taustal omistab kontrollikoda eriti suure tähtsuse õiguskindluse eesmärgi saavutamisele, mis eeldab riigihankeid reguleeriva õigusraamistiku stabiilsust. Sellest tulenevalt on kontrollikoda seisukohal, et mis tahes reformi eelduseks on tungiv vajadus selle järele. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja ülesanne ei ole kahtluse alla seada komisjoni käivitatud reformiprotsessi poliitikaeesmärke. Kontrollikoda tuletab siiski meelde, et olenemata eesmärkide iseloomust ei tohiks nad mõjutada riigihangete õigusraamistiku põhieesmärke, milleks on mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtete järgimine ning parima võimaliku hanketulemuse tagamine hankijatele ja maksumaksjatele, kulutades selleks võimalikult vähe aega ja avaliku sektori rahalisi vahendeid. Selle taustal omistab kontrollikoda eriti suure tähtsuse õiguskindluse eesmärgi saavutamisele, mis eeldab riigihankeid reguleeriva õigusraamistiku stabiilsust. Sellest tulenevalt on kontrollikoda seisukohal, et mis tahes reformi eelduseks on tungiv vajadus selle järele.

| 6. | Ehkki kontrollikoja ülesannete hulka ei kuulu arvamuse avaldamine selle kohta, mil määral tuleks riigihankemenetluste abil paremini toetada muid poliitikavaldkondi ja ühiskondlikke eesmärke (nagu keskkonnakaitse, energiatõhusus ning võitlus kliimamuutuste vastu, innovatsiooni ja sotsiaalse kaasatuse edendamine), leiab kontrollikoda, et riigihankemenetluse õiguspärasusele lisatingimuste seadmine võib suurendada kulusid ja muuta menetluse keerulisemaks ning seega kaasa tuua täiendavaid riske kulutõhususele ja õigusnormide järgimisele. Lisaks märgib kontrollikoda, et praegused eeskirjad, sealhulgas mõiste „majanduslikult soodsaim pakkumus”, võimaldavad teatavat vabadust kvalitatiivsete, pikaajaliste tegurite (nagu olelusring ja tegevuskulud) arvessevõtmisel ning neid võib seega kasutada hinnakriteeriumi osatähtsuse vähendamiseks, loobumata sealjuures vajadusest teha otsuseid lähtuvalt hinna ja kvaliteedi suhtest. |
| --- | --- |

6.

Ehkki kontrollikoja ülesannete hulka ei kuulu arvamuse avaldamine selle kohta, mil määral tuleks riigihankemenetluste abil paremini toetada muid poliitikavaldkondi ja ühiskondlikke eesmärke (nagu keskkonnakaitse, energiatõhusus ning võitlus kliimamuutuste vastu, innovatsiooni ja sotsiaalse kaasatuse edendamine), leiab kontrollikoda, et riigihankemenetluse õiguspärasusele lisatingimuste seadmine võib suurendada kulusid ja muuta menetluse keerulisemaks ning seega kaasa tuua täiendavaid riske kulutõhususele ja õigusnormide järgimisele. Lisaks märgib kontrollikoda, et praegused eeskirjad, sealhulgas mõiste „majanduslikult soodsaim pakkumus”, võimaldavad teatavat vabadust kvalitatiivsete, pikaajaliste tegurite (nagu olelusring ja tegevuskulud) arvessevõtmisel ning neid võib seega kasutada hinnakriteeriumi osatähtsuse vähendamiseks, loobumata sealjuures vajadusest teha otsuseid lähtuvalt hinna ja kvaliteedi suhtest.

| 7. | Kontrollikoda mõistab, et VKEde osalemisele riigihangetes võiks pöörata erilist tähelepanu. Kontrollikoda on täheldanud, et üldjuhul osalevad VKEd hankekonkurssidel harva ja osalemine on liikmesriigiti ebaühtlane. VKEde tõhusa osalemise oluliseks takistuseks on ebapiisav juurdepääs teabele, samuti halduskulud. Keskmise suurusega ettevõtjate osalemist võiks soodustada koolitus- ja teavitustegevus või kohalike teabekeskuste avamine. Kontrollikoda ei poolda aga edukale pakkujale kohustuse seadmist sõlmida lepingu teatud ulatuses allhankelepinguid, kuna sellest tulenevad õiguslikud ja praktilised probleemid ületaksid saadava kasu. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda mõistab, et VKEde osalemisele riigihangetes võiks pöörata erilist tähelepanu. Kontrollikoda on täheldanud, et üldjuhul osalevad VKEd hankekonkurssidel harva ja osalemine on liikmesriigiti ebaühtlane. VKEde tõhusa osalemise oluliseks takistuseks on ebapiisav juurdepääs teabele, samuti halduskulud. Keskmise suurusega ettevõtjate osalemist võiks soodustada koolitus- ja teavitustegevus või kohalike teabekeskuste avamine. Kontrollikoda ei poolda aga edukale pakkujale kohustuse seadmist sõlmida lepingu teatud ulatuses allhankelepinguid, kuna sellest tulenevad õiguslikud ja praktilised probleemid ületaksid saadava kasu.

Õigusraamistiku täpsustamine ja halduskoormuse vähendamine

| 8. | Kontrollikoda peab vajalikuks mõningate kesksete mõistete täpsemat määratlemist, et parandada hankijate ja ettevõtete õiguskindlust. Eeskirju saab lihtsustada, aga ka täpsustada terviklikuma ja üksikasjalikuma raamistiku abil. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda peab vajalikuks mõningate kesksete mõistete täpsemat määratlemist, et parandada hankijate ja ettevõtete õiguskindlust. Eeskirju saab lihtsustada, aga ka täpsustada terviklikuma ja üksikasjalikuma raamistiku abil.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et uus õigusraamistik peaks sisaldama eeskirju, mis tulenevad ELi kohtupraktikast, ja paljud rohelises raamatus esitatud ettepanekud põhinevadki Euroopa Kohtu või Üldkohtu otsustel. Kontrollikoja hinnangul vajavad hankijad täpseid juhiseid, mis põhinevad kõigile kergesti kättesaadavatel eeskirjadel. Selles osas on vaja siiski läbi viia analüüse, nagu komisjon seda teebki, enne kui lisada õigusnormistikku uusi riigihanke-eeskirju, mis tulenevad Euroopa Kohtu kohtupraktikast. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda on seisukohal, et uus õigusraamistik peaks sisaldama eeskirju, mis tulenevad ELi kohtupraktikast, ja paljud rohelises raamatus esitatud ettepanekud põhinevadki Euroopa Kohtu või Üldkohtu otsustel. Kontrollikoja hinnangul vajavad hankijad täpseid juhiseid, mis põhinevad kõigile kergesti kättesaadavatel eeskirjadel. Selles osas on vaja siiski läbi viia analüüse, nagu komisjon seda teebki, enne kui lisada õigusnormistikku uusi riigihanke-eeskirju, mis tulenevad Euroopa Kohtu kohtupraktikast.

| 10. | Kontrollikoda leiab, et kehtivate direktiivide reguleerimisala mõjutab kõigi osalejate õiguskindlust, eriti juhtudel, kus eraettevõtted saavad riiklikku toetust. Kontrollikoja hinnangul on oluline tulevastes ELi hanke-eeskirjades täpsustada nende kohaldamisala ning teha selget vahet riigihangetel ja toetustel. Samamoodi tuleks täpsustada, kelle suhtes riigihanke-eeskirju kohaldatakse, nagu ka avaliku sektori sisese koostöö ulatust ja kriteeriume. Lisaks oleks võimalik üle vaadata õigusaktides sisalduvad eristused (nt ehitustööde, asjade ja teenuste hankelepingute vahel), piirangud (A- ja B-teenused) või väljaarvamised, kui neid vajalikuks ei peeta. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda leiab, et kehtivate direktiivide reguleerimisala mõjutab kõigi osalejate õiguskindlust, eriti juhtudel, kus eraettevõtted saavad riiklikku toetust. Kontrollikoja hinnangul on oluline tulevastes ELi hanke-eeskirjades täpsustada nende kohaldamisala ning teha selget vahet riigihangetel ja toetustel. Samamoodi tuleks täpsustada, kelle suhtes riigihanke-eeskirju kohaldatakse, nagu ka avaliku sektori sisese koostöö ulatust ja kriteeriume. Lisaks oleks võimalik üle vaadata õigusaktides sisalduvad eristused (nt ehitustööde, asjade ja teenuste hankelepingute vahel), piirangud (A- ja B-teenused) või väljaarvamised, kui neid vajalikuks ei peeta.

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on kehtivates direktiivides sätestatud menetlusvõimalused üldiselt rahuldavad. On oluline vältida menetlusi, mis võivad põhjustada diskrimineerimist või läbipaistvuse vähenemist või mis ohustaksid ausa ja tõhusa konkurentsi põhimõtet. Kiirendatud menetlused, samuti läbirääkimistega hankemenetluse võimalik üldiseks muutmine toob ilmselgelt kaasa suuri riske, mille kontrolli all hoidmine võib nõuda ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi. Teisest küljest on hankemenetluse valimisel oluline arvesse võtta tarne struktuuri ja turu omadusi. Seetõttu ei pruugi avatud menetlus olla asjakohane, kui reaalselt on konkurents eri põhjustel (tehnilised kirjeldused, ainuõigused, nõutavad lepingud, teatava kauba turu struktuur, kohaliku turu olukord jne) piiratud. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul on kehtivates direktiivides sätestatud menetlusvõimalused üldiselt rahuldavad. On oluline vältida menetlusi, mis võivad põhjustada diskrimineerimist või läbipaistvuse vähenemist või mis ohustaksid ausa ja tõhusa konkurentsi põhimõtet. Kiirendatud menetlused, samuti läbirääkimistega hankemenetluse võimalik üldiseks muutmine toob ilmselgelt kaasa suuri riske, mille kontrolli all hoidmine võib nõuda ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi. Teisest küljest on hankemenetluse valimisel oluline arvesse võtta tarne struktuuri ja turu omadusi. Seetõttu ei pruugi avatud menetlus olla asjakohane, kui reaalselt on konkurents eri põhjustel (tehnilised kirjeldused, ainuõigused, nõutavad lepingud, teatava kauba turu struktuur, kohaliku turu olukord jne) piiratud.

| 12. | Kontrollikoda leiab, et rohelises raamatus on õigustatult osutatud mõningatele lünkadele õigusraamistikus, mis võivad ohustada õiguskindlust, eriti lepingu täitmise etapis. Kontrollikoja arvates tuleks ELi õigusraamistikku teha Euroopa Kohtu kohtupraktikal põhinevaid täpsustusi, et reguleerida „oluliste muudatuste” tegemist kehtivasse lepingusse, samuti töövõtjaga seotud muudatusi ning lepingute lõpetamist. Juhtudel, kui tuleb korraldada uus hankemenetlus, ei ole aga ühtki põhjust, miks uus menetlus peaks olema paindlikum. Hanke-eeskirjad peaksid ka võimaldama hankijatel allhankeid teatud tasemeni piirata, et ära hoida õiguslikke ja praktilisi probleeme, mis võivad tekkida, kui suurt osa lepingust või tervet lepingut täidavad alltöövõtjad. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda leiab, et rohelises raamatus on õigustatult osutatud mõningatele lünkadele õigusraamistikus, mis võivad ohustada õiguskindlust, eriti lepingu täitmise etapis. Kontrollikoja arvates tuleks ELi õigusraamistikku teha Euroopa Kohtu kohtupraktikal põhinevaid täpsustusi, et reguleerida „oluliste muudatuste” tegemist kehtivasse lepingusse, samuti töövõtjaga seotud muudatusi ning lepingute lõpetamist. Juhtudel, kui tuleb korraldada uus hankemenetlus, ei ole aga ühtki põhjust, miks uus menetlus peaks olema paindlikum. Hanke-eeskirjad peaksid ka võimaldama hankijatel allhankeid teatud tasemeni piirata, et ära hoida õiguslikke ja praktilisi probleeme, mis võivad tekkida, kui suurt osa lepingust või tervet lepingut täidavad alltöövõtjad.

| 13. | Kontrollikoda on seisukohal, et halduskoormuse vähendamine selliste vahenditega, nagu tõendavate materjalide esitamine ja kontrollimine ainult väljavalitud taotlejate puhul, enda kinnitused (pakkuja omal vastutusel) ja finantssuutlikkuse proportsionaalne tõestamine, oleks kasulik nii ettevõtjatele (eriti VKEdele) kui hankijatele. Halduskoormuse vähendamiseks ja hankijate vajaduste paremaks täitmiseks võiks kasutada ka järgmisi meetmeid: „kommertskaupade ja -teenuste” lihtsustatud ostmine madalaima hinnaga, suurem paindlikkus kvalifitseerimise ja pakkumuste hindamise kriteeriumide läbivaatamisel, juba olemasolevate menetluste (kesksed hankijad, raamlepingud) sagedasem kasutamine eriti väiksemate hankijate puhul, või paindlikumate vahendite väljatöötamine, nagu sihttasemega seotud läbirääkimistega menetlus teatud künnisest allapoole jääva väärtuse puhul. Menetluste liigne paindlikkus võib aga suurendada väärkasutuse ja diskrimineerimise ohtu. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda on seisukohal, et halduskoormuse vähendamine selliste vahenditega, nagu tõendavate materjalide esitamine ja kontrollimine ainult väljavalitud taotlejate puhul, enda kinnitused (pakkuja omal vastutusel) ja finantssuutlikkuse proportsionaalne tõestamine, oleks kasulik nii ettevõtjatele (eriti VKEdele) kui hankijatele. Halduskoormuse vähendamiseks ja hankijate vajaduste paremaks täitmiseks võiks kasutada ka järgmisi meetmeid: „kommertskaupade ja -teenuste” lihtsustatud ostmine madalaima hinnaga, suurem paindlikkus kvalifitseerimise ja pakkumuste hindamise kriteeriumide läbivaatamisel, juba olemasolevate menetluste (kesksed hankijad, raamlepingud) sagedasem kasutamine eriti väiksemate hankijate puhul, või paindlikumate vahendite väljatöötamine, nagu sihttasemega seotud läbirääkimistega menetlus teatud künnisest allapoole jääva väärtuse puhul. Menetluste liigne paindlikkus võib aga suurendada väärkasutuse ja diskrimineerimise ohtu.

| 14. | Mis puudutab menetluste ausust, siis kontrollikoda on hästi teadlik sellest, et riigihangete puhul on tegemist riskantse valdkonnaga, mille kõigis etappides võib esineda ebaausat tegevust, nagu huvide konflikt, eelistamine, pettus ja korruptsioon, ning see võib moonutada ausat konkurentsi ja vähendada pakkujate osalemishuvi. Riskide vähendamiseks tuleb teha ühiseid jõupingutusi ELi ja riikide tasemel. Riigihangete ühtlustamist kogu Euroopas võiks märkimisväärselt edendada järgmiste meetmetega: mõningate mõistete täpsustamine ELi tasemel (nt „huvide konflikt”, „rasked ametialased eksimused”), meetmete rakendamine ebaausa tegevuse ärahoidmiseks, avastamiseks ja tõkestamiseks (nt koolituskursused, enda kinnitused, tegevusjuhendid, automaatsed karistused, teavet andnud isikute kaitse, liikmesriikidevaheline teabevahetus ebaausate pakkujate väljaarvamise kohta). |
| --- | --- |

14.

Mis puudutab menetluste ausust, siis kontrollikoda on hästi teadlik sellest, et riigihangete puhul on tegemist riskantse valdkonnaga, mille kõigis etappides võib esineda ebaausat tegevust, nagu huvide konflikt, eelistamine, pettus ja korruptsioon, ning see võib moonutada ausat konkurentsi ja vähendada pakkujate osalemishuvi. Riskide vähendamiseks tuleb teha ühiseid jõupingutusi ELi ja riikide tasemel. Riigihangete ühtlustamist kogu Euroopas võiks märkimisväärselt edendada järgmiste meetmetega: mõningate mõistete täpsustamine ELi tasemel (nt „huvide konflikt”, „rasked ametialased eksimused”), meetmete rakendamine ebaausa tegevuse ärahoidmiseks, avastamiseks ja tõkestamiseks (nt koolituskursused, enda kinnitused, tegevusjuhendid, automaatsed karistused, teavet andnud isikute kaitse, liikmesriikidevaheline teabevahetus ebaausate pakkujate väljaarvamise kohta).

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 26. mai 2011. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  KOM(2011) 15 lõplik, 27. jaanuar 2011.

1

(2)  KOM(2010) 2020 lõplik, 3. märts 2010, ja nõukogu järeldused, 17. juuni, I osa.

2

(3)  Sellised rikkumised on muu hulgas: piisava teavitamise ja läbipaistvuse nõude mittetäitmine; lepingute sõlmimine ilma konkursita, ehkki tegemist ei olnud äärmiselt pakiliste juhtudega; ebaseaduslike kvalifitseerimise või pakkumuste hindamise kriteeriumide rakendamine; võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumine (läbirääkimised ühe pakkujaga hankemenetluse käigus); ehitustööde või teenuste otselepingute sõlmimine üle direktiivides kehtestatud piirmäära.

3

---