# Europeiska unionens C 161E/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2011.161.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 161E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången31 maj 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2011.161.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 161E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången31 maj 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2010–2011Sammanträdena den 18–20 maj 2010Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 256 E, 23.9.2010.
  De texter som antogs den 19 maj 2010 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2008 har offentliggjorts i EUT L 252, 25.9.2010, s. 22.
  ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 18 maj 2010 |
| 2011/C 161E/01 | Inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EUEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU (2009/2240(INI)) | 1 |
| 2011/C 161E/02 | Kärnkompetenser för en värld i förändring: genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om kärnkompetenser för en värld i förändring: genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010 (2010/2013(INI)) | 8 |
| 2011/C 161E/03 | Etiska frågor i samband med företagens förvaltningEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om etiska frågor i samband med företagsledning (2009/2177(INI)) | 16 |
| 2011/C 161E/04 | En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheterEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter (2009/2159(INI)) | 21 |
| 2011/C 161E/05 | En förenklad gemensam jordbrukspolitikEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om en förenklad gemensam jordbrukspolitik (2009/2155(INI)) | 32 |
| 2011/C 161E/06 | Nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandlingEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandling (2009/2175(INI)) | 38 |
| 2011/C 161E/07 | En konsekvent EU-politik för utveckling och en komplettering av det offentliga utvecklingsbiståndet med icke-offentligt bistånd (ODA+)Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om en konsekvent politik för utveckling – Att upprätta den politiska ramen för en gemensam strategi på EU-nivå (2009/2218(INI)) | 47 |
| 2011/C 161E/08 | Sanktionerna för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektornEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om sanktioner för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn (2009/2154(INI)) | 58 |
| 2011/C 161E/09 | Skriftlig förklaring om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruptionEuropaparlamentets förklaring av den 18 maj 2010 om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruption | 62 |
| | Onsdagen den 19 maj 2010 |
| 2011/C 161E/10 | Andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (bovint och /eller porcint trombin)Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om utkastet till kommissionens direktiv om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel och om upphävande av beslut 2004/374/EG) | 63 |
| 2011/C 161E/11 | Handlingsplan om donation och transplantation av organ (2009–2015)Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om kommissionens meddelande om en handlingsplan om donation och transplantation av organ (2009–2015): bättre samarbete mellan medlemsstaterna (2009/2104(INI)) | 65 |
| 2011/C 161E/12 | Institutionella aspekter av Europeiska unionens anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternaEuropaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om de institutionella aspekterna av Europeiska unionens anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (2009/2241(INI)) | 72 |
| 2011/C 161E/13 | Konferensen för översyn av Romstadgan för den internationella brottmålsdomstolen i Kampala i UgandaEuropaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om den konferens om översyn av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som ska hållas i Kampala, Uganda | 78 |
| | Torsdagen den 20 maj 2010 |
| 2011/C 161E/14 | Förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgareEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (2010/2011(INI)) | 84 |
| 2011/C 161E/15 | En dialog mellan universitet och näringsliv: Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitetEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om dialogen mellan universitet och näringsliv: Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitet (2009/2099(INI)) | 95 |
| 2011/C 161E/16 | Synergieffekterna av medel öronmärkta för forskning och innovation enligt förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning och utvecklingEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om hur synergieffekterna av medel öronmärkta för forskning och innovation enligt förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling har utnyttjats i städer och regioner såväl som i medlemsstaterna och i unionen (2009/2243(INI)) | 104 |
| 2011/C 161E/17 | Långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtningEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtning (2010/2038(INI)) | 112 |
| 2011/C 161E/18 | Sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon och målen för EU 2020Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (2009/2235(INI)) | 120 |
| 2011/C 161E/19 | En union för MedelhavetEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om en union för Medelhavet (2009/2215(INI)) | 126 |
| 2011/C 161E/20 | Behovet av en EU-strategi för SydkaukasienEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien (2009/2216(INI)) | 136 |
| 2011/C 161E/21 | Religionsfrihet i PakistanEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om religionsfrihet i Pakistan | 147 |
| 2011/C 161E/22 | Situationen i ThailandEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om Thailand | 152 |
| 2011/C 161E/23 | BurmaEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om situationen i Burma/Myanmar | 154 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2010–2011Sammanträdena den 18–20 maj 2010Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 256 E, 23.9.2010.
  De texter som antogs den 19 maj 2010 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2008 har offentliggjorts i EUT L 252, 25.9.2010, s. 22.
  ANTAGNA TEXTER

De texter som antogs den 19 maj 2010 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2008 har offentliggjorts i EUT L 252, 25.9.2010, s. 22.

Tisdagen den 18 maj 2010

2011/C 161E/01

Inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EUEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU (2009/2240(INI))

1

2011/C 161E/02

Kärnkompetenser för en värld i förändring: genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om kärnkompetenser för en värld i förändring: genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010 (2010/2013(INI))

8

2011/C 161E/03

Etiska frågor i samband med företagens förvaltningEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om etiska frågor i samband med företagsledning (2009/2177(INI))

16

2011/C 161E/04

En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheterEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter (2009/2159(INI))

21

2011/C 161E/05

En förenklad gemensam jordbrukspolitikEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om en förenklad gemensam jordbrukspolitik (2009/2155(INI))

32

2011/C 161E/06

Nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandlingEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandling (2009/2175(INI))

38

2011/C 161E/07

En konsekvent EU-politik för utveckling och en komplettering av det offentliga utvecklingsbiståndet med icke-offentligt bistånd (ODA+)Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om en konsekvent politik för utveckling – Att upprätta den politiska ramen för en gemensam strategi på EU-nivå (2009/2218(INI))

47

2011/C 161E/08

Sanktionerna för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektornEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om sanktioner för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn (2009/2154(INI))

58

2011/C 161E/09

Skriftlig förklaring om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruptionEuropaparlamentets förklaring av den 18 maj 2010 om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruption

62

Onsdagen den 19 maj 2010

2011/C 161E/10

Andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (bovint och /eller porcint trombin)Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om utkastet till kommissionens direktiv om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel och om upphävande av beslut 2004/374/EG)

63

2011/C 161E/11

Handlingsplan om donation och transplantation av organ (2009–2015)Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om kommissionens meddelande om en handlingsplan om donation och transplantation av organ (2009–2015): bättre samarbete mellan medlemsstaterna (2009/2104(INI))

65

2011/C 161E/12

Institutionella aspekter av Europeiska unionens anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternaEuropaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om de institutionella aspekterna av Europeiska unionens anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (2009/2241(INI))

72

2011/C 161E/13

Konferensen för översyn av Romstadgan för den internationella brottmålsdomstolen i Kampala i UgandaEuropaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om den konferens om översyn av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som ska hållas i Kampala, Uganda

78

Torsdagen den 20 maj 2010

2011/C 161E/14

Förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgareEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (2010/2011(INI))

84

2011/C 161E/15

En dialog mellan universitet och näringsliv: Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitetEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om dialogen mellan universitet och näringsliv: Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitet (2009/2099(INI))

95

2011/C 161E/16

Synergieffekterna av medel öronmärkta för forskning och innovation enligt förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning och utvecklingEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om hur synergieffekterna av medel öronmärkta för forskning och innovation enligt förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling har utnyttjats i städer och regioner såväl som i medlemsstaterna och i unionen (2009/2243(INI))

104

2011/C 161E/17

Långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtningEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtning (2010/2038(INI))

112

2011/C 161E/18

Sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon och målen för EU 2020Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (2009/2235(INI))

120

2011/C 161E/19

En union för MedelhavetEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om en union för Medelhavet (2009/2215(INI))

126

2011/C 161E/20

Behovet av en EU-strategi för SydkaukasienEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien (2009/2216(INI))

136

2011/C 161E/21

Religionsfrihet i PakistanEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om religionsfrihet i Pakistan

147

2011/C 161E/22

Situationen i ThailandEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om Thailand

152

2011/C 161E/23

BurmaEuropaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om situationen i Burma/Myanmar

154

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 18 maj 2010 |
| 2011/C 161E/24 | Inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD)) | 158 |
| 2011/C 161E/25 | Byggnaders energiprestanda (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om byggnaders energiprestanda (omarbetning) (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD)) | 159 |
| BILAGA | 160 |
| 2011/C 161E/26 | Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 (ändring av rådets beslut nr 573/2007/EG) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar och om upphävande av rådets beslut 2004/904/EG (KOM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD)) | 161 |
| P7_TC1-COD(2009)0127Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2010/EU om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar | 162 |
| 2011/C 161E/27 | Migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av rådets förordning (EG) nr 1104/2008) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1104/2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE)) | 166 |
| 2011/C 161E/28 | Migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av beslut 2008/839/RIF) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets beslut 2008/839/RIF om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE)) | 172 |
| 2011/C 161E/29 | Likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av direktiv 86/613/EEG (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD)) | 177 |
| P7_TC2-COD(2008)0192Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/.../EU om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG | 178 |
| 2011/C 161E/30 | Benämningar på textilier och märkning av textilprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om benämningar på textilier och märkning av textilprodukter (KOM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD)) | 179 |
| P7_TC1-COD(2009)0006Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om benämningar på textilier och märkning av textilprodukter och upphävande av rådets direktiv 73/44/EEG, direktiv 96/73/EG och direktiv 2008/121/EG | 180 |
| BILAGA I | 196 |
| BILAGA II | 199 |
| BILAGA III | 200 |
| BILAGA IV | 201 |
| BILAGA V | 202 |
| BILAGA VI | 204 |
| BILAGA VII | 205 |
| BILAGA VIII | 206 |
| BILAGA IX | 252 |
| BILAGA X | 254 |
| 2011/C 161E/31 | Makroekonomiskt stöd till Ukraina ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Ukraina (KOM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD)) | 256 |
| P7_TC1-COD(2009)0162Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2010/EU om makroekonomiskt stöd till Ukraina | 257 |
| 2011/C 161E/32 | Särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (ändring av förordning (EG) nr 247/2006) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 247/2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (KOM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD)) | 257 |
| P7_TC1-COD(2009)0138Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 247/2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden | 258 |
| 2011/C 161E/33 | Beräkning av inkomster och utgifter för budgetåret 2011 - Avsnitt I - ParlamentetEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2011 (2010/2005(BUD)) | 258 |
| BILAGA | 265 |
| | Onsdagen den 19 maj 2010 |
| 2011/C 161E/34 | Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 (ändring av beslut nr 573/2007/EG) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 genom att avskaffa finansieringen av vissa gemenskapsåtgärder och om ändring av gränserna för finansiering av sådana åtgärder (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD)) | 266 |
| 2011/C 161E/35 | Märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD)) | 267 |
| BILAGA | 268 |
| 2011/C 161E/36 | Ändringsbudget nr 1/2010 - Avsnitt I - ParlamentetEuropaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2010 för budgetåret 2010, avsnitt I – Europaparlamentet (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD)) | 269 |
| 2011/C 161E/37 | Kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation (KOM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD)) | 271 |
| P7_TC1-COD(2008)0238Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/.../EU om kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation | 272 |
| BILAGA | 272 |
| | Torsdagen den 20 maj 2010 |
| 2011/C 161E/38 | Gemenskapens ekonomiska stöd till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien - (Kozloduj-programmet) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om gemenskapens ekonomiska stöd till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien - Kozloduj-programmet (KOM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE)) | 273 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 18 maj 2010

2011/C 161E/24

Inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD))

158

2011/C 161E/25

Byggnaders energiprestanda (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om byggnaders energiprestanda (omarbetning) (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD))

159

BILAGA

160

2011/C 161E/26

Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 (ändring av rådets beslut nr 573/2007/EG) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar och om upphävande av rådets beslut 2004/904/EG (KOM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD))

161

P7_TC1-COD(2009)0127Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2010/EU om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar

162

2011/C 161E/27

Migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av rådets förordning (EG) nr 1104/2008) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1104/2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE))

166

2011/C 161E/28

Migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av beslut 2008/839/RIF) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets beslut 2008/839/RIF om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE))

172

2011/C 161E/29

Likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av direktiv 86/613/EEG (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD))

177

P7_TC2-COD(2008)0192Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/.../EU om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG

178

2011/C 161E/30

Benämningar på textilier och märkning av textilprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om benämningar på textilier och märkning av textilprodukter (KOM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD))

179

P7_TC1-COD(2009)0006Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om benämningar på textilier och märkning av textilprodukter och upphävande av rådets direktiv 73/44/EEG, direktiv 96/73/EG och direktiv 2008/121/EG

180

BILAGA I

196

BILAGA II

199

BILAGA III

200

BILAGA IV

201

BILAGA V

202

BILAGA VI

204

BILAGA VII

205

BILAGA VIII

206

BILAGA IX

252

BILAGA X

254

2011/C 161E/31

Makroekonomiskt stöd till Ukraina ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Ukraina (KOM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD))

256

P7_TC1-COD(2009)0162Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2010/EU om makroekonomiskt stöd till Ukraina

257

2011/C 161E/32

Särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (ändring av förordning (EG) nr 247/2006) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 247/2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (KOM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD))

257

P7_TC1-COD(2009)0138Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 247/2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden

258

2011/C 161E/33

Beräkning av inkomster och utgifter för budgetåret 2011 - Avsnitt I - ParlamentetEuropaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2011 (2010/2005(BUD))

258

BILAGA

265

Onsdagen den 19 maj 2010

2011/C 161E/34

Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 (ändring av beslut nr 573/2007/EG) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 genom att avskaffa finansieringen av vissa gemenskapsåtgärder och om ändring av gränserna för finansiering av sådana åtgärder (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD))

266

2011/C 161E/35

Märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD))

267

BILAGA

268

2011/C 161E/36

Ändringsbudget nr 1/2010 - Avsnitt I - ParlamentetEuropaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2010 för budgetåret 2010, avsnitt I – Europaparlamentet (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD))

269

2011/C 161E/37

Kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation (KOM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD))

271

P7_TC1-COD(2008)0238Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/.../EU om kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation

272

BILAGA

272

Torsdagen den 20 maj 2010

2011/C 161E/38

Gemenskapens ekonomiska stöd till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien - (Kozloduj-programmet) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om gemenskapens ekonomiska stöd till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien - Kozloduj-programmet (KOM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE))

273

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2010–2011 Sammanträdena den 18–20 maj 2010 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 256 E, 23.9.2010. De texter som antogs den 19 maj 2010 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2008 har offentliggjorts i EUT L 252, 25.9.2010, s. 22. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 18 maj 2010

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/1

---

Tisdagen den 18 maj 2010Inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU

P7_TA(2010)0163

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU (2009/2240(INI))

2011/C 161 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artiklarna 78 och 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av internationella och europeiska instrument för mänskliga rättigheter, särskilt FN:s konvention om flyktingars rättsliga ställning, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) samt av de rättigheter och garantier som dessa ger flyktingar och personer som söker internationellt skydd,

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och medlemsstaternas främsta uppdrag att sätta barnets bästa i första rummet,

med beaktande av kommissionens grönbok om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet (KOM(2007)0301) av den 6 juni 2007,

med beaktande av kommissionens strategiska plan för asylpolitiken – ett integrerat grepp på skyddsfrågor över hela EU (KOM(2008)0360) av den 17 juni 2008,

med beaktande av slutsatserna från rådets (rättsliga och inrikes frågor) 2 908:e möte den 28 november 2008 (16325/1/08 REV 1 (Presse 344)), särskilt i fråga om mottagande av irakiska flyktingar,

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU (KOM(2009)0447),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 (KOM(2009)0456),

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet (1),

med beaktande av kommentarerna från FN:s flyktingkommissariat om kommissionens meddelande om inrättande av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU och förslaget till ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013,

med beaktande av sin ståndpunkt av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har ingett i någon medlemsstat (2),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0131/2010), och av följande skäl:

| A. | En rättvis och realistisk flyktingpolitik för EU, inom vilken det gemensamma europeiska asylsystemet inrättas, måste omfatta ett ändamålsenligt, välfungerande och hållbart vidarebosättningsprogram som kan erbjuda en varaktig lösning för flyktingar som inte kan återvända till sina ursprungsländer och som inte kan få skydd eller försörja sig i sitt första asylland. |
| --- | --- |

A.

En rättvis och realistisk flyktingpolitik för EU, inom vilken det gemensamma europeiska asylsystemet inrättas, måste omfatta ett ändamålsenligt, välfungerande och hållbart vidarebosättningsprogram som kan erbjuda en varaktig lösning för flyktingar som inte kan återvända till sina ursprungsländer och som inte kan få skydd eller försörja sig i sitt första asylland.

| B. | Vidarebosättning tjänar inte bara ett humanitärt syfte gentemot dem som vidarebosätts, utan befriar också tredjeländer från den börda det innebär att hysa stora flyktingskaror och utgör ett viktigt instrument för ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

B.

Vidarebosättning tjänar inte bara ett humanitärt syfte gentemot dem som vidarebosätts, utan befriar också tredjeländer från den börda det innebär att hysa stora flyktingskaror och utgör ett viktigt instrument för ansvarsfördelning.

| C. | För närvarande vidarebosätter endast tio medlemsstater flyktingar på årsbasis, med obetydlig samordning dem emellan kring prioriteringarna för vidarebosättningen, vilket medför en bristande strategisk användning av vidarebosättning som ett EU-instrument för externa åtgärder. |
| --- | --- |

C.

För närvarande vidarebosätter endast tio medlemsstater flyktingar på årsbasis, med obetydlig samordning dem emellan kring prioriteringarna för vidarebosättningen, vilket medför en bristande strategisk användning av vidarebosättning som ett EU-instrument för externa åtgärder.

| D. | En strategisk användning av vidarebosättningsprogrammet kan innebära direkta och indirekta fördelar inte bara för de flyktingar som vidarebosätts men också för de flyktingar som stannar kvar i det första asyllandet, för mottagarlandet och för andra länder samt för hela det internationella systemet för skydd av flyktingar. |
| --- | --- |

D.

En strategisk användning av vidarebosättningsprogrammet kan innebära direkta och indirekta fördelar inte bara för de flyktingar som vidarebosätts men också för de flyktingar som stannar kvar i det första asyllandet, för mottagarlandet och för andra länder samt för hela det internationella systemet för skydd av flyktingar.

| E. | Vidarebosättningsprogrammet kan bidra till att göra illegal invandring mindre lockande för de flyktingar som försöker komma in i EU. |
| --- | --- |

E.

Vidarebosättningsprogrammet kan bidra till att göra illegal invandring mindre lockande för de flyktingar som försöker komma in i EU.

| F. | Det finns ett stort behov av solidaritet gentemot tredjeländer som hyser stora flyktingskaror som är i behov av internationellt skydd, vilket visar på behovet att också inom EU visa solidaritet. |
| --- | --- |

F.

Det finns ett stort behov av solidaritet gentemot tredjeländer som hyser stora flyktingskaror som är i behov av internationellt skydd, vilket visar på behovet att också inom EU visa solidaritet.

| G. | EU:s bidrag till den globala vidarebosättningen av flyktingar är fortfarande ganska blygsamt. Detta inverkar negativt på EU:s strävan att spela en framträdande roll i globala humanitära frågor och på den internationella arenan. |
| --- | --- |

G.

EU:s bidrag till den globala vidarebosättningen av flyktingar är fortfarande ganska blygsamt. Detta inverkar negativt på EU:s strävan att spela en framträdande roll i globala humanitära frågor och på den internationella arenan.

| H. | En gemensam invandrings- och asylpolitik måste bygga på en verklig solidaritet mellan medlemsstaterna och innebära en rättvis fördelning av ansvaret för att uppfylla internationella förpliktelser angående skydd av flyktingar, men också en solidaritet gentemot tredjeländer som tyngs av bördan att hysa stora flyktingskaror. |
| --- | --- |

H.

En gemensam invandrings- och asylpolitik måste bygga på en verklig solidaritet mellan medlemsstaterna och innebära en rättvis fördelning av ansvaret för att uppfylla internationella förpliktelser angående skydd av flyktingar, men också en solidaritet gentemot tredjeländer som tyngs av bördan att hysa stora flyktingskaror.

| I. | I sin resolution av den 7 maj 2009 efterlyste Europaparlamentet också obligatorisk solidaritet i samband med vidarebosättning av flyktingar inom EU, exempelvis om en medlemsstats mottagningskapacitet är otillräcklig, för att underlätta vidarebosättning av personer som åtnjuter internationellt skydd i andra medlemsstater, under förutsättning att de berörda samtycker och att deras grundläggande rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

I.

I sin resolution av den 7 maj 2009 efterlyste Europaparlamentet också obligatorisk solidaritet i samband med vidarebosättning av flyktingar inom EU, exempelvis om en medlemsstats mottagningskapacitet är otillräcklig, för att underlätta vidarebosättning av personer som åtnjuter internationellt skydd i andra medlemsstater, under förutsättning att de berörda samtycker och att deras grundläggande rättigheter respekteras.

| J. | Samarbete med tredjeländer som redan har genomfört flera program för vidarebosättning bör främjas, så att man genom utbyte av bästa praxis kan dra nytta av deras erfarenheter av mottagnings- och integrationsåtgärder och den allmänna kvaliteten på vidarebosättningsinitiativ. |
| --- | --- |

J.

Samarbete med tredjeländer som redan har genomfört flera program för vidarebosättning bör främjas, så att man genom utbyte av bästa praxis kan dra nytta av deras erfarenheter av mottagnings- och integrationsåtgärder och den allmänna kvaliteten på vidarebosättningsinitiativ.

| K. | Såväl lokala som internationella statliga och icke-statliga organisationer, särskilt FN:s flyktingkommissariat, bör involveras under samtliga etapper i EU:s program för vidarebosättning och bidra med sin specifika kunskap, sin tekniska expertis, sina logistiska prognoser och sin erfarenhet. |
| --- | --- |

K.

Såväl lokala som internationella statliga och icke-statliga organisationer, särskilt FN:s flyktingkommissariat, bör involveras under samtliga etapper i EU:s program för vidarebosättning och bidra med sin specifika kunskap, sin tekniska expertis, sina logistiska prognoser och sin erfarenhet.

| L. | Vidarebosättningsprogrammet för EU får inte göra vidarebosättningen krångligare. |
| --- | --- |

L.

Vidarebosättningsprogrammet för EU får inte göra vidarebosättningen krångligare.

| M. | Europeiska stödkontoret för samarbete i asylfrågor (nedan kallat stödkontoret) väntas inleda sin verksamhet 2010. Det kommer att kunna ge stöd till medlemsstaterna när de genomför vidarebosättningsinitiativ, samtidigt som det säkerställer en samordning av flyktingpolitiken inom EU. Stödkontoret måste delta aktivt i det samråd som pågår mellan medlemsstaterna, kommissionen och FN:s flyktingkommissariat. |
| --- | --- |

M.

Europeiska stödkontoret för samarbete i asylfrågor (nedan kallat stödkontoret) väntas inleda sin verksamhet 2010. Det kommer att kunna ge stöd till medlemsstaterna när de genomför vidarebosättningsinitiativ, samtidigt som det säkerställer en samordning av flyktingpolitiken inom EU. Stödkontoret måste delta aktivt i det samråd som pågår mellan medlemsstaterna, kommissionen och FN:s flyktingkommissariat.

| N. | Uppmärksamheten bör riktas inte enbart mot behovet av större deltagande från medlemsstaterna i vidarebosättningen av flyktingar, utan också mot vidarebosättningens kvalitet, varaktighet och effektivitet, med fokus på integrationsåtgärder. |
| --- | --- |

N.

Uppmärksamheten bör riktas inte enbart mot behovet av större deltagande från medlemsstaterna i vidarebosättningen av flyktingar, utan också mot vidarebosättningens kvalitet, varaktighet och effektivitet, med fokus på integrationsåtgärder.

| O. | Flyktingar bör omgående få tillgång till utbildning i språk och kultur, och vid behov till medicinsk och psykisk vård. |
| --- | --- |

O.

Flyktingar bör omgående få tillgång till utbildning i språk och kultur, och vid behov till medicinsk och psykisk vård.

| P. | Möjligheter till sysselsättning för de vuxna och en omedelbar integration av barnen i skolorna är väsentliga faktorer för att ett vidarebosättningsinitiativ ska krönas med framgång. Därför måste tillgång ges till handledningstjänster för utbildning och yrkesverksamhet. |
| --- | --- |

P.

Möjligheter till sysselsättning för de vuxna och en omedelbar integration av barnen i skolorna är väsentliga faktorer för att ett vidarebosättningsinitiativ ska krönas med framgång. Därför måste tillgång ges till handledningstjänster för utbildning och yrkesverksamhet.

| Q. | Det finns åtskilliga organisationer, både inom den offentliga förvaltningen (t.ex. kommuner) och inom det civila samhället, från frivillig- och välgörenhetsorganisationer till skolor och socialtjänst, som har den erfarenhet och kunskap som krävs för uppföljningsåtgärderna. |
| --- | --- |

Q.

Det finns åtskilliga organisationer, både inom den offentliga förvaltningen (t.ex. kommuner) och inom det civila samhället, från frivillig- och välgörenhetsorganisationer till skolor och socialtjänst, som har den erfarenhet och kunskap som krävs för uppföljningsåtgärderna.

| R. | Samarbete med sådana organisationer – särskilt med kommunerna – har varit av stort värde för mottagning och integrering i länder med en etablerad praxis för vidarebosättning. |
| --- | --- |

R.

Samarbete med sådana organisationer – särskilt med kommunerna – har varit av stort värde för mottagning och integrering i länder med en etablerad praxis för vidarebosättning.

| S. | Prioriteringarna bör fastställas så flexibelt som möjligt, samtidigt som man aldrig får bortse från att högsta prioritet måste ges åt de kategorier av människor som FN:s flyktingkommissariat anser vara de mest utsatta. |
| --- | --- |

S.

Prioriteringarna bör fastställas så flexibelt som möjligt, samtidigt som man aldrig får bortse från att högsta prioritet måste ges åt de kategorier av människor som FN:s flyktingkommissariat anser vara de mest utsatta.

| T. | Vidarebosättningen ska genomföras som en kompletterande åtgärd som inte ersätter andra varaktiga lösningar som erbjuds människor som söker internationellt skydd i EU. Insatserna för flyktingars vidarebosättning får inte heller leda till att man slappnar av i arbetet med att garantera en rättvis och verklig tillgång till asyl inom EU. |
| --- | --- |

T.

Vidarebosättningen ska genomföras som en kompletterande åtgärd som inte ersätter andra varaktiga lösningar som erbjuds människor som söker internationellt skydd i EU. Insatserna för flyktingars vidarebosättning får inte heller leda till att man slappnar av i arbetet med att garantera en rättvis och verklig tillgång till asyl inom EU.

| U. | Interna omflyttningsprogram har också en viktig roll att spela och bör få stöd, vid sidan av den vidarebosättningsverksamhet som behandlas i detta betänkande. |
| --- | --- |

U.

Interna omflyttningsprogram har också en viktig roll att spela och bör få stöd, vid sidan av den vidarebosättningsverksamhet som behandlas i detta betänkande.

| V. | I sin resolution av den 7 maj 2009 efterlyste Europaparlamentet också ett system för omfördelning av personer som beviljats internationellt skydd från medlemsstater som är utsatta för särskilt och oproportionerligt hårt tryck till andra medlemsstater, i samråd med FN:s flyktingkommissariat och enligt icke skönsmässiga, tydliga och entydiga regler, vilka också ska genomföras på parlamentets begäran. |
| --- | --- |

V.

I sin resolution av den 7 maj 2009 efterlyste Europaparlamentet också ett system för omfördelning av personer som beviljats internationellt skydd från medlemsstater som är utsatta för särskilt och oproportionerligt hårt tryck till andra medlemsstater, i samråd med FN:s flyktingkommissariat och enligt icke skönsmässiga, tydliga och entydiga regler, vilka också ska genomföras på parlamentets begäran.

| W. | Utan tillgång till information, personalresurser, expertvägledning och ständig uppföljning av vidarebosättningsarbetet kommer medlemsstater som aldrig har deltagit i vidarebosättningsprogram att få det mycket svårt att gå med i dem, varför det blir svårt att nå målet om att fler medlemsstater ska delta. |
| --- | --- |

W.

Utan tillgång till information, personalresurser, expertvägledning och ständig uppföljning av vidarebosättningsarbetet kommer medlemsstater som aldrig har deltagit i vidarebosättningsprogram att få det mycket svårt att gå med i dem, varför det blir svårt att nå målet om att fler medlemsstater ska delta.

Ett verkligt och ändamålsenligt vidarebosättningsprogram för EU

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att föreslå en ändring av Europeiska flyktingfonden i syfte att ta hänsyn till effekterna av EU:s vidarebosättningsprogram. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att föreslå en ändring av Europeiska flyktingfonden i syfte att ta hänsyn till effekterna av EU:s vidarebosättningsprogram.

| 2. | Europaparlamentet uppskattar de allmänna målen i ovannämnda meddelande om ett vidarebosättningsprogram för EU och den ökande uppmärksamhet som ägnas åt vidarebosättningen inom EU:s övergripande asylpolitik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppskattar de allmänna målen i ovannämnda meddelande om ett vidarebosättningsprogram för EU och den ökande uppmärksamhet som ägnas åt vidarebosättningen inom EU:s övergripande asylpolitik.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att informera medlemsstaterna och lokala myndigheter om de fördelar som vidarebosättning av flyktingar medför. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att informera medlemsstaterna och lokala myndigheter om de fördelar som vidarebosättning av flyktingar medför.

| 4. | Europaparlamentet påminner dock om att en budgetrubrik och ekonomiskt stöd inte räcker för att ett verkligt EU-omfattande vidarebosättningsprogram ska kunna inrättas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner dock om att en budgetrubrik och ekonomiskt stöd inte räcker för att ett verkligt EU-omfattande vidarebosättningsprogram ska kunna inrättas.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja privata finansieringsmekanismer och en mer allmän offentlig-privat samverkan i syfte att stärka vidarebosättningsprogrammet för EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja privata finansieringsmekanismer och en mer allmän offentlig-privat samverkan i syfte att stärka vidarebosättningsprogrammet för EU.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser ett mer långtgående program som tryggar vidarebosättningens kvalitet och ändamålsenlighet och innehåller specifika riktlinjer för en ny modell för att fastställa prioritetsordningen, incitament som gör det lockande för fler medlemsstater att vidarebosätta flyktingar, konsekvens mellan vidarebosättningen och EU:s övriga asylpolitik, normer för mottagningsvillkoren samt uppföljningsåtgärder som ska vidtas inom varje vidarebosättningsinitiativ. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser ett mer långtgående program som tryggar vidarebosättningens kvalitet och ändamålsenlighet och innehåller specifika riktlinjer för en ny modell för att fastställa prioritetsordningen, incitament som gör det lockande för fler medlemsstater att vidarebosätta flyktingar, konsekvens mellan vidarebosättningen och EU:s övriga asylpolitik, normer för mottagningsvillkoren samt uppföljningsåtgärder som ska vidtas inom varje vidarebosättningsinitiativ.

| 7. | Europaparlamentet anser att en särskild finansieringsram för vidarebosättning bör inrättas inom den nya budgetramen (2013–2017). Denna finansieringsram skulle kunna ha formen av en särskild vidarebosättningsfond och bör ge ekonomiskt stöd för ett mer långtgående vidarebosättningsprogram. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att en särskild finansieringsram för vidarebosättning bör inrättas inom den nya budgetramen (2013–2017). Denna finansieringsram skulle kunna ha formen av en särskild vidarebosättningsfond och bör ge ekonomiskt stöd för ett mer långtgående vidarebosättningsprogram.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det nya transitcentrumet (Emergency Transit Centre, ETC) i Rumänien, vilket erbjuder tillfällig härbärgering av flyktingar som är i akut behov av vidarebosättning och/eller inte kan stanna kvar i sitt första asylland. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja transitcentrumet och att verka för vidarebosättning via detta. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det nya transitcentrumet (Emergency Transit Centre, ETC) i Rumänien, vilket erbjuder tillfällig härbärgering av flyktingar som är i akut behov av vidarebosättning och/eller inte kan stanna kvar i sitt första asylland. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja transitcentrumet och att verka för vidarebosättning via detta.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar de provisoriska initiativ som några medlemsstater har tagit för att ta emot flyktingar i akut behov av vidarebosättning. Parlamentet anser dock att sådana initiativ behöver en mer strukturerad form. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar de provisoriska initiativ som några medlemsstater har tagit för att ta emot flyktingar i akut behov av vidarebosättning. Parlamentet anser dock att sådana initiativ behöver en mer strukturerad form.

Krav på effektivitet och reaktionsförmåga för vidarebosättningsåtgärder

| 10. | Europaparlamentet understryker att ett effektivt vidarebosättningsprogram för EU bör säkerställa skydd och hållbara lösningar i långvariga, utdragna flyktingsituationer, liksom snabba och lämpliga reaktioner i nödsituationer och vid oförutsedda händelser, och de årliga prioriteringarna bör fastställas så att de möjliggör en snabb reaktion vid plötsliga humanitära kriser, som kan inträffa året runt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att ett effektivt vidarebosättningsprogram för EU bör säkerställa skydd och hållbara lösningar i långvariga, utdragna flyktingsituationer, liksom snabba och lämpliga reaktioner i nödsituationer och vid oförutsedda händelser, och de årliga prioriteringarna bör fastställas så att de möjliggör en snabb reaktion vid plötsliga humanitära kriser, som kan inträffa året runt.

| 11. | Europaparlamentet trycker på fältarbetets betydelse för förberedelserna av vidarebosättning av flyktingar, utvärderingen av deras behov och en adekvat planering av de framtida etapperna i vidarebosättningen, förutom den information som eventuellt kan komma från FN:s flyktingkommissariat och från frivilligorganisationer eller andra organisationer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet trycker på fältarbetets betydelse för förberedelserna av vidarebosättning av flyktingar, utvärderingen av deras behov och en adekvat planering av de framtida etapperna i vidarebosättningen, förutom den information som eventuellt kan komma från FN:s flyktingkommissariat och från frivilligorganisationer eller andra organisationer.

| 12. | Europaparlamentet vill se ett offentlig-privat partnerskap med icke-statliga organisationer och andra samhällspartner, t.ex. religiösa och etniska organisationer, vilket kan bidra till att genomföra vidarebosättningen och främja frivilligarbete på området. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet vill se ett offentlig-privat partnerskap med icke-statliga organisationer och andra samhällspartner, t.ex. religiösa och etniska organisationer, vilket kan bidra till att genomföra vidarebosättningen och främja frivilligarbete på området.

| 13. | Europaparlamentet anser att kommuner som redan deltar i arbetet med vidarebosättningen eller håller på att inleda detta arbete bör upprätta partnerskap och vänortssamverkan med andra kommuner i sitt hemland och i EU:s medlemsstater för att utbyta erfarenheter på området och stärka samarbetet i hela EU. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att kommuner som redan deltar i arbetet med vidarebosättningen eller håller på att inleda detta arbete bör upprätta partnerskap och vänortssamverkan med andra kommuner i sitt hemland och i EU:s medlemsstater för att utbyta erfarenheter på området och stärka samarbetet i hela EU.

| 14. | Europaparlamentet betonar att man behöver inrätta en strukturerad samarbetsram genom att inhämta sakkunskaper och göra det möjligt att samla och dela information. Parlamentet betonar också att ett effektivt vidarebosättningsprogram för EU måste ge medlemsstaterna (både dem som redan deltar i programmet och dem som vill göra det) tillgång till personalresurser, expertvägledning och delad information som kan vara till nytta under alla etapper i vidarebosättningsinitiativet. Parlamentet påpekar att alla som är involverade i vidarebosättningsåtgärderna, särskilt de vidarebosatta flyktingarna, är viktiga informationskällor vid utvärderingen av vidarebosättningsinitiativ. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att man behöver inrätta en strukturerad samarbetsram genom att inhämta sakkunskaper och göra det möjligt att samla och dela information. Parlamentet betonar också att ett effektivt vidarebosättningsprogram för EU måste ge medlemsstaterna (både dem som redan deltar i programmet och dem som vill göra det) tillgång till personalresurser, expertvägledning och delad information som kan vara till nytta under alla etapper i vidarebosättningsinitiativet. Parlamentet påpekar att alla som är involverade i vidarebosättningsåtgärderna, särskilt de vidarebosatta flyktingarna, är viktiga informationskällor vid utvärderingen av vidarebosättningsinitiativ.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser ett prövande och utbyte av bästa praxis som främjar effektiviteten mellan medlemsstaterna. Detta kan innefatta gemensamma projekt, inbördes utvärdering, gemensamma uppdrag, gemensamma infrastrukturer (t.ex. transitcentrum) och besök i medlemsstaterna i syfte att utvärdera pågående vidarebosättningsinitiativ. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser ett prövande och utbyte av bästa praxis som främjar effektiviteten mellan medlemsstaterna. Detta kan innefatta gemensamma projekt, inbördes utvärdering, gemensamma uppdrag, gemensamma infrastrukturer (t.ex. transitcentrum) och besök i medlemsstaterna i syfte att utvärdera pågående vidarebosättningsinitiativ.

| 16. | Europaparlamentet anser att man inte bör förbise betydelsen av uppföljningsåtgärder rörande kvaliteten på mottagningen och integreringen i värdmedlemsstaten. Frågan om huruvida vidarebosättningen är framgångsrik måste avgöras inte bara utifrån den fysiska förflyttningen av flyktingar från ett tredjeland till en medlemsstat utan också i ljuset av genomförandet av åtgärder för integration av flyktingar i värdlandet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att man inte bör förbise betydelsen av uppföljningsåtgärder rörande kvaliteten på mottagningen och integreringen i värdmedlemsstaten. Frågan om huruvida vidarebosättningen är framgångsrik måste avgöras inte bara utifrån den fysiska förflyttningen av flyktingar från ett tredjeland till en medlemsstat utan också i ljuset av genomförandet av åtgärder för integration av flyktingar i värdlandet.

| 17. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt personalen som deltar i alla pågående eller framtida vidarebosättningsprogram för EU, så att den arbetar med bra metoder för anpassning och integrering av flyktingar i värdsamhället, eftersom erfarenheten visar att vidarebosättningsarbetet behöver övervakas av lämpliga tjänstemän och experter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt personalen som deltar i alla pågående eller framtida vidarebosättningsprogram för EU, så att den arbetar med bra metoder för anpassning och integrering av flyktingar i värdsamhället, eftersom erfarenheten visar att vidarebosättningsarbetet behöver övervakas av lämpliga tjänstemän och experter.

En fast vidarebosättningsenhet – grunden för ett effektivt gemensamt vidarebosättningsprogram för EU

| 18. | Europaparlamentet medger att det finns en brist på strukturerat samarbete inom EU kring vidarebosättningen, som kräver avsevärda logistiska förberedelser, t.ex. urvals- och orienteringsbesök, hälso- och säkerhetskontroller, researrangemang och visering samt mottagnings- och integreringsprogram, så som nämns i meddelandet KOM(2009)0447. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet medger att det finns en brist på strukturerat samarbete inom EU kring vidarebosättningen, som kräver avsevärda logistiska förberedelser, t.ex. urvals- och orienteringsbesök, hälso- och säkerhetskontroller, researrangemang och visering samt mottagnings- och integreringsprogram, så som nämns i meddelandet KOM(2009)0447.

| 19. | Vidare instämmer Europaparlamentet i att frånvaron av mekanismer för samarbete och samordning mellan medlemsstaterna medför förhöjda kostnader för vidarebosättningsprojekten, gör dem mindre attraktiva och minskar deras strategiska effekt. |
| --- | --- |

19.

Vidare instämmer Europaparlamentet i att frånvaron av mekanismer för samarbete och samordning mellan medlemsstaterna medför förhöjda kostnader för vidarebosättningsprojekten, gör dem mindre attraktiva och minskar deras strategiska effekt.

| 20. | Därför förordar Europaparlamentet en särskild enhet med egen personal som står för den nödvändiga samordningen mellan alla pågående vidarebosättningsaktiviteter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

Därför förordar Europaparlamentet en särskild enhet med egen personal som står för den nödvändiga samordningen mellan alla pågående vidarebosättningsaktiviteter i medlemsstaterna.

| 21. | Europaparlamentet anser att den lämpligaste institutionella ramen för denna vidarebosättningsenhet skulle vara stödkontoret, inom vilket den skulle kunna ägna sig åt samarbete som omfattas av EU:s politik på området asyl och invandring. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att den lämpligaste institutionella ramen för denna vidarebosättningsenhet skulle vara stödkontoret, inom vilket den skulle kunna ägna sig åt samarbete som omfattas av EU:s politik på området asyl och invandring.

| 22. | Europaparlamentet anser att denna enhet skulle kunna upprätta nära kontakter med FN:s flyktingkommissariat och lokala icke-statliga organisationer, i syfte att skaffa fram viktig information som kan vidarebefordras till medlemsstaterna och EU-institutionerna, om exempelvis brådskande frågor och integrationsmetoder. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att denna enhet skulle kunna upprätta nära kontakter med FN:s flyktingkommissariat och lokala icke-statliga organisationer, i syfte att skaffa fram viktig information som kan vidarebefordras till medlemsstaterna och EU-institutionerna, om exempelvis brådskande frågor och integrationsmetoder.

| 23. | Europaparlamentet hävdar också att vidarebosättningsenheten skulle kunna spela en viktig roll vid uppföljningen och utvärderingen av ändamålsenligheten och kvaliteten för vidarebosättningsprogrammet på EU-nivå genom att lägga fram årliga rapporter om all verksamhet, baserade på den information som samlats in av de institutioner/myndigheter som medverkar i vidarebosättningsinitiativen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet hävdar också att vidarebosättningsenheten skulle kunna spela en viktig roll vid uppföljningen och utvärderingen av ändamålsenligheten och kvaliteten för vidarebosättningsprogrammet på EU-nivå genom att lägga fram årliga rapporter om all verksamhet, baserade på den information som samlats in av de institutioner/myndigheter som medverkar i vidarebosättningsinitiativen i medlemsstaterna.

| 24. | Europaparlamentet vill framhålla att vidarebosättningsenheten skulle kunna hålla reda på vilka frivillig- och välgörenhetsorganisationer eller andra organisationer som kan samarbeta med myndigheterna kring vidarebosättning av flyktingar. Vidare bör denna enhet regelbundet utfärda dokument med normer och kriterier som dessa organisationer måste leva upp till för att de ska få delta i vidarebosättningsprojekt i EU:s regi. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet vill framhålla att vidarebosättningsenheten skulle kunna hålla reda på vilka frivillig- och välgörenhetsorganisationer eller andra organisationer som kan samarbeta med myndigheterna kring vidarebosättning av flyktingar. Vidare bör denna enhet regelbundet utfärda dokument med normer och kriterier som dessa organisationer måste leva upp till för att de ska få delta i vidarebosättningsprojekt i EU:s regi.

| 25. | Europaparlamentet betonar att stödkontoret kan bidra på ett mycket värdefullt sätt för att säkra konsekvensen och komplementariteten mellan vidarebosättningsprogrammet och annan EU-politik i asylfrågor. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att stödkontoret kan bidra på ett mycket värdefullt sätt för att säkra konsekvensen och komplementariteten mellan vidarebosättningsprogrammet och annan EU-politik i asylfrågor.

Flexibel prioritetsordning

| 26. | Europaparlamentet inser att ett lämpligt vidarebosättningsprogram kräver en regelbunden uppdatering av vilka nationaliteter och kategorier av flyktingar som bör prioriteras under vidarebosättningen, med särskild hänsyn till nödsituationer på olika håll i världen och speciellt utsatta människor som är i störst behov av skydd. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet inser att ett lämpligt vidarebosättningsprogram kräver en regelbunden uppdatering av vilka nationaliteter och kategorier av flyktingar som bör prioriteras under vidarebosättningen, med särskild hänsyn till nödsituationer på olika håll i världen och speciellt utsatta människor som är i störst behov av skydd.

| 27. | Europaparlamentet menar att kommissionen bör fastställa EU:s årliga prioriteringar, enligt förslaget, med en omfattande och effektiv medverkan från FN:s flyktingkommissariat och parlamentet under hela processen för identifiering och bedömning av vilka som ska erbjudas vidarebosättning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet menar att kommissionen bör fastställa EU:s årliga prioriteringar, enligt förslaget, med en omfattande och effektiv medverkan från FN:s flyktingkommissariat och parlamentet under hela processen för identifiering och bedömning av vilka som ska erbjudas vidarebosättning.

| 28. | Europaparlamentet föreslår att en delegation av ledamöter från utskotten för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE), utrikesfrågor (AFET) respektive utveckling (DEVE) deltar i det årliga mötet med expertgruppen för vidarebosättning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet föreslår att en delegation av ledamöter från utskotten för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE), utrikesfrågor (AFET) respektive utveckling (DEVE) deltar i det årliga mötet med expertgruppen för vidarebosättning.

| 29. | Europaparlamentet anser att vidarebosättningsprogrammet bör omfatta särskilda förfaranden som tillåter parlamentet att delta i utarbetandet av EU:s årliga prioriteringar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att vidarebosättningsprogrammet bör omfatta särskilda förfaranden som tillåter parlamentet att delta i utarbetandet av EU:s årliga prioriteringar.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar stödkontoret att spela en viktig roll när strategierna för vidarebosättning inom EU ska bestämmas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar stödkontoret att spela en viktig roll när strategierna för vidarebosättning inom EU ska bestämmas.

| 31. | Europaparlamentet försvarar principen om att det bör finnas kategorier som är konstanta för varje år, så att medlemsstaterna kan vidarebosätta särskilt utsatta personer när som helst under året, i linje med behovet av anpassningsbarhet i EU:s årliga prioriteringar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet försvarar principen om att det bör finnas kategorier som är konstanta för varje år, så att medlemsstaterna kan vidarebosätta särskilt utsatta personer när som helst under året, i linje med behovet av anpassningsbarhet i EU:s årliga prioriteringar.

| 32. | Europaparlamentet föreslår att enskilda medlemsstater ska kunna förbereda nödfallsåtgärder i fall av oförutsedda humanitära omständigheter – till exempel om flyktingar utsätts för väpnade angrepp eller om flyktingläger drabbas av allvarliga naturkatastrofer. Tack vare sådana åtgärder skulle vidarebosättningen kunna ske skyndsamt, genom att de administrativa ärendena antingen snabbehandlas eller i vissa fall behandlas efter att vidarebosättningen ägt rum. Parlamentet förordar att detta bör övervägas bland målsättningarna för EU:s vidarebosättningsprogram. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet föreslår att enskilda medlemsstater ska kunna förbereda nödfallsåtgärder i fall av oförutsedda humanitära omständigheter – till exempel om flyktingar utsätts för väpnade angrepp eller om flyktingläger drabbas av allvarliga naturkatastrofer. Tack vare sådana åtgärder skulle vidarebosättningen kunna ske skyndsamt, genom att de administrativa ärendena antingen snabbehandlas eller i vissa fall behandlas efter att vidarebosättningen ägt rum. Parlamentet förordar att detta bör övervägas bland målsättningarna för EU:s vidarebosättningsprogram.

Få fler medlemsstater att delta i vidarebosättningen

| 33. | Europaparlamentet beklagar att endast tio medlemsstater för närvarande har egna vidarebosättningsprogram, utan någon inbördes samordning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet beklagar att endast tio medlemsstater för närvarande har egna vidarebosättningsprogram, utan någon inbördes samordning.

| 34. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna deltagande fortsatt ska vara frivilligt, med tanke på olikheterna i fråga om förutsättningar för mottagande, samarbetspartner och vilka rättsliga kriterier som används för att bestämma vem som ska vidarebosättas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna deltagande fortsatt ska vara frivilligt, med tanke på olikheterna i fråga om förutsättningar för mottagande, samarbetspartner och vilka rättsliga kriterier som används för att bestämma vem som ska vidarebosättas.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att vissa medlemsstater, särskilt i Sydeuropa, står inför särskilda utmaningar på grund av sitt läge vid EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att vissa medlemsstater, särskilt i Sydeuropa, står inför särskilda utmaningar på grund av sitt läge vid EU:s yttre gränser.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser dock större incitament som kan locka fler medlemsstater att delta i EU:s vidarebosättningsprogram. Samtidigt som det är viktigt att ge mer ekonomiskt stöd bör man inte undergräva det bidrag som stödkontoret här kan ge, nämligen hjälp att jämna ut situationen genom att förbättra kvaliteten på de tjänster som erbjuds flyktingar i medlemsstaterna och erbjuda assistans med de mest effektiva metoderna för att ta emot och integrera flyktingar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser dock större incitament som kan locka fler medlemsstater att delta i EU:s vidarebosättningsprogram. Samtidigt som det är viktigt att ge mer ekonomiskt stöd bör man inte undergräva det bidrag som stödkontoret här kan ge, nämligen hjälp att jämna ut situationen genom att förbättra kvaliteten på de tjänster som erbjuds flyktingar i medlemsstaterna och erbjuda assistans med de mest effektiva metoderna för att ta emot och integrera flyktingar.

| 37. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstater som vill börja delta i EU:s vidarebosättningsprogram ska få ett mer omfattande ekonomiskt stöd, så att de får hjälp att inrätta ett hållbart vidarebosättningsprogram och den ingångskostnad det innebär att inleda ett sådant initiativ blir lättare att bära. För att undvika en alltför stor påfrestning på Europeiska flyktingfonden bör det ekonomiska stödets värde utjämnas till samma nivå som för övriga medlemsstater efter de första årens deltagande i programmet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstater som vill börja delta i EU:s vidarebosättningsprogram ska få ett mer omfattande ekonomiskt stöd, så att de får hjälp att inrätta ett hållbart vidarebosättningsprogram och den ingångskostnad det innebär att inleda ett sådant initiativ blir lättare att bära. För att undvika en alltför stor påfrestning på Europeiska flyktingfonden bör det ekonomiska stödets värde utjämnas till samma nivå som för övriga medlemsstater efter de första årens deltagande i programmet.

| 38. | Europaparlamentet menar att det inte kommer att gå att öka antalet flyktingar som vidarebosätts inom EU utan en förvaltnings- och expertram som ett stöd för programmet eller fasta strukturer för förberedelserna inför vidarebosättningen och uppföljningen av integrationsprocessen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet menar att det inte kommer att gå att öka antalet flyktingar som vidarebosätts inom EU utan en förvaltnings- och expertram som ett stöd för programmet eller fasta strukturer för förberedelserna inför vidarebosättningen och uppföljningen av integrationsprocessen.

Uppföljningsåtgärder

| 39. | Europaparlamentet anser att ett ändamålsenligt vidarebosättningsprogram måste innehålla bestämmelser om uppföljningsåtgärder som poängterar kvaliteten på vidarebosättningen i varje medlemsstat, en hög standard under alla etapper, från erkännande till mottagning, samt integrering av flyktingarna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att ett ändamålsenligt vidarebosättningsprogram måste innehålla bestämmelser om uppföljningsåtgärder som poängterar kvaliteten på vidarebosättningen i varje medlemsstat, en hög standard under alla etapper, från erkännande till mottagning, samt integrering av flyktingarna.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som deltar i vidarebosättningsprogrammet att utvärdera de åtgärder de vidtagit inom ramen för vidarebosättningsförfarandet för att säkerställa och förbättra integreringen av flyktingarna. Medlemsstaterna bör också göra regelbundna uppföljningar av integreringen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som deltar i vidarebosättningsprogrammet att utvärdera de åtgärder de vidtagit inom ramen för vidarebosättningsförfarandet för att säkerställa och förbättra integreringen av flyktingarna. Medlemsstaterna bör också göra regelbundna uppföljningar av integreringen.

| 41. | Europaparlamentet anser att statliga myndigheter bör främja största möjliga samarbete med icke-statliga organisationer (t.ex. internationella och lokala sådana) och dra nytta av deras sakkunskap och närhet till frågan i syfte att välja de bästa och effektivaste initiativen för vidarebosättning av flyktingar. Med deltagande av det civila samhället i EU:s vidarebosättningsprogram kommer stödet att öka för medlemsstaternas och de lokala myndigheternas initiativ för stöd och mottagande. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att statliga myndigheter bör främja största möjliga samarbete med icke-statliga organisationer (t.ex. internationella och lokala sådana) och dra nytta av deras sakkunskap och närhet till frågan i syfte att välja de bästa och effektivaste initiativen för vidarebosättning av flyktingar. Med deltagande av det civila samhället i EU:s vidarebosättningsprogram kommer stödet att öka för medlemsstaternas och de lokala myndigheternas initiativ för stöd och mottagande.

| 42. | Europaparlamentet förespråkar kraftfulla ansträngningar från alla organisationer som engagerar sig för att ge flyktingar, särskilt de mest utsatta, tillgång till bostäder, sjukvård, utbildning, språkkurser och psykologhjälp, liksom tillträde till arbetsmarknaden, så att en lyckad integrering kan ske. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet förespråkar kraftfulla ansträngningar från alla organisationer som engagerar sig för att ge flyktingar, särskilt de mest utsatta, tillgång till bostäder, sjukvård, utbildning, språkkurser och psykologhjälp, liksom tillträde till arbetsmarknaden, så att en lyckad integrering kan ske.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar stödkontoret att, framför allt med hjälp av den föreslagna vidarebosättningsenheten, fastställa tydliga kriterier för en vidarebosättning av hög kvalitet i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat, frivilligorganisationer och lokala myndigheter samt att följa upp flyktingarnas vidarebosättning, som ett bidrag till utvärdering och ytterligare förbättring av vidarebosättningsverksamheten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar stödkontoret att, framför allt med hjälp av den föreslagna vidarebosättningsenheten, fastställa tydliga kriterier för en vidarebosättning av hög kvalitet i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat, frivilligorganisationer och lokala myndigheter samt att följa upp flyktingarnas vidarebosättning, som ett bidrag till utvärdering och ytterligare förbättring av vidarebosättningsverksamheten i medlemsstaterna.

| 44. | Europaparlamentet understryker ännu en gång stödkontorets roll som en instans som skulle kunna öka medvetenheten om vissa brister i vidarebosättningsinitiativen, hjälpa medlemsstaterna att hitta specifika lösningar och främja bättre metoder, under förutsättning att det förses med en fast vidarebosättningsenhet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker ännu en gång stödkontorets roll som en instans som skulle kunna öka medvetenheten om vissa brister i vidarebosättningsinitiativen, hjälpa medlemsstaterna att hitta specifika lösningar och främja bättre metoder, under förutsättning att det förses med en fast vidarebosättningsenhet.

| 45. | Europaparlamentet efterlyser en gemensam årlig debatt i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i syfte att bidra till utvecklingen av programmet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet efterlyser en gemensam årlig debatt i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i syfte att bidra till utvecklingen av programmet.

*

* *

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2009)0090.

(2)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 348.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/8

---

Tisdagen den 18 maj 2010Kärnkompetenser för en värld i förändring: genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”

P7_TA(2010)0164

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om kärnkompetenser för en värld i förändring: genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (2010/2013(INI))

2011/C 161 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2009, ”Kärnkompetenser för en värld i förändring” (KOM(2009)0640),

med beaktande av de åtta nyckelkompetenser som fastställs i Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 med titeln ”Nyckelkompetenser för livslångt lärande – en europeisk referensram” (1),

med beaktande av det tioåriga arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” och de efterföljande interimsrapporterna om genomförandet av programmet,

med beaktande av rådets resolution av den 15 november 2007 om ny kompetens för nya arbetstillfällen (2),

med beaktande av rapporten från expertgruppen om nya kompetenser för nya arbetstillfällen med titeln ”New skills for new jobs: Action now”,

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) (3),

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2008 om vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära (4),

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 om livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation – genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (5),

med beaktande av den ram för europeiskt samarbete på ungdomsområdet som antogs i november 2009,

med beaktande av ”Europeiskt samförstånd om utveckling: utbildning och information om utvecklingsfrågor”, en ramstrategi utarbetad av företrädare för EU-institutionerna, medlemsstaterna, det civila samhället och andra intressenter i november 2007,

med beaktande av den detaljerade bedömningen av nationella rapporter och resultat i förhållande till en uppsättning indikatorer och riktmärken (SEK(2009)1598 och SEK(2009)1616),

med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0141/2010), och av följande skäl:

| A. | Utbildning av hög kvalitet är ett måste för individens personliga utveckling och för jämställdhet, bekämpning av social utestängning och fattigdom, aktivt medborgarskap och social sammanhållning. |
| --- | --- |

A.

Utbildning av hög kvalitet är ett måste för individens personliga utveckling och för jämställdhet, bekämpning av social utestängning och fattigdom, aktivt medborgarskap och social sammanhållning.

| B. | Man måste prioritera målet att höja kvaliteten på utbildningen för alla studerande i syfte att förbättra resultaten och kunskaperna, i första hand genom nya och mer effektiva åtgärder för att öka utbildningsutbudet. |
| --- | --- |

B.

Man måste prioritera målet att höja kvaliteten på utbildningen för alla studerande i syfte att förbättra resultaten och kunskaperna, i första hand genom nya och mer effektiva åtgärder för att öka utbildningsutbudet.

| C. | Trots vissa förbättringar av utbildningsresultaten i Europeiska unionen kommer majoriteten av de EU-riktmärken som fastställts för 2010 inte att uppnås. Framför allt är inte kompetensnivåerna tillräckligt höga, och en tredjedel av den europeiska befolkningen har mycket låg utbildningsnivå. |
| --- | --- |

C.

Trots vissa förbättringar av utbildningsresultaten i Europeiska unionen kommer majoriteten av de EU-riktmärken som fastställts för 2010 inte att uppnås. Framför allt är inte kompetensnivåerna tillräckligt höga, och en tredjedel av den europeiska befolkningen har mycket låg utbildningsnivå.

| D. | Tio år efter ingångsättandet av Bolognaprocessen har den eftersträvade konvergensen mellan medlemsstaternas högre utbildningar inte uppnåtts. |
| --- | --- |

D.

Tio år efter ingångsättandet av Bolognaprocessen har den eftersträvade konvergensen mellan medlemsstaternas högre utbildningar inte uppnåtts.

| E. | Utbildningspolitiken bör göra det möjligt för alla medborgare, oavsett ålder, kön, hälsa, fysiskt, mentalt och psykiskt tillstånd och språklig, etnisk, nationell, religiös eller socioekonomisk bakgrund, att tillägna sig, uppdatera och utveckla sina kvalifikationer och sin kompetens under hela livet. |
| --- | --- |

E.

Utbildningspolitiken bör göra det möjligt för alla medborgare, oavsett ålder, kön, hälsa, fysiskt, mentalt och psykiskt tillstånd och språklig, etnisk, nationell, religiös eller socioekonomisk bakgrund, att tillägna sig, uppdatera och utveckla sina kvalifikationer och sin kompetens under hela livet.

| F. | Utbildningen är av avgörande vikt för ett framgångsrikt genomförande av den förnyade sociala agendan för möjligheter, tillgång och solidaritet. Genomförandet av denna agenda skulle bidra till skapandet av fler och bättre arbetstillfällen och ge fler EU-medborgare möjlighet att förverkliga sin potential. |
| --- | --- |

F.

Utbildningen är av avgörande vikt för ett framgångsrikt genomförande av den förnyade sociala agendan för möjligheter, tillgång och solidaritet. Genomförandet av denna agenda skulle bidra till skapandet av fler och bättre arbetstillfällen och ge fler EU-medborgare möjlighet att förverkliga sin potential.

| G. | Det krävs ett kontinuerligt arbete för att trygga lika tillgång till utbildning på alla nivåer för kvinnor och utbildningsval som inte är förutbestämda utifrån könsstereotyper. |
| --- | --- |

G.

Det krävs ett kontinuerligt arbete för att trygga lika tillgång till utbildning på alla nivåer för kvinnor och utbildningsval som inte är förutbestämda utifrån könsstereotyper.

| H. | Det krävs ytterligare politiska åtgärder både på europeisk och nationell nivå för att man ska kunna utveckla nyckelkompetenser fullt ut. |
| --- | --- |

H.

Det krävs ytterligare politiska åtgärder både på europeisk och nationell nivå för att man ska kunna utveckla nyckelkompetenser fullt ut.

| I. | Den avgörande utmaningen för utbildningen i EU är reformen av utbildningen i riktning mot ett holistiskt lärandecentrerat utbildningssystem som gör ungdomar till lyckliga, aktiva världsmedborgare redo att träda in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

I.

Den avgörande utmaningen för utbildningen i EU är reformen av utbildningen i riktning mot ett holistiskt lärandecentrerat utbildningssystem som gör ungdomar till lyckliga, aktiva världsmedborgare redo att träda in på arbetsmarknaden.

| J. | Genomförandet och vidareutvecklingen av strategier för livslångt lärande är fortfarande en stor utmaning för många medlemsstater. Större tonvikt bör läggas vid hela livscykeln i stället för vid särskilda sektorer eller särskilda grupper. |
| --- | --- |

J.

Genomförandet och vidareutvecklingen av strategier för livslångt lärande är fortfarande en stor utmaning för många medlemsstater. Större tonvikt bör läggas vid hela livscykeln i stället för vid särskilda sektorer eller särskilda grupper.

| K. | Nyttan av utbildningsinvesteringar kan endast ses på lång sikt och det är viktigt att säkerställa att de inte åsidosätts på den politiska dagordningen. Vi bör efterlysa EU-riktlinjer om utbildningssystemens kvalitet och undvika budgetåtstramningar eller åtminstone se till att de avsatta resurserna ökar i stället för att minska. EU bör därför inrätta budgetmekanismer som inte är uppbundna till den årliga programplaneringen för utbildning. |
| --- | --- |

K.

Nyttan av utbildningsinvesteringar kan endast ses på lång sikt och det är viktigt att säkerställa att de inte åsidosätts på den politiska dagordningen. Vi bör efterlysa EU-riktlinjer om utbildningssystemens kvalitet och undvika budgetåtstramningar eller åtminstone se till att de avsatta resurserna ökar i stället för att minska. EU bör därför inrätta budgetmekanismer som inte är uppbundna till den årliga programplaneringen för utbildning.

| L. | Investeringar i allmän och yrkesinriktad utbildning och uppgradering och utnyttjande av alla medborgares kunskaper och färdigheter är av grundläggande förutsättning för att man ska kunna ta sig ur krisen och bemöta de långsiktiga utmaningar som den globala konkurrensen, sysselsättningen, rörligheten och den sociala integrationen innebär. |
| --- | --- |

L.

Investeringar i allmän och yrkesinriktad utbildning och uppgradering och utnyttjande av alla medborgares kunskaper och färdigheter är av grundläggande förutsättning för att man ska kunna ta sig ur krisen och bemöta de långsiktiga utmaningar som den globala konkurrensen, sysselsättningen, rörligheten och den sociala integrationen innebär.

| M. | Mer än 80 procent av lärarna i grundskolans lägre stadier och 97 procent av förskollärarna i unionen är kvinnor, medan motsvarande siffra är endast 60 procent inom högstadiet och gymnasiet och mindre än 40 procent inom högre utbildning och forskning. |
| --- | --- |

M.

Mer än 80 procent av lärarna i grundskolans lägre stadier och 97 procent av förskollärarna i unionen är kvinnor, medan motsvarande siffra är endast 60 procent inom högstadiet och gymnasiet och mindre än 40 procent inom högre utbildning och forskning.

| N. | Lärarna ställs inför allt större svårigheter eftersom utbildningsmiljöerna blir mer och mer komplexa och skiftande på grund av till exempel ny informations- och kommunikationsteknik (IKT), ekonomiska begränsningar orsakade av ekonomisk kris, förändringar i de sociala strukturerna och familjestrukturerna, ökad invandring och mångkulturella samhällen. |
| --- | --- |

N.

Lärarna ställs inför allt större svårigheter eftersom utbildningsmiljöerna blir mer och mer komplexa och skiftande på grund av till exempel ny informations- och kommunikationsteknik (IKT), ekonomiska begränsningar orsakade av ekonomisk kris, förändringar i de sociala strukturerna och familjestrukturerna, ökad invandring och mångkulturella samhällen.

| O. | Det kommer att vara viktigt att genomföra EU:s strategiska ram för 2020 för europeiskt utbildningssamarbete i syfte att bemöta dessa stora utmaningar. |
| --- | --- |

O.

Det kommer att vara viktigt att genomföra EU:s strategiska ram för 2020 för europeiskt utbildningssamarbete i syfte att bemöta dessa stora utmaningar.

| P. | Det kommer att bli allt viktigare med datakunskaper i EU:s framväxande kunskapsbaserade ekonomi och arbetsmarknad. Dessa kunskaper möjliggör ekonomisk återhämtning, främjar företagaranda och ökar möjligheterna att hitta ett arbete. |
| --- | --- |

P.

Det kommer att bli allt viktigare med datakunskaper i EU:s framväxande kunskapsbaserade ekonomi och arbetsmarknad. Dessa kunskaper möjliggör ekonomisk återhämtning, främjar företagaranda och ökar möjligheterna att hitta ett arbete.

| Q. | Idrott är ett av de mest effektiva sätten att bekämpa missbruk (rökning, alkohol och narkotika), eftersom skolelever och studenter i högre utbildning tillhör de samhällsgrupper som löper störst risk i detta avseende. Skolelevers och studenters idrottande är först och främst avhängigt av lämpliga infrastrukturförutsättningar. |
| --- | --- |

Q.

Idrott är ett av de mest effektiva sätten att bekämpa missbruk (rökning, alkohol och narkotika), eftersom skolelever och studenter i högre utbildning tillhör de samhällsgrupper som löper störst risk i detta avseende. Skolelevers och studenters idrottande är först och främst avhängigt av lämpliga infrastrukturförutsättningar.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande ”Kärnkompetenser för en värld i förändring”. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande ”Kärnkompetenser för en värld i förändring”.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att det trots de senaste årens framsteg finns många EU-medborgare som fortfarande saknar tillräckliga kvalifikationer. En av sju ungdomar (18-24 år) hoppar av skolan i förtid (6 miljoner avhopp i EU-27), en av fyra 15-åringar har bristande läskunnighet, omkring 77 miljoner människor (nästan en tredjedel av Europas befolkning i åldrarna 25–64 år) har ingen eller låg formell utbildning, endast en fjärdedel av befolkningen har genomgått universitets- eller högskoleutbildning och alltför många europeiska medborgare saknar IT-kunskaper. Parlamentet understryker att mycket låga kompetensnivåer är ett ihållande problem i hela EU och finner det oroande att antalet ungdomar som inte är fullt läskunniga har ökat (från 21,3 procent 2000 till 24,1 procent 2006). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att det trots de senaste årens framsteg finns många EU-medborgare som fortfarande saknar tillräckliga kvalifikationer. En av sju ungdomar (18-24 år) hoppar av skolan i förtid (6 miljoner avhopp i EU-27), en av fyra 15-åringar har bristande läskunnighet, omkring 77 miljoner människor (nästan en tredjedel av Europas befolkning i åldrarna 25–64 år) har ingen eller låg formell utbildning, endast en fjärdedel av befolkningen har genomgått universitets- eller högskoleutbildning och alltför många europeiska medborgare saknar IT-kunskaper. Parlamentet understryker att mycket låga kompetensnivåer är ett ihållande problem i hela EU och finner det oroande att antalet ungdomar som inte är fullt läskunniga har ökat (från 21,3 procent 2000 till 24,1 procent 2006).

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta debatten om ”nya kompetenser för nya arbetstillfällen”. Parlamentet påpekar att 16 miljoner fler arbetstillfällen kommer att kräva hög utbildning år 2020 och att 4 miljoner fler arbetstillfällen kommer att kräva medellång utbildning, medan 12 miljoner färre arbetstillfällen än i dag kommer att kräva låg utbildning. En stor majoritet av arbetstillfällena inom alla sektorer år 2015 kommer att kräva IT-kunskaper. Parlamentet begär att alla berörda parter görs delaktiga i denna debatt, däribland lärare, studenter, behöriga yrkesorganisationer, berörda icke-statliga organisationer, fackföreningar, berörda parter i det civila samhället, särskilt föräldraföreningar och elev- och studentorganisationer, och företrädare för näringslivet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta debatten om ”nya kompetenser för nya arbetstillfällen”. Parlamentet påpekar att 16 miljoner fler arbetstillfällen kommer att kräva hög utbildning år 2020 och att 4 miljoner fler arbetstillfällen kommer att kräva medellång utbildning, medan 12 miljoner färre arbetstillfällen än i dag kommer att kräva låg utbildning. En stor majoritet av arbetstillfällena inom alla sektorer år 2015 kommer att kräva IT-kunskaper. Parlamentet begär att alla berörda parter görs delaktiga i denna debatt, däribland lärare, studenter, behöriga yrkesorganisationer, berörda icke-statliga organisationer, fackföreningar, berörda parter i det civila samhället, särskilt föräldraföreningar och elev- och studentorganisationer, och företrädare för näringslivet.

| 4. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att man utarbetar en politik som syftar till att höja utbildningskvaliteten för alla studerande och betonar att man för att de europeiska utbildningssystemen ska klara av den globala konkurrensen bör öka möjligheterna till utbildning, som bör vara ligga på en högre nivå och vara bredare i syfte att bemöta den stora efterfrågan inom näringslivet och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att man utarbetar en politik som syftar till att höja utbildningskvaliteten för alla studerande och betonar att man för att de europeiska utbildningssystemen ska klara av den globala konkurrensen bör öka möjligheterna till utbildning, som bör vara ligga på en högre nivå och vara bredare i syfte att bemöta den stora efterfrågan inom näringslivet och på arbetsmarknaden.

| 5. | Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt med språkinlärning för ungdomars tillträde till arbetsmarknaden samt för deras rörlighet och lika möjligheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt med språkinlärning för ungdomars tillträde till arbetsmarknaden samt för deras rörlighet och lika möjligheter.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta genomförandet av den europeiska ramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta genomförandet av den europeiska ramen för kvalifikationer.

| 7. | Europaparlamentet begär att man inte enbart ägnar uppmärksamhet åt ”gröna arbeten”, utan också åt ”vita arbeten”. Parlamentet påpekar att andelen av befolkningen över 65 år jämfört med dem som är i åldern 15–64 år kommer att öka från 26 procent 2008 till 38 procent 2030. Det kommer därför att behövas allt fler gemensamma insatser för att främja ett aktivt åldrande, med särskild tonvikt vid initiativ för läskunnighet och för uppfriskning och uppdatering av kärnkompetenser på IT-området i syfte att överbrygga den digitala klyftan, som i allt större utsträckning påverkar äldre personers sociala utanförskap. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att man inte enbart ägnar uppmärksamhet åt ”gröna arbeten”, utan också åt ”vita arbeten”. Parlamentet påpekar att andelen av befolkningen över 65 år jämfört med dem som är i åldern 15–64 år kommer att öka från 26 procent 2008 till 38 procent 2030. Det kommer därför att behövas allt fler gemensamma insatser för att främja ett aktivt åldrande, med särskild tonvikt vid initiativ för läskunnighet och för uppfriskning och uppdatering av kärnkompetenser på IT-området i syfte att överbrygga den digitala klyftan, som i allt större utsträckning påverkar äldre personers sociala utanförskap.

| 8. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i meddelandet om EU 2020-strategin betonar att ”sysselsättningsgraden för kvinnor och äldre är särskilt låg” (endast 63 procent av kvinnorna förvärvsarbetar jämfört med 76 procent av männen) och att ”det kommer att krävas strategier för att främja jämställdhet i syfte att öka arbetskraftens deltagande”. Följaktligen måste utbildningspolitiken inriktas på att minska denna klyfta på arbetsmarknaden och därigenom bidra till uppnåendet av hållbar tillväxt och social sammanhållning. Det är viktigt med en könsneutral utbildning redan från yngsta möjliga ålder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att kommissionen i meddelandet om EU 2020-strategin betonar att ”sysselsättningsgraden för kvinnor och äldre är särskilt låg” (endast 63 procent av kvinnorna förvärvsarbetar jämfört med 76 procent av männen) och att ”det kommer att krävas strategier för att främja jämställdhet i syfte att öka arbetskraftens deltagande”. Följaktligen måste utbildningspolitiken inriktas på att minska denna klyfta på arbetsmarknaden och därigenom bidra till uppnåendet av hållbar tillväxt och social sammanhållning. Det är viktigt med en könsneutral utbildning redan från yngsta möjliga ålder.

| 9. | Europaparlamentet vill särskilt uppmärksamma behovet av att underlätta integrationen av människor med funktionshinder i utbildning, oavsett ålder, med särskild inriktning på den verkliga integrationen av barn med funktionshinder i skolan, från och med de första levnadsåren. Parlamentet betonar att det behövs lämpliga investeringar och en långsiktig strategi för att avlägsna alla eventuella hinder för detta. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet vill särskilt uppmärksamma behovet av att underlätta integrationen av människor med funktionshinder i utbildning, oavsett ålder, med särskild inriktning på den verkliga integrationen av barn med funktionshinder i skolan, från och med de första levnadsåren. Parlamentet betonar att det behövs lämpliga investeringar och en långsiktig strategi för att avlägsna alla eventuella hinder för detta.

| 10. | Europaparlamentet anser att all utbildning bör främja förvärvet av demokratiska kompetenser genom stöd till studentråd och genom att göra det möjligt för studenter att ta medansvar för utbildningen enligt en stadga om studenters rättigheter. I detta hänseende efterlyser parlamentet även en ingående debatt i det europeiska samhället om utbildningens funktion och roll, och föreslår att de europeiska medborgarnas agora skulle kunna vara ett lämpligt forum för en sådan debatt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att all utbildning bör främja förvärvet av demokratiska kompetenser genom stöd till studentråd och genom att göra det möjligt för studenter att ta medansvar för utbildningen enligt en stadga om studenters rättigheter. I detta hänseende efterlyser parlamentet även en ingående debatt i det europeiska samhället om utbildningens funktion och roll, och föreslår att de europeiska medborgarnas agora skulle kunna vara ett lämpligt forum för en sådan debatt.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsgivarna att i nära samarbete med utbildningsarrangörerna gynna kompetenshöjning för personer från mindre gynnade miljöer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsgivarna att i nära samarbete med utbildningsarrangörerna gynna kompetenshöjning för personer från mindre gynnade miljöer.

| 12. | Europaparlamentet inser att globaliseringen har medfört en genomgripande förändring av samhällena i EU och rekommenderar att utbildning i globala frågor och utvecklingsfrågor tas med i all utbildning för att göra det möjligt för medborgarna att hantera hoten och möjligheterna i en föränderlig värld. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet inser att globaliseringen har medfört en genomgripande förändring av samhällena i EU och rekommenderar att utbildning i globala frågor och utvecklingsfrågor tas med i all utbildning för att göra det möjligt för medborgarna att hantera hoten och möjligheterna i en föränderlig värld.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka IT-kompetensen, mediekunskaperna och kunskapen om ny teknik och att lära ut ett skickligt och samtidigt kritiskt och ansvarsfullt utnyttjande av moderna kommunikationsformer och medieinnehåll på alla utbildningsnivåer. Parlamentet betonar det brådskande behovet av att förbättra alla EU-medborgares e-kompetens. Parlamentet påpekar att IT-utbildning, både på nationell nivå och EU-nivå, är en nödvändighet med tanke på den ökande betydelsen av IT-kunskaper på den framväxande arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka IT-kompetensen, mediekunskaperna och kunskapen om ny teknik och att lära ut ett skickligt och samtidigt kritiskt och ansvarsfullt utnyttjande av moderna kommunikationsformer och medieinnehåll på alla utbildningsnivåer. Parlamentet betonar det brådskande behovet av att förbättra alla EU-medborgares e-kompetens. Parlamentet påpekar att IT-utbildning, både på nationell nivå och EU-nivå, är en nödvändighet med tanke på den ökande betydelsen av IT-kunskaper på den framväxande arbetsmarknaden.

| 14. | Europaparlamentet betonar betydelsen av tillräckligt och högkvalitativt stöd till lärarnas kompetensutveckling och införandet av nya sätt att organisera inlärningen i attraktiva skolmiljöer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar betydelsen av tillräckligt och högkvalitativt stöd till lärarnas kompetensutveckling och införandet av nya sätt att organisera inlärningen i attraktiva skolmiljöer.

| 15. | Europaparlamentet betonar betydelsen av konst, kultur och idrott inom utbildningen och behovet av att särskilt lägga särskild vikt vid dessa ämnen inom förskolan och grund- och gymnasieskolan och det livslånga lärandet. Parlamentet anser att utbildning i konst och kultur utöver den undervisning som syftar till att utveckla inte yrkesinriktade och tekniska kunskaper utgör en integrerad del av utbildningspolitiken eftersom den bidrar till utvecklingen av andra förmågor än de teoretiska och på det sättet främjar personlig utveckling och inlärandet av grundläggande kompetens. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar betydelsen av konst, kultur och idrott inom utbildningen och behovet av att särskilt lägga särskild vikt vid dessa ämnen inom förskolan och grund- och gymnasieskolan och det livslånga lärandet. Parlamentet anser att utbildning i konst och kultur utöver den undervisning som syftar till att utveckla inte yrkesinriktade och tekniska kunskaper utgör en integrerad del av utbildningspolitiken eftersom den bidrar till utvecklingen av andra förmågor än de teoretiska och på det sättet främjar personlig utveckling och inlärandet av grundläggande kompetens.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det finns tillräckliga medel för investeringar i idrott vid utbildningsanstalter och att öka samarbetet mellan den offentliga och den privata sfären på detta område. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det finns tillräckliga medel för investeringar i idrott vid utbildningsanstalter och att öka samarbetet mellan den offentliga och den privata sfären på detta område.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera tillräckligt i utbildning för att garantera alla samhällsgrupper tillgång till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera tillräckligt i utbildning för att garantera alla samhällsgrupper tillgång till arbetsmarknaden.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av att använda historia och språk som medel för att uppnå social och kulturell integration i EU. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar vikten av att använda historia och språk som medel för att uppnå social och kulturell integration i EU.

Förskola

| 19. | Europaparlamentet vill uppmärksamma vikten av högkvalitativ utbildning för förskolebarn som gör att de tidigt i livet får nyckelkompetenser och tillägnar sig både sitt eget modersmål och språket i bosättningslandet, och särskilt av att stödja barn med mindre gynnad bakgrund och särskilda (inlärnings)behov för att förebygga framtida fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet vill uppmärksamma vikten av högkvalitativ utbildning för förskolebarn som gör att de tidigt i livet får nyckelkompetenser och tillägnar sig både sitt eget modersmål och språket i bosättningslandet, och särskilt av att stödja barn med mindre gynnad bakgrund och särskilda (inlärnings)behov för att förebygga framtida fattigdom och social utestängning.

| 20. | Europaparlamentet uppmärksammar vikten av att främja en läskultur från förskolan och framåt och av tillgång till läsmaterial redan i förskoleåldern. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmärksammar vikten av att främja en läskultur från förskolan och framåt och av tillgång till läsmaterial redan i förskoleåldern.

| 21. | Europaparlamentet uppmärksammar vikten av undervisning på modersmålet, bland annat för etablerade minoriteter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmärksammar vikten av undervisning på modersmålet, bland annat för etablerade minoriteter.

| 22. | Europaparlamentet betonar betydelsen av flerspråkighet för rörligheten och uppmanar därför medlemsstaterna att se till att barnen får börja lära sig ett andra språk på ett tidigt stadium. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar betydelsen av flerspråkighet för rörligheten och uppmanar därför medlemsstaterna att se till att barnen får börja lära sig ett andra språk på ett tidigt stadium.

| 23. | Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra pedagogiska stödinsatser för invandrarbarn för att underlätta deras anpassning till utbildningsmiljön och till den sociala miljön i mottagarlandet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra pedagogiska stödinsatser för invandrarbarn för att underlätta deras anpassning till utbildningsmiljön och till den sociala miljön i mottagarlandet.

| 24. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppmuntra och stödja åtgärder för att öka barnens kreativitet redan tidigt i livet för att på ett bättre sätt bana väg för en innovationskultur i Europa. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar behovet av att uppmuntra och stödja åtgärder för att öka barnens kreativitet redan tidigt i livet för att på ett bättre sätt bana väg för en innovationskultur i Europa.

| 25. | Europaparlamentet vill uppmärksamma målen i Barcelonaprocessen om att barnomsorg för minst 90 procent av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 procent av barnen under tre års ålder senast 2010 samt att så många som möjligt skulle ha råd med barnomsorg. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet vill uppmärksamma målen i Barcelonaprocessen om att barnomsorg för minst 90 procent av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 procent av barnen under tre års ålder senast 2010 samt att så många som möjligt skulle ha råd med barnomsorg.

Grundskola och gymnasium

| 26. | Europaparlamentet betonar behovet av att fortsätta utveckla och främja tillägnandet av språkkunskaper inom grundskolan och gymnasiet, även med hänsyn till invandrarbarn och vikten av utbildning på modersmålet för etablerade minoriteter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar behovet av att fortsätta utveckla och främja tillägnandet av språkkunskaper inom grundskolan och gymnasiet, även med hänsyn till invandrarbarn och vikten av utbildning på modersmålet för etablerade minoriteter.

| 27. | Europaparlamentet stöder idén med mer regelbundna samråd med de studerande och att de studerande i högre utsträckning ska delta i administrationen kring utbildningen. Dessutom vill parlamentet främja ett aktivt deltagande av föräldrar i skolvärlden och en relation mellan elever och lärare som baseras på förtroende, för att stimulera initiativförmågan och förvärvandet av social och medborgerlig kompetens, vilket är en förutsättning för ett aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet stöder idén med mer regelbundna samråd med de studerande och att de studerande i högre utsträckning ska delta i administrationen kring utbildningen. Dessutom vill parlamentet främja ett aktivt deltagande av föräldrar i skolvärlden och en relation mellan elever och lärare som baseras på förtroende, för att stimulera initiativförmågan och förvärvandet av social och medborgerlig kompetens, vilket är en förutsättning för ett aktivt medborgarskap.

| 28. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att införa nya tekniker i läroplanerna som ett nödvändigt undervisningsredskap i det moderna utbildningssystemet och stöder idén om att barn under kontrollerade former ska få kunskaper som gör att de kan använda medieinnehåll och i synnerhet av Internet på ett ansvarsmedvetet och kritiskt sätt redan i tidig ålder. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt att man gör barnen medvetna om vikten av att skydda privatliv och personliga uppgifter samt att lära dem att respektera upphovsrätten. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att införa nya tekniker i läroplanerna som ett nödvändigt undervisningsredskap i det moderna utbildningssystemet och stöder idén om att barn under kontrollerade former ska få kunskaper som gör att de kan använda medieinnehåll och i synnerhet av Internet på ett ansvarsmedvetet och kritiskt sätt redan i tidig ålder. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt att man gör barnen medvetna om vikten av att skydda privatliv och personliga uppgifter samt att lära dem att respektera upphovsrätten.

| 29. | Europaparlamentet anser att de framsteg som har gjorts för att anpassa läroplanerna till nyckelkompetenser är ett steg i rätt riktning, men att det är mycket viktigt att göra ytterligare framsteg genom att erkänna och certifiera kompetenser som förvärvats via formell och informell utbildning samt stödja tillägnandet av nyckelkompetenser bland elever som befinner sig i riskzonen för dåliga utbildningsresultat och social utestängning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att de framsteg som har gjorts för att anpassa läroplanerna till nyckelkompetenser är ett steg i rätt riktning, men att det är mycket viktigt att göra ytterligare framsteg genom att erkänna och certifiera kompetenser som förvärvats via formell och informell utbildning samt stödja tillägnandet av nyckelkompetenser bland elever som befinner sig i riskzonen för dåliga utbildningsresultat och social utestängning.

| 30. | Europaparlamentet anser att fysisk aktivitet och idrott bör främjas i skolorna liksom upprättande av och deltagande i skolmästerskap. Detta skulle förbättra hälsan, främja integrationen och stödja utvecklingen av värderingar som bidrar till att skapa positiva beteendemönster. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att fysisk aktivitet och idrott bör främjas i skolorna liksom upprättande av och deltagande i skolmästerskap. Detta skulle förbättra hälsan, främja integrationen och stödja utvecklingen av värderingar som bidrar till att skapa positiva beteendemönster.

| 31. | Europaparlamentet stöder allmän och yrkesinriktad utbildning för barn från invandrarfamiljer och understryker att utbildning i hög grad kan bidra till en framgångsrik integration av invandrare i de europeiska samhällena. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder allmän och yrkesinriktad utbildning för barn från invandrarfamiljer och understryker att utbildning i hög grad kan bidra till en framgångsrik integration av invandrare i de europeiska samhällena.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser en övergripande strategi för tillägnande av nyckelkompetenser genom allt från anpassning av skolornas läroplaner till stöd för kontinuerlig fortbildning och yrkesutveckling för lärare, så att de som arbetar inom utbildningsområdet är garanterat välutbildade. Parlamentet anser att lärarna bör ges incitament till att förbättra sin undervisning och satsa på yrkesutveckling. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser en övergripande strategi för tillägnande av nyckelkompetenser genom allt från anpassning av skolornas läroplaner till stöd för kontinuerlig fortbildning och yrkesutveckling för lärare, så att de som arbetar inom utbildningsområdet är garanterat välutbildade. Parlamentet anser att lärarna bör ges incitament till att förbättra sin undervisning och satsa på yrkesutveckling.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa nya ämneskombinationer och material i skolorna för barn och ungdomar med ett av de oftast förekommande inlärningsproblemen, dyslexi, så att de trots sina inlärningssvårigheter kan lyckas i sina studier. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa nya ämneskombinationer och material i skolorna för barn och ungdomar med ett av de oftast förekommande inlärningsproblemen, dyslexi, så att de trots sina inlärningssvårigheter kan lyckas i sina studier.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av integrerad utbildning för att motverka sociala fördomar och diskriminering och därigenom bidra till social solidaritet i EU. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar vikten av integrerad utbildning för att motverka sociala fördomar och diskriminering och därigenom bidra till social solidaritet i EU.

Högre utbildning

| 35. | Europaparlamentet efterfrågar ökad rörlighet mellan institutioner för högre utbildning, näringslivet och yrkesutbildning och fortbildning (t.ex. för studenter, lärare, arbetsgivare, kursledare) för att främja studentcentrerat lärande och tillägnande av kompetenser inom t.ex. företagande, interkulturell förståelse, kritiskt tänkande och kreativitet, som i allt högre grad behövs på arbetsmarknaden. I detta syfte bör man snarast ta itu med de hinder som finns för detta i EU, särskilt ekonomiska hinder och hinder för erkännande, för att förbättra kvaliteten på rörligheten för alla studerande. Parlamentet stöder kvalitetssäkring i den högre utbildningen som ett medel för att stärka rörligheten för akademiska ändamål och forskningsändamål och som en förutsättning för lika möjligheter för alla EU-medborgare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet efterfrågar ökad rörlighet mellan institutioner för högre utbildning, näringslivet och yrkesutbildning och fortbildning (t.ex. för studenter, lärare, arbetsgivare, kursledare) för att främja studentcentrerat lärande och tillägnande av kompetenser inom t.ex. företagande, interkulturell förståelse, kritiskt tänkande och kreativitet, som i allt högre grad behövs på arbetsmarknaden. I detta syfte bör man snarast ta itu med de hinder som finns för detta i EU, särskilt ekonomiska hinder och hinder för erkännande, för att förbättra kvaliteten på rörligheten för alla studerande. Parlamentet stöder kvalitetssäkring i den högre utbildningen som ett medel för att stärka rörligheten för akademiska ändamål och forskningsändamål och som en förutsättning för lika möjligheter för alla EU-medborgare på arbetsmarknaden.

| 36. | Europaparlamentet understryker att alla ungdomar måste ges solida grundkunskaper som behövs för livslång rörlighet och gör att de kan möta arbetsmarknadens förändringar och nya ekonomiska och sociala behov. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att alla ungdomar måste ges solida grundkunskaper som behövs för livslång rörlighet och gör att de kan möta arbetsmarknadens förändringar och nya ekonomiska och sociala behov.

| 37. | Europaparlamentet begär att man främjar forskningsprogram för att stärka den ”kunskapstriangel” som är viktig för att stärka tillväxten och sysselsättningen i EU. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet begär att man främjar forskningsprogram för att stärka den ”kunskapstriangel” som är viktig för att stärka tillväxten och sysselsättningen i EU.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppdatera agendan för högre utbildning och i synnerhet anpassa läroplanerna till arbetsmarknadens krav. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppdatera agendan för högre utbildning och i synnerhet anpassa läroplanerna till arbetsmarknadens krav.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar universiteten och högskolorna att modernisera sina kurser och, mer allmänt, påskynda Bolognaprocessen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar universiteten och högskolorna att modernisera sina kurser och, mer allmänt, påskynda Bolognaprocessen.

| 40. | Europaparlamentet anser att universiteten och högskolorna måste bli mer öppna för och beredda på att ta emot alla typer av studenter, särskilt icke-traditionella studenter, studenter med särskilda behov och studenter från missgynnade grupper, och menar att välfinansierade stipendiesystem som kan uppmuntra ungdomar från fattiga familjer att bedriva studier lämpar sig särskilt väl för detta ändamål. Parlamentet anser också att medlemsstaterna bör genomföra särskilda strategier i syfte att trygga allas grundläggande rätt till utbildning, inklusive för ungdomar med begränsade ekonomiska möjligheter. Man bör framöver undersöka möjligheterna till ett sammansatt riktmärke för rättvisa inom den högre utbildningen som en del av den strategiska ramen på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att universiteten och högskolorna måste bli mer öppna för och beredda på att ta emot alla typer av studenter, särskilt icke-traditionella studenter, studenter med särskilda behov och studenter från missgynnade grupper, och menar att välfinansierade stipendiesystem som kan uppmuntra ungdomar från fattiga familjer att bedriva studier lämpar sig särskilt väl för detta ändamål. Parlamentet anser också att medlemsstaterna bör genomföra särskilda strategier i syfte att trygga allas grundläggande rätt till utbildning, inklusive för ungdomar med begränsade ekonomiska möjligheter. Man bör framöver undersöka möjligheterna till ett sammansatt riktmärke för rättvisa inom den högre utbildningen som en del av den strategiska ramen på utbildningsområdet.

| 41. | Europaparlamentet erinrar i detta sammanhang om rådets slutsatser (6) från maj 2007 om de indikatorer som tagits fram för uppföljning av handlingsplanen från Peking på området för kvinnors utbildning, särskilt högre utbildning och forskning. Parlamentet beklagar dock att dessa indikatorer inte beaktas till fullo vid övervakningen av genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till att man använder indikatorerna som ett verktyg för övervakning av framstegen när det gäller jämställdhet på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet erinrar i detta sammanhang om rådets slutsatser (6) från maj 2007 om de indikatorer som tagits fram för uppföljning av handlingsplanen från Peking på området för kvinnors utbildning, särskilt högre utbildning och forskning. Parlamentet beklagar dock att dessa indikatorer inte beaktas till fullo vid övervakningen av genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till att man använder indikatorerna som ett verktyg för övervakning av framstegen när det gäller jämställdhet på utbildningsområdet.

| 42. | Trots framstegen i fråga om kvinnors tillgång till högre utbildning konstaterar Europaparlamentet att kvinnor fortfarande är underrepresenterade inom matematik, naturvetenskap och teknik (endast 32 procent av de utexaminerade är kvinnor, medan 68 procent är män). Parlamentet påpekar att en minskad obalans mellan könen skull skulle bidra till en minskning av EU:s kompetensbrist på dessa områden. |
| --- | --- |

42.

Trots framstegen i fråga om kvinnors tillgång till högre utbildning konstaterar Europaparlamentet att kvinnor fortfarande är underrepresenterade inom matematik, naturvetenskap och teknik (endast 32 procent av de utexaminerade är kvinnor, medan 68 procent är män). Parlamentet påpekar att en minskad obalans mellan könen skull skulle bidra till en minskning av EU:s kompetensbrist på dessa områden.

| 43. | Europaparlamentet anser att icke formell utbildning är ett utbildningsområde som kompletterar den formella utbildningen, och rekommenderar att den behandlas som sådant vid utformningen av utbildningspolitiken inom ramen för ”Utbildning 2020”. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att icke formell utbildning är ett utbildningsområde som kompletterar den formella utbildningen, och rekommenderar att den behandlas som sådant vid utformningen av utbildningspolitiken inom ramen för ”Utbildning 2020”.

| 44. | Europaparlamentet kräver ökade, effektivare och mer omfattande investeringar i högre utbildning. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet kräver ökade, effektivare och mer omfattande investeringar i högre utbildning.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra partnerskap (på internationell, nationell, regional och lokal nivå) mellan högre utbildningsanstalter, universitet, forskningscentrum och näringslivet samt finansiella investeringar i högre utbildning från näringslivets sida. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra partnerskap (på internationell, nationell, regional och lokal nivå) mellan högre utbildningsanstalter, universitet, forskningscentrum och näringslivet samt finansiella investeringar i högre utbildning från näringslivets sida.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå nödvändiga resurser till universitet och högskolor så att de kan bemöta globala utmaningar, som ett viktigt verktyg för ekonomisk och social återhämtning efter den senaste tidens ekonomiska nedgång. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå nödvändiga resurser till universitet och högskolor så att de kan bemöta globala utmaningar, som ett viktigt verktyg för ekonomisk och social återhämtning efter den senaste tidens ekonomiska nedgång.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genom lagstiftning samt administrativa och finansiella medel stödja utbildning på modersmålet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genom lagstiftning samt administrativa och finansiella medel stödja utbildning på modersmålet.

Yrkesutbildning och fortbildning

| 48. | Europaparlamentet framhåller att högkvalitativ yrkesutbildning och fortbildning är av avgörande vikt för att arbetsmarknaden ska förses med nytt yrkesfolk och för åtgärden ”nya kompetenser för nya arbetstillfällen”. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att öka möjligheterna till arbetsplatsförlagd utbildning och antalet praktikplatser, bland annat för unga nyutexaminerade personer, på grundval av avtal mellan universiteten och näringslivet. Parlamentet anser även att det är viktigt att främja studie- och praktikperioder för studerande inom yrkesutbildningar i andra EU-länder, på samma sätt som i Erasmusprogrammet inom universitetsvärlden. Europaparlamentet anser att man bör öka stödet till yrkesutbildningar och höja deras anseende. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet framhåller att högkvalitativ yrkesutbildning och fortbildning är av avgörande vikt för att arbetsmarknaden ska förses med nytt yrkesfolk och för åtgärden ”nya kompetenser för nya arbetstillfällen”. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att öka möjligheterna till arbetsplatsförlagd utbildning och antalet praktikplatser, bland annat för unga nyutexaminerade personer, på grundval av avtal mellan universiteten och näringslivet. Parlamentet anser även att det är viktigt att främja studie- och praktikperioder för studerande inom yrkesutbildningar i andra EU-länder, på samma sätt som i Erasmusprogrammet inom universitetsvärlden. Europaparlamentet anser att man bör öka stödet till yrkesutbildningar och höja deras anseende.

| 49. | Europaparlamentet betonar behovet av att ytterligare modernisera yrkesutbildningarna genom att hänsyn till nyckelkompetenser i syfte att å ena sedan förbättra utbildningarnas kvalitet och göra dem mer attraktiva för ungdomar och å andra sidan anpassa dem på ett bättre sätt till arbetsmarknadens föränderliga behov. Yrkesutbildningarna bör förbättra de områdesöverskridande nyckelkompetenserna. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar behovet av att ytterligare modernisera yrkesutbildningarna genom att hänsyn till nyckelkompetenser i syfte att å ena sedan förbättra utbildningarnas kvalitet och göra dem mer attraktiva för ungdomar och å andra sidan anpassa dem på ett bättre sätt till arbetsmarknadens föränderliga behov. Yrkesutbildningarna bör förbättra de områdesöverskridande nyckelkompetenserna.

| 50. | Europaparlamentet understryker att man på grundval av befintlig god praxis måste anta en modell för erkännande av utbildningspoäng för medborgarkunskaper som unga förvärvar genom volontärarbete och civiltjänst inom ideella organisationer eller inom ramen för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker att man på grundval av befintlig god praxis måste anta en modell för erkännande av utbildningspoäng för medborgarkunskaper som unga förvärvar genom volontärarbete och civiltjänst inom ideella organisationer eller inom ramen för utvecklingssamarbete.

| 51. | Europaparlamentet kräver en bättre övergång från gymnasial yrkesutbildning till högre utbildning, vilket ger högre kvalifikationer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet kräver en bättre övergång från gymnasial yrkesutbildning till högre utbildning, vilket ger högre kvalifikationer.

| 52. | Europaparlamentet vill lyfta fram dimensionen livslångt lärande i rekommendationen om nyckelkompetenser och framhåller att man för att genomföra rekommendationen fullt ut måste göra fler framsteg inom områdena yrkesutbildning, fortbildning och vuxenutbildning, bland annat genom ett rättsligt erkännande av allas rätt till livslångt lärande. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet vill lyfta fram dimensionen livslångt lärande i rekommendationen om nyckelkompetenser och framhåller att man för att genomföra rekommendationen fullt ut måste göra fler framsteg inom områdena yrkesutbildning, fortbildning och vuxenutbildning, bland annat genom ett rättsligt erkännande av allas rätt till livslångt lärande.

| 53. | Europaparlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna utbyter erfarenheter och använder god och framgångsrik praxis inom området för yrkesutbildning och fortbildning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna utbyter erfarenheter och använder god och framgångsrik praxis inom området för yrkesutbildning och fortbildning.

Livslångt lärande

| 54. | Europaparlamentet efterlyser snabba åtgärder för att hantera problemet att allt fler människor har otillräcklig läsförmåga och menar att ett särskilt stöd bör ges till de lokala myndigheterna eftersom de är mest lättillgängliga för medborgarna. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att uppmärksamma det fortfarande alldeles för höga antalet analfabeter och att vidta kraftfulla åtgärder för att bekämpa detta problem, även bland vuxna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet efterlyser snabba åtgärder för att hantera problemet att allt fler människor har otillräcklig läsförmåga och menar att ett särskilt stöd bör ges till de lokala myndigheterna eftersom de är mest lättillgängliga för medborgarna. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att uppmärksamma det fortfarande alldeles för höga antalet analfabeter och att vidta kraftfulla åtgärder för att bekämpa detta problem, även bland vuxna.

| 55. | Europaparlamentet finner det ökande antalet arbetslösa ungdomar ytterst oroande, särskilt under den rådande ekonomiska krisen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att arbetsmarknaderna är så flexibla som möjligt, så att ungdomar lätt kan få och byta jobb. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet finner det ökande antalet arbetslösa ungdomar ytterst oroande, särskilt under den rådande ekonomiska krisen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att arbetsmarknaderna är så flexibla som möjligt, så att ungdomar lätt kan få och byta jobb.

| 56. | Europaparlamentet betonar behovet av att på ett bättre sätt integrera utbildningsanstalterna i utvecklingen av övergripande nationella kvalifikationsramar och att i större utsträckning erkänna tidigare utbildning, däribland informell utbildning eller ad hoc-utbildning. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar behovet av att på ett bättre sätt integrera utbildningsanstalterna i utvecklingen av övergripande nationella kvalifikationsramar och att i större utsträckning erkänna tidigare utbildning, däribland informell utbildning eller ad hoc-utbildning.

| 57. | Europaparlamentet konstaterar att de mål som ställts upp för fyra av de fem riktmärken som antogs 2003 inte kommer att uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, de regionala och lokala myndigheterna samt andra aktörer att undersöka orsakerna till detta och vidta lämpliga åtgärder för att vända utvecklingen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet konstaterar att de mål som ställts upp för fyra av de fem riktmärken som antogs 2003 inte kommer att uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, de regionala och lokala myndigheterna samt andra aktörer att undersöka orsakerna till detta och vidta lämpliga åtgärder för att vända utvecklingen.

| 58. | Europaparlamentet betonar vikten av en kontinuerlig strukturerad dialog och samråd mellan dem som befinner sig i slutskedet av sin utbildning, de högre utbildningsanstalterna och näringslivet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar vikten av en kontinuerlig strukturerad dialog och samråd mellan dem som befinner sig i slutskedet av sin utbildning, de högre utbildningsanstalterna och näringslivet.

| 59. | Europaparlamentet stöder målet att öka vuxnas deltagande i livslångt lärande från 12,5 procent till 15 procent fram till 2020 och efterlyser lämpliga åtgärder för detta. Parlamentet uppmanar därför universiteten och högskolorna att bredda möjligheterna att studera samt att diversifiera och bredda studentunderlaget och ändra studieprogrammen på så sätt att de blir attraktiva för vuxna som återupptar sina studier. Parlamentet uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att ta mer kraftfulla initiativ för att stödja och sprida organ för livslångt lärande som exempelvis ”second chance school”-institutioner. Jämställdhetsperspektivet måste beaktas och främjas vid genomförandet av åtgärder för livslångt lärande. Parlamentet påpekar att utbildning för äldre spelar en mycket viktig roll i det livslånga lärandet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet stöder målet att öka vuxnas deltagande i livslångt lärande från 12,5 procent till 15 procent fram till 2020 och efterlyser lämpliga åtgärder för detta. Parlamentet uppmanar därför universiteten och högskolorna att bredda möjligheterna att studera samt att diversifiera och bredda studentunderlaget och ändra studieprogrammen på så sätt att de blir attraktiva för vuxna som återupptar sina studier. Parlamentet uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att ta mer kraftfulla initiativ för att stödja och sprida organ för livslångt lärande som exempelvis ”second chance school”-institutioner. Jämställdhetsperspektivet måste beaktas och främjas vid genomförandet av åtgärder för livslångt lärande. Parlamentet påpekar att utbildning för äldre spelar en mycket viktig roll i det livslånga lärandet.

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att ett av de huvudsakliga hindren för vuxna som vill delta i utbildning och fortbildning är bristen på stödsystem för deras familjer. Parlamentet uppmuntrar därför medlemsstaterna att skapa möjligheter till stöd för att se till att alla studerande och arbetstagare med familjeansvar (t.ex. omsorg av barn eller andra som de har försörjningsansvar för) får möjlighet att uppdatera och/eller öka sin kompetens och sina kunskaper, genom att grunda sig på den goda praxisen på detta område inom ramen för Europeiska socialfonden, inklusive kuponger för tjänster och för balans mellan arbets- och privatliv. Parlamentet anser att man bör särskilt bör utnyttja möjligheterna till e-lärande eftersom detta gör det möjligt att kombinera utbildning, arbete och omsorg på ett mer flexibelt sätt. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet konstaterar att ett av de huvudsakliga hindren för vuxna som vill delta i utbildning och fortbildning är bristen på stödsystem för deras familjer. Parlamentet uppmuntrar därför medlemsstaterna att skapa möjligheter till stöd för att se till att alla studerande och arbetstagare med familjeansvar (t.ex. omsorg av barn eller andra som de har försörjningsansvar för) får möjlighet att uppdatera och/eller öka sin kompetens och sina kunskaper, genom att grunda sig på den goda praxisen på detta område inom ramen för Europeiska socialfonden, inklusive kuponger för tjänster och för balans mellan arbets- och privatliv. Parlamentet anser att man bör särskilt bör utnyttja möjligheterna till e-lärande eftersom detta gör det möjligt att kombinera utbildning, arbete och omsorg på ett mer flexibelt sätt.

| 61. | Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska jämställdhetsinstitutet att vidta åtgärder för att förbättra insamlingen och analysen av jämförbara uppgifter om jämställdhet inom utbildningen och att göra statistik om indikatorer kopplade till handlingsplanen från Peking lättillgänglig och regelbundet uppdatera denna statistik. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska jämställdhetsinstitutet att vidta åtgärder för att förbättra insamlingen och analysen av jämförbara uppgifter om jämställdhet inom utbildningen och att göra statistik om indikatorer kopplade till handlingsplanen från Peking lättillgänglig och regelbundet uppdatera denna statistik.

| 62. | Europaparlamentet rekommenderar utbildningsanstalterna att på ett bättre sätt sprida information om sina vuxenprogram och att förenkla de administrativa förfarandena för att komma in på dessa program. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet rekommenderar utbildningsanstalterna att på ett bättre sätt sprida information om sina vuxenprogram och att förenkla de administrativa förfarandena för att komma in på dessa program.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo beakta de berörda parternas expertkunskaper och deras roll när det gäller genomförandet av ”Utbildning 2020”-strategin. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo beakta de berörda parternas expertkunskaper och deras roll när det gäller genomförandet av ”Utbildning 2020”-strategin.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa studerande inom informell utbildning och yrkesutbildning samt skolelever i de kommande riktmärkena för rörlighet inom ”Utbildning 2020” och att överta Bolognaprocessens riktmärke för studerandes rörlighet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa studerande inom informell utbildning och yrkesutbildning samt skolelever i de kommande riktmärkena för rörlighet inom ”Utbildning 2020” och att överta Bolognaprocessens riktmärke för studerandes rörlighet.

*

* *

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  EUT C 290, 4.12.2007, s. 1.

(3)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 46.

(5)  EUT C 45 E, 23.2.2010, s. 33.

(6)  Rådets dokument nr 9152/2007.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/16

---

Tisdagen den 18 maj 2010Etiska frågor i samband med företagens förvaltning

P7_TA(2010)0165

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om etiska frågor i samband med företagsledning (2009/2177(INI))

2011/C 161 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 30 april 2009 om att komplettera rekommendationerna 2004/913/EG och 2005/162/EG när det gäller ordningen för ersättningar till ledande befattningshavare i börsnoterade bolag (1),

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 30 april 2009 om ersättningspolicy inom finanstjänstesektorn (2),

med beaktande av meddelandet från kommissionen som åtföljde de två ovan nämnda rekommendationerna, vilket också offentliggjordes den 30 april 2009 (KOM(2009)0211),

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG i fråga om kapitalkrav för handelslager och omvärdepapperisering samt samlad tillsynsbedömning av ersättningspolitik (KOM(2009)0362),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/36/EG av den 11 juli 2007 om utnyttjande av vissa av aktieägares rättigheter i börsnoterade företag (3),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (4),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0135/2010), och av följande skäl:

| A. | EU och världen upplever för närvarande den allvarligaste ekonomiska krisen på de senaste 60 åren. Den reala ekonomin är inne i sin värsta recession under den här tiden och sysselsättningen väntas minska trots en relativ återhämtning i ekonomin. |
| --- | --- |

A.

EU och världen upplever för närvarande den allvarligaste ekonomiska krisen på de senaste 60 åren. Den reala ekonomin är inne i sin värsta recession under den här tiden och sysselsättningen väntas minska trots en relativ återhämtning i ekonomin.

| B. | Oavsett vilken typ av företag det gäller eller vilken sektor företaget verkar i, finns det ett antal viktiga frågor som rör företagens förvaltning inom den allmänna ramen för företagens etiska beteende, såsom aktsamhetskrav, öppenhet, företagens sociala ansvar, riskhantering, ekonomisk hållbarhet i samband med finansiella investeringsbeslut, tillsynsrådets och styrelsens arbetsformer eller utövandet av aktieägares rättigheter. Den senaste tidens finansiella kris har visat att dessa frågor måste behandlas med bevarandet av den ekonomiska stabiliteten i åtanke och analyseras kontinuerligt för att vi ska kunna finna lösningar som gör det möjligt för företagen att klara av dagens utmaningar och för att främja ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning inom EU. |
| --- | --- |

B.

Oavsett vilken typ av företag det gäller eller vilken sektor företaget verkar i, finns det ett antal viktiga frågor som rör företagens förvaltning inom den allmänna ramen för företagens etiska beteende, såsom aktsamhetskrav, öppenhet, företagens sociala ansvar, riskhantering, ekonomisk hållbarhet i samband med finansiella investeringsbeslut, tillsynsrådets och styrelsens arbetsformer eller utövandet av aktieägares rättigheter. Den senaste tidens finansiella kris har visat att dessa frågor måste behandlas med bevarandet av den ekonomiska stabiliteten i åtanke och analyseras kontinuerligt för att vi ska kunna finna lösningar som gör det möjligt för företagen att klara av dagens utmaningar och för att främja ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning inom EU.

| C. | Krisen visade också på en nära koppling mellan riskhantering och ersättningspolicy, liksom på betydelsen av den senare i de mekanismer som styr företagens funktion. Av denna anledning bör vederbörlig hänsyn tas till riskhantering vid utformningen av ersättningspolicyn så att effektiva riskhanteringssystem kan byggas in i en bredare och balanserad företagsstrategi och garantera att man, om incitamentssystem inrättas, ser till att lämpliga riskhanteringssystem finns att tillgå som motvikt. |
| --- | --- |

C.

Krisen visade också på en nära koppling mellan riskhantering och ersättningspolicy, liksom på betydelsen av den senare i de mekanismer som styr företagens funktion. Av denna anledning bör vederbörlig hänsyn tas till riskhantering vid utformningen av ersättningspolicyn så att effektiva riskhanteringssystem kan byggas in i en bredare och balanserad företagsstrategi och garantera att man, om incitamentssystem inrättas, ser till att lämpliga riskhanteringssystem finns att tillgå som motvikt.

| D. | Företag inom alla sektorer löper ett antal risker av samma slag, även om vissa typer av risker är sektorsspecifika (t.ex. risker för företag inom finanssektorn). Bristen på effektiv riskhantering som följd av att tillsynsreglerna inte kontrolleras samt dåligt anpassade incitament i ersättningspolicyn spelade en central roll i den senaste finansiella krisen. |
| --- | --- |

D.

Företag inom alla sektorer löper ett antal risker av samma slag, även om vissa typer av risker är sektorsspecifika (t.ex. risker för företag inom finanssektorn). Bristen på effektiv riskhantering som följd av att tillsynsreglerna inte kontrolleras samt dåligt anpassade incitament i ersättningspolicyn spelade en central roll i den senaste finansiella krisen.

| E. | Riskhanteringen bör tolkas och tillämpas på övergripande organisationsnivå och inte bara inom organisationens enskilda operativa enheter. Den bör också vara tillgänglig, öppen och omfattas av rapporteringsskyldigheter. |
| --- | --- |

E.

Riskhanteringen bör tolkas och tillämpas på övergripande organisationsnivå och inte bara inom organisationens enskilda operativa enheter. Den bör också vara tillgänglig, öppen och omfattas av rapporteringsskyldigheter.

| F. | Varje lösning bör innebära att risken, när den väl är tagen, stämmer överens med verksamhetens syfte och företagets strategi, utan att en effektiv riskhantering förloras ur sikte. En effektiv riskhantering bör betraktas som en av de viktigaste faktorerna för god företagsstyrning i alla företag. |
| --- | --- |

F.

Varje lösning bör innebära att risken, när den väl är tagen, stämmer överens med verksamhetens syfte och företagets strategi, utan att en effektiv riskhantering förloras ur sikte. En effektiv riskhantering bör betraktas som en av de viktigaste faktorerna för god företagsstyrning i alla företag.

| G. | Något av det första som kommissionen gjorde efter krisen var att ta itu med frågan om ersättningspolicyn genom att komplettera kommissionens rekommendationer 2004/913/EG och 2005/162/EG. Syftet med detta var att garantera en lämplig ersättningspolicy genom att fastställa bästa praxis vid utformning av ersättningspolicy, med en ny rekommendation om ordningen för ersättning till ledande befattningshavare i börsnoterade bolag och genom att offentliggöra en rekommendation om ersättningspolicy inom finanstjänstesektorn. |
| --- | --- |

G.

Något av det första som kommissionen gjorde efter krisen var att ta itu med frågan om ersättningspolicyn genom att komplettera kommissionens rekommendationer 2004/913/EG och 2005/162/EG. Syftet med detta var att garantera en lämplig ersättningspolicy genom att fastställa bästa praxis vid utformning av ersättningspolicy, med en ny rekommendation om ordningen för ersättning till ledande befattningshavare i börsnoterade bolag och genom att offentliggöra en rekommendation om ersättningspolicy inom finanstjänstesektorn.

| H. | Graden av rekommendation varierar beroende på typen av företag med hänsyn till storlek, intern organisation och verksamhetens komplexitet. Sådana åtskillnader kan göras mellan ett finansbolag (oavsett om det är börsnoterat eller inte) och ett annat bolag som är börsnoterat men som inte är ett finansbolag, samt mellan olika sektorer inom finansindustrin, t.ex. bank-, försäkrings- och fondförvaltningssektorn. |
| --- | --- |

H.

Graden av rekommendation varierar beroende på typen av företag med hänsyn till storlek, intern organisation och verksamhetens komplexitet. Sådana åtskillnader kan göras mellan ett finansbolag (oavsett om det är börsnoterat eller inte) och ett annat bolag som är börsnoterat men som inte är ett finansbolag, samt mellan olika sektorer inom finansindustrin, t.ex. bank-, försäkrings- och fondförvaltningssektorn.

| I. | När det gäller ersättningen måste flera punkter beaktas, såsom (i) ersättningssystemen, t.ex. deras struktur, öppenhet och symmetri samt kopplingen mellan ersättning och incitament, (ii) förfarandet för fastställande av ersättningssystemen, t.ex. definitionen av aktörer, roller och ansvar samt (iii) kontrollen över ersättningssystemen, med särskild hänsyn till aktieägarna och (iv) den totala ersättningen inklusive löner och pensioner. |
| --- | --- |

I.

När det gäller ersättningen måste flera punkter beaktas, såsom (i) ersättningssystemen, t.ex. deras struktur, öppenhet och symmetri samt kopplingen mellan ersättning och incitament, (ii) förfarandet för fastställande av ersättningssystemen, t.ex. definitionen av aktörer, roller och ansvar samt (iii) kontrollen över ersättningssystemen, med särskild hänsyn till aktieägarna och (iv) den totala ersättningen inklusive löner och pensioner.

| J. | Vissa aspekter av rekommendationernas principer av avgörande betydelse är fortfarande oklara och måste omsättas korrekt i praktiken, t.ex. begreppet resultatkriterier, som ska bidra till att skapa en koppling mellan ersättning och resultat, liksom begreppet otillräckligt resultat i fråga om avgångsvederlag, samt avgångsvederlag och rörliga ersättningar inom finanstjänstesektorn. |
| --- | --- |

J.

Vissa aspekter av rekommendationernas principer av avgörande betydelse är fortfarande oklara och måste omsättas korrekt i praktiken, t.ex. begreppet resultatkriterier, som ska bidra till att skapa en koppling mellan ersättning och resultat, liksom begreppet otillräckligt resultat i fråga om avgångsvederlag, samt avgångsvederlag och rörliga ersättningar inom finanstjänstesektorn.

| K. | Med tanke på de återkommande svårigheterna med att definiera kopplingen mellan ersättning och resultat bör fokus ligga på öppenhet och insyn och på en effektiv process som grund för utformningen av ersättningspolicyn, och båda dessa faktorer bör grundas på sund förvaltning som fastställs och utvärderas över en lämplig tidsperiod med inriktning på medellång och lång sikt, detta för att undvika farliga och mindre uthålliga riskhanteringsmetoder som verkar på kort (och mycket kort) sikt, med definierade och åtskilda roller och ansvarsområden för de inblandade. |
| --- | --- |

K.

Med tanke på de återkommande svårigheterna med att definiera kopplingen mellan ersättning och resultat bör fokus ligga på öppenhet och insyn och på en effektiv process som grund för utformningen av ersättningspolicyn, och båda dessa faktorer bör grundas på sund förvaltning som fastställs och utvärderas över en lämplig tidsperiod med inriktning på medellång och lång sikt, detta för att undvika farliga och mindre uthålliga riskhanteringsmetoder som verkar på kort (och mycket kort) sikt, med definierade och åtskilda roller och ansvarsområden för de inblandade.

| L. | De lösningar som antas bör inte följa principen om ”en modell som passar alla”, och företagen bör behålla sin möjlighet att anpassa systemen efter sina egna behov. |
| --- | --- |

L.

De lösningar som antas bör inte följa principen om ”en modell som passar alla”, och företagen bör behålla sin möjlighet att anpassa systemen efter sina egna behov.

| M. | Det behövs efterhandsutvärderingar av policyn för resultat och ersättning. |
| --- | --- |

M.

Det behövs efterhandsutvärderingar av policyn för resultat och ersättning.

| N. | Öppenhet och insyn har visat sig vara en viktig faktor för god förvaltning, och den bör inte reduceras till enbart offentliggörande utan borde innebära att företagen kan motivera valet av en viss ersättningspolicy. |
| --- | --- |

N.

Öppenhet och insyn har visat sig vara en viktig faktor för god förvaltning, och den bör inte reduceras till enbart offentliggörande utan borde innebära att företagen kan motivera valet av en viss ersättningspolicy.

| O. | Offentliggörande av policyn för ersättning till de ledande befattningshavarna på ett tydligt och lättbegripligt sätt borde i princip gagna beslutsprocessen för ersättningspolicyn, i synnerhet för aktieägarnas del. Ett sådant offentliggörande skulle exempelvis kunna inbegripa utförlig information om årsredovisningen eller om rapporten om den totala ersättningen och de övriga förmåner som beviljats enskilda befattningshavare. |
| --- | --- |

O.

Offentliggörande av policyn för ersättning till de ledande befattningshavarna på ett tydligt och lättbegripligt sätt borde i princip gagna beslutsprocessen för ersättningspolicyn, i synnerhet för aktieägarnas del. Ett sådant offentliggörande skulle exempelvis kunna inbegripa utförlig information om årsredovisningen eller om rapporten om den totala ersättningen och de övriga förmåner som beviljats enskilda befattningshavare.

| P. | Företaget bör sträva efter ett aktivt engagemang från aktieägarnas och de anställdas sida. Detta kräver att man undersöker andra åtgärder för ett effektivt deltagande från aktieägarnas sida i utformningen av företagets ersättningspolicy (till exempel den möjlighet som infördes i Tyskland för företag att söka aktieägarnas godkännande för en nivåbaserad ersättningspolicy genom en rådgivande omröstning), särskilt eftersom aktieägarna inte alltid är villiga eller beredda att spela en mer aktiv roll. Detta innebär också att man bör undersöka sätt att åstadkomma ett mer aktivt, snarare än reaktivt, beteende hos aktieägarna gentemot sina styrelser. |
| --- | --- |

P.

Företaget bör sträva efter ett aktivt engagemang från aktieägarnas och de anställdas sida. Detta kräver att man undersöker andra åtgärder för ett effektivt deltagande från aktieägarnas sida i utformningen av företagets ersättningspolicy (till exempel den möjlighet som infördes i Tyskland för företag att söka aktieägarnas godkännande för en nivåbaserad ersättningspolicy genom en rådgivande omröstning), särskilt eftersom aktieägarna inte alltid är villiga eller beredda att spela en mer aktiv roll. Detta innebär också att man bör undersöka sätt att åstadkomma ett mer aktivt, snarare än reaktivt, beteende hos aktieägarna gentemot sina styrelser.

| Q. | Aktieägarnas delaktighet är låg, i synnerhet i de börsnoterade företagen, och därför bör elektroniska röstningsmetoder uppmuntras vid aktieägarnas bolagsstämmor. |
| --- | --- |

Q.

Aktieägarnas delaktighet är låg, i synnerhet i de börsnoterade företagen, och därför bör elektroniska röstningsmetoder uppmuntras vid aktieägarnas bolagsstämmor.

| R. | Den gällande lagstiftningen om information till och samråd med arbetstagarna om förvaltningen av det företag där de är anställda måste genomföras korrekt så att en verklig dialog kan komma till stånd med företagsledarna och så att företagens lönesättning och målsättning kan definieras klart och tydligt. |
| --- | --- |

R.

Den gällande lagstiftningen om information till och samråd med arbetstagarna om förvaltningen av det företag där de är anställda måste genomföras korrekt så att en verklig dialog kan komma till stånd med företagsledarna och så att företagens lönesättning och målsättning kan definieras klart och tydligt.

| S. | Fastställandet av kriterier och storleken på ledningens ersättning hör till behörighetsområdet för företagens tillsynsorgan och i flera EU-medlemsstater kan även sociala intressen inbegripas i detta fastställande genom medverkan av företrädare för de anställda. |
| --- | --- |

S.

Fastställandet av kriterier och storleken på ledningens ersättning hör till behörighetsområdet för företagens tillsynsorgan och i flera EU-medlemsstater kan även sociala intressen inbegripas i detta fastställande genom medverkan av företrädare för de anställda.

| T. | Frivilliga standarder är viktiga för att förbättra styrelsernas resultat, och en översyn av god praxis kan komma att bli nödvändigt. |
| --- | --- |

T.

Frivilliga standarder är viktiga för att förbättra styrelsernas resultat, och en översyn av god praxis kan komma att bli nödvändigt.

| U. | Målet bör vara att skapa kompetenta styrelser och tillsynsråd som kan göra objektiva och oberoende bedömningar, och styrelsernas effektivitet bör utvärderas. |
| --- | --- |

U.

Målet bör vara att skapa kompetenta styrelser och tillsynsråd som kan göra objektiva och oberoende bedömningar, och styrelsernas effektivitet bör utvärderas.

| V. | Med tanke på de erkända bristerna i det rådande systemet för företagsstyrning bör en del (t.ex. en tredjedel) av de ledande befattningshavarna (styrelsemedlemmarna) vara yrkeskunniga, avlönade, ansvariga och endast lyda under aktieägarna. Deras ansvar och underlydande bör kombineras med yrkesmässigt kunnande. |
| --- | --- |

V.

Med tanke på de erkända bristerna i det rådande systemet för företagsstyrning bör en del (t.ex. en tredjedel) av de ledande befattningshavarna (styrelsemedlemmarna) vara yrkeskunniga, avlönade, ansvariga och endast lyda under aktieägarna. Deras ansvar och underlydande bör kombineras med yrkesmässigt kunnande.

| W. | Även om lagstiftningsåtgärder på detta område kan vara ett svårare och mer tidskrävande alternativ än rekommendationer, är tillvägagångssättet med icke-bindande lagstiftning inte tillfredsställande. |
| --- | --- |

W.

Även om lagstiftningsåtgärder på detta område kan vara ett svårare och mer tidskrävande alternativ än rekommendationer, är tillvägagångssättet med icke-bindande lagstiftning inte tillfredsställande.

| X. | Kommissionen planerar att följa upp rekommendationerna med lagstiftningsförslag om att ersättningssystemen ska omfattas av tillsynssystemet och har särskilt föreslagit en ändring av kapitalkravsdirektivet. Kommissionen har också för avsikt att överväga ytterligare åtgärder som avser finansiella tjänster utanför banksektorn. |
| --- | --- |

X.

Kommissionen planerar att följa upp rekommendationerna med lagstiftningsförslag om att ersättningssystemen ska omfattas av tillsynssystemet och har särskilt föreslagit en ändring av kapitalkravsdirektivet. Kommissionen har också för avsikt att överväga ytterligare åtgärder som avser finansiella tjänster utanför banksektorn.

| Y. | De rekommendationer för börsnoterade företag som utfärdats av kommissionen är inte nödvändigtvis lämpliga allmänna riktlinjer för att ta fram bästa praxis i icke-börsnoterade företag. |
| --- | --- |

Y.

De rekommendationer för börsnoterade företag som utfärdats av kommissionen är inte nödvändigtvis lämpliga allmänna riktlinjer för att ta fram bästa praxis i icke-börsnoterade företag.

| Z. | Det är avgörande att de instrument som antas på detta område genomförs enhetligt och konsekvent i hela EU och av alla berörda parter. |
| --- | --- |

Z.

Det är avgörande att de instrument som antas på detta område genomförs enhetligt och konsekvent i hela EU och av alla berörda parter.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar åtgärder som är avsedda att behandla de etiska aspekterna av företagsledning, och den senaste tidens finanskris har visat att mycket återstår att göra inom detta område. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de två rekommendationer som kommissionen utfärdat. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar åtgärder som är avsedda att behandla de etiska aspekterna av företagsledning, och den senaste tidens finanskris har visat att mycket återstår att göra inom detta område. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de två rekommendationer som kommissionen utfärdat.

| 2. | Europaparlamentet påpekar emellertid att tillvägagångssättet med icke-bindande lagstiftning inte är tillfredsställande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar emellertid att tillvägagångssättet med icke-bindande lagstiftning inte är tillfredsställande.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar därför kommissionens första lagstiftningsförslag, som gör det möjligt för EU:s lagstiftare att på korrekt sätt ta itu med de relevanta frågorna, dvs. ändringen av kapitalkravsdirektivet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar därför kommissionens första lagstiftningsförslag, som gör det möjligt för EU:s lagstiftare att på korrekt sätt ta itu med de relevanta frågorna, dvs. ändringen av kapitalkravsdirektivet.

| 4. | Europaparlamentet samtycker till de principer som kommissionen införde i sina rekommendationer av den 30 april 2009, för det första när det gäller ersättningarnas struktur och styrningen av ersättningar till ledande befattningshavare och företagsledningen i börsnoterade företag, och för det andra när det gäller ersättningarnas struktur, utformningsprocessen och genomförandet av ersättningspolicyn (styrningen), insynen i ersättningspolicyn och tillsynen (kontrollen) inom finanssektorn. Parlamentet betonar dock att dessa rekommendationer har införlivats på ett otillräckligt sätt av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet samtycker till de principer som kommissionen införde i sina rekommendationer av den 30 april 2009, för det första när det gäller ersättningarnas struktur och styrningen av ersättningar till ledande befattningshavare och företagsledningen i börsnoterade företag, och för det andra när det gäller ersättningarnas struktur, utformningsprocessen och genomförandet av ersättningspolicyn (styrningen), insynen i ersättningspolicyn och tillsynen (kontrollen) inom finanssektorn. Parlamentet betonar dock att dessa rekommendationer har införlivats på ett otillräckligt sätt av medlemsstaterna.

| 5. | Europaparlamentet understryker att EU behöver en produktions-, samhälls- och miljömodell med långsiktig inriktning som tar hänsyn till allmänintresset – hos företag, aktieägare och anställda – och en ny finansarkitektur baserad på ett system av omsorgsfulla regler och goda metoder och på nationella och EU-övergripande tillsynsmyndigheter med bindande befogenheter. Parlamentet anser också att finanssektorn måste rätta sig efter realekonomins behov, bidra till en hållbar utveckling och visa ett så höggradigt samhällsansvar som möjligt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att EU behöver en produktions-, samhälls- och miljömodell med långsiktig inriktning som tar hänsyn till allmänintresset – hos företag, aktieägare och anställda – och en ny finansarkitektur baserad på ett system av omsorgsfulla regler och goda metoder och på nationella och EU-övergripande tillsynsmyndigheter med bindande befogenheter. Parlamentet anser också att finanssektorn måste rätta sig efter realekonomins behov, bidra till en hållbar utveckling och visa ett så höggradigt samhällsansvar som möjligt.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om att förutom stödet till den reala ekonomin är åtgärder för att skydda sysselsättningen, främja utbildning och arbetsvillkoren ytterst viktiga i processen på väg mot ekonomisk förnyelse och bör vara centrala frågor för alla aktörer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om att förutom stödet till den reala ekonomin är åtgärder för att skydda sysselsättningen, främja utbildning och arbetsvillkoren ytterst viktiga i processen på väg mot ekonomisk förnyelse och bör vara centrala frågor för alla aktörer.

| 7. | Europaparlamentet understryker att en ersättningspolicy som är inriktad på en sund och hållbar företagsförvaltning inte bara har praktiska utan också rent ekonomiska motiv, eftersom en sådan policy har en direkt inverkan på företagens tillgångar och på möjligheterna till utveckling både för företagen och för ekonomin i allmänhet, samt på förmågan att bibehålla och skapa högre sysselsättningsnivåer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att en ersättningspolicy som är inriktad på en sund och hållbar företagsförvaltning inte bara har praktiska utan också rent ekonomiska motiv, eftersom en sådan policy har en direkt inverkan på företagens tillgångar och på möjligheterna till utveckling både för företagen och för ekonomin i allmänhet, samt på förmågan att bibehålla och skapa högre sysselsättningsnivåer.

| 8. | Europaparlamentet anser att åtgärder beträffande ersättningspolicyn till ledningspersonal inom banker och kreditinstitut inte får förbli enbart rekommendationer utan måste omsättas i bindande föreskrifter som är kopplade till ett övervakningssystem, med syfte att förhindra att den rörliga ersättningsdelen – bonus, aktieoptioner och incitament – driver fram en investeringspolicy och en företagsförvaltning med ett för högt risktagande och utan koppling till återverkningarna på realekonomin. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att åtgärder beträffande ersättningspolicyn till ledningspersonal inom banker och kreditinstitut inte får förbli enbart rekommendationer utan måste omsättas i bindande föreskrifter som är kopplade till ett övervakningssystem, med syfte att förhindra att den rörliga ersättningsdelen – bonus, aktieoptioner och incitament – driver fram en investeringspolicy och en företagsförvaltning med ett för högt risktagande och utan koppling till återverkningarna på realekonomin.

| 9. | Parlamentet betonar kraftigt att företagsförvaltningen och ersättningspolicyn måste respektera och främja den princip om lika löner och lika behandling av kvinnor och män som sanktioneras genom fördragen och EU:s direktiv. |
| --- | --- |

9.

Parlamentet betonar kraftigt att företagsförvaltningen och ersättningspolicyn måste respektera och främja den princip om lika löner och lika behandling av kvinnor och män som sanktioneras genom fördragen och EU:s direktiv.

| 10. | Europaparlamentet ser ett behov av ytterligare EU-lagstiftningsåtgärder för att lösa problemet med olika nationella ersättningsregler för företag i de fall där chefer flyttar från en medlemsstat till en annan inom ett (holding)bolag eller från ett bolag till ett annat i en annan medlemsstat, eller när företag använder sig av den fria rörligheten på den inre marknaden, till exempel genom gränsöverskridande fusioner. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ser ett behov av ytterligare EU-lagstiftningsåtgärder för att lösa problemet med olika nationella ersättningsregler för företag i de fall där chefer flyttar från en medlemsstat till en annan inom ett (holding)bolag eller från ett bolag till ett annat i en annan medlemsstat, eller när företag använder sig av den fria rörligheten på den inre marknaden, till exempel genom gränsöverskridande fusioner.

| 11. | Europaparlamentet anser att det sociala helhetsansvaret för den hållbara och långfristiga utvecklingen för ett företag som har sitt säte i en EU-medlemsstat ska tydliggöras och denna förpliktigande förväntan riktas mot tillsynsorganen. En rimlig ersättning till företagsledningarna för detta ändamål ska fastställas och göras insynsvänlig för allmänheten i EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det sociala helhetsansvaret för den hållbara och långfristiga utvecklingen för ett företag som har sitt säte i en EU-medlemsstat ska tydliggöras och denna förpliktigande förväntan riktas mot tillsynsorganen. En rimlig ersättning till företagsledningarna för detta ändamål ska fastställas och göras insynsvänlig för allmänheten i EU.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sektorsspecifika ändringar av lagstiftningen om finansiella tjänster för att se till att det finns en konsekvens mellan bankinstitut och andra institut när det gäller ersättningspolicy. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag på området bolagsrätt för att bidra till en lösning av frågor som rör företagsstyrning och garantera en konsekvent ersättningspolicy för alla typer av företag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sektorsspecifika ändringar av lagstiftningen om finansiella tjänster för att se till att det finns en konsekvens mellan bankinstitut och andra institut när det gäller ersättningspolicy. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag på området bolagsrätt för att bidra till en lösning av frågor som rör företagsstyrning och garantera en konsekvent ersättningspolicy för alla typer av företag.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja och stödja genomförandet av åtgärder på EU-nivå med inriktning främst på gränsöverskridande företag, och att uppfylla sitt åtagande om att lägga fram en utvärderingsrapport om medlemsstaternas tillämpning av båda rekommendationerna. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att i rapportens slutsatser införa en tidplan över lämpliga åtgärder – både lagstiftande och icke lagstiftande – som kan utgöra en nödvändig uppföljning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja och stödja genomförandet av åtgärder på EU-nivå med inriktning främst på gränsöverskridande företag, och att uppfylla sitt åtagande om att lägga fram en utvärderingsrapport om medlemsstaternas tillämpning av båda rekommendationerna. I detta sammanhang uppmanar parlamentet kommissionen att i rapportens slutsatser införa en tidplan över lämpliga åtgärder – både lagstiftande och icke lagstiftande – som kan utgöra en nödvändig uppföljning.

| 14. | Europaparlamentet kräver att de regler om samråd och medverkan för arbetstagarna som valts inom ramen för direktiv 2001/86/EG (5) om komplettering av stadgan för europabolag ska genomföras effektivt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att de regler om samråd och medverkan för arbetstagarna som valts inom ramen för direktiv 2001/86/EG (5) om komplettering av stadgan för europabolag ska genomföras effektivt.

| 15. | Europaparlamentet anser att Europabolagen är en lämplig plattform för förebildliga lösningar, för att förankra etiska principer i tillsynen av transnationellt verksamma företag och omsätta dessa i praktiken. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att Europabolagen är en lämplig plattform för förebildliga lösningar, för att förankra etiska principer i tillsynen av transnationellt verksamma företag och omsätta dessa i praktiken.

| 16. | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt genomföra åtgärder såsom EU-direktivet om aktieägares rättigheter för att undanröja hinder för och öka aktieägarnas deltagande i omröstningar, särskilt omröstningar över nationsgränserna. |
| --- | --- |

16.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt genomföra åtgärder såsom EU-direktivet om aktieägares rättigheter för att undanröja hinder för och öka aktieägarnas deltagande i omröstningar, särskilt omröstningar över nationsgränserna.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter att aktivt verka för en översyn av företagspraxis och förändringar av företagskulturen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter att aktivt verka för en översyn av företagspraxis och förändringar av företagskulturen.

| 18. | Europaparlamentet kräver att kvinnor i ledande ställning främjas genom en rekommendation från kommissionen om införande av ett system för tillsättning av befattningar inom beslutsfattande företagsorgan samt andra organ och tjänster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver att kvinnor i ledande ställning främjas genom en rekommendation från kommissionen om införande av ett system för tillsättning av befattningar inom beslutsfattande företagsorgan samt andra organ och tjänster.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att de nationella tillsynsmyndigheterna gör en strängare bedömning av oberoendet för ledamöterna i företagens styrelseorgan, och utformar effektivare sätt att bekämpa korruption, vars genomförande inte bara ska göra det möjligt att förstärka företagens etiska förvaltning utan även förbättra deras ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår att de nationella tillsynsmyndigheterna gör en strängare bedömning av oberoendet för ledamöterna i företagens styrelseorgan, och utformar effektivare sätt att bekämpa korruption, vars genomförande inte bara ska göra det möjligt att förstärka företagens etiska förvaltning utan även förbättra deras ekonomiska resultat.

| 20. | Europaparlamentet stöder utarbetandet av enhetliga och övergripande riktlinjer för riskhantering, som för närvarande verkar omfattas av ett antal kodexar och normer som endast på ett fragmentariskt sätt tillämpas i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder utarbetandet av enhetliga och övergripande riktlinjer för riskhantering, som för närvarande verkar omfattas av ett antal kodexar och normer som endast på ett fragmentariskt sätt tillämpas i medlemsstaterna.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det vid ekonomiska brott är möjligt att väcka straffrättsligt åtal mot enskilda medlemmar i företagsledningen som är ansvariga för dessa brott. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att det vid ekonomiska brott är möjligt att väcka straffrättsligt åtal mot enskilda medlemmar i företagsledningen som är ansvariga för dessa brott.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användandet av riktlinjer för bästa praxis för icke-börsnoterade företag som utarbetats för att ta hänsyn till sådana företag
  s
  särdrag och skillnader. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja användandet av riktlinjer för bästa praxis för icke-börsnoterade företag som utarbetats för att ta hänsyn till sådana företag
  s
  särdrag och skillnader.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 120, 15.5.2009, s. 28.

(2)  EUT L 120, 15.5.2009, s. 22.

(3)  EUT L 184, 14.7.2007, s. 17.

(4)  EUT L 157, 9.6.2006, s. 87.

(5)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 22.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/21

---

Tisdagen den 18 maj 2010En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter

P7_TA(2010)0166

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om ”En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter” (2009/2159(INI))

2011/C 161 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna av den 18 december 2000, särskilt artikel 14,

med beaktande av Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989, särskilt artiklarna 23 och 28,

med beaktande av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 13 december 2006, särskilt artiklarna 7 och 24,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2009 om ”En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter. En förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor” (1),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument som åtföljde kommissionens meddelande ”En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter” – EU:s ungdomsrapport (2),

med beaktande av rådets resolution av den 27 november 2009 om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (3),

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (4),

med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2009 om utvärderingen av de nuvarande ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet och om framtidsperspektiven för de förnyade ramarna (5),

med beaktande av rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen (6),

med beaktande av rådets beslut om Europeiska året för volontärarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011) (7),

med beaktande av Europeiska ungdomspakten som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 22–23 mars 2005 (8),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 om en förnyad social agenda, som har ungdomar och barn som en huvudprioritering (9),

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionens meddelande (10),

med beaktande av sin skriftliga förklaring om att fokusera mer på egenmakt åt ungdomar i EU:s politik (11),

med beaktande av sin resolution av den 21 februari 2008 om Europas demografiska framtid (12),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0113/2010), och av följande skäl:

| A. | Att satsa på åtgärder riktade till ungdomar är avgörande för de europeiska samhällenas framtid, särskilt i tider då andelen ungdomar i totalbefolkningen ständigt minskar. |
| --- | --- |

A.

Att satsa på åtgärder riktade till ungdomar är avgörande för de europeiska samhällenas framtid, särskilt i tider då andelen ungdomar i totalbefolkningen ständigt minskar.

| B. | Alla ungdomar är en viktig tillgång för samhället och bör erkännas som sådan. |
| --- | --- |

B.

Alla ungdomar är en viktig tillgång för samhället och bör erkännas som sådan.

| C. | När dagens generationer utarbetar politiken av i dag har de ett stort ansvar gentemot ungdomar och framtida generationer. Politiska beslutsfattare och forskare bör ta hänsyn till ungdomars åsikter så att de ges ett visst inflytande. |
| --- | --- |

C.

När dagens generationer utarbetar politiken av i dag har de ett stort ansvar gentemot ungdomar och framtida generationer. Politiska beslutsfattare och forskare bör ta hänsyn till ungdomars åsikter så att de ges ett visst inflytande.

| D. | EU har viktiga ungdomspolitiska verktyg men för närvarande utnyttjas, kommuniceras och integreras dessa verktyg inte helt och fullt av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

D.

EU har viktiga ungdomspolitiska verktyg men för närvarande utnyttjas, kommuniceras och integreras dessa verktyg inte helt och fullt av medlemsstaterna.

| E. | Sysselsättning innebär mer än bara betalt arbete. Den är en väg till samhällsintegrering och kan vara en viktig källa till stöd, struktur och identitetsskapande. |
| --- | --- |

E.

Sysselsättning innebär mer än bara betalt arbete. Den är en väg till samhällsintegrering och kan vara en viktig källa till stöd, struktur och identitetsskapande.

| F. | En otrygg arbetssituation kan få ungdomar att avstå från att bilda familj eller att skjuta upp detta, vilket påverkar den demografiska utvecklingen. |
| --- | --- |

F.

En otrygg arbetssituation kan få ungdomar att avstå från att bilda familj eller att skjuta upp detta, vilket påverkar den demografiska utvecklingen.

| G. | Dagens europeiska ungdomar står inför en växande arbetslöshet och har drabbats hårt av finanskrisen. Särskilt drabbade är lågutbildade ungdomar som löper högre risk för arbetslöshet. Därför måste ungdomarna ges bästa möjliga utbildning, för att de snabbt ska komma in på arbetsmarknaden och kunna stanna kvar där. |
| --- | --- |

G.

Dagens europeiska ungdomar står inför en växande arbetslöshet och har drabbats hårt av finanskrisen. Särskilt drabbade är lågutbildade ungdomar som löper högre risk för arbetslöshet. Därför måste ungdomarna ges bästa möjliga utbildning, för att de snabbt ska komma in på arbetsmarknaden och kunna stanna kvar där.

| H. | Alla ungdomars lika tillgång till högkvalitativ utbildning och yrkesutbildning på alla nivåer bör stödjas, och möjligheter till livslångt lärande bör främjas ytterligare. |
| --- | --- |

H.

Alla ungdomars lika tillgång till högkvalitativ utbildning och yrkesutbildning på alla nivåer bör stödjas, och möjligheter till livslångt lärande bör främjas ytterligare.

| I. | Ungdomars övergång mellan utbildning och arbetsmarknad bör underlättas. |
| --- | --- |

I.

Ungdomars övergång mellan utbildning och arbetsmarknad bör underlättas.

| J. | Det brådskar att ge absolut prioritet åt problemen med ungdomar som lämnar skolan i förtid och analfabetism, särskilt bland tonåringar och unga i fängelse. |
| --- | --- |

J.

Det brådskar att ge absolut prioritet åt problemen med ungdomar som lämnar skolan i förtid och analfabetism, särskilt bland tonåringar och unga i fängelse.

| K. | Hälso-, bostads- och miljöfrågor är mycket viktiga för ungdomar och kan ha allvarliga konsekvenser för deras liv och framtid. Det måste arbetas för gynnsamma villkor i fråga om utbildning, sysselsättning, social integration och hälsa. |
| --- | --- |

K.

Hälso-, bostads- och miljöfrågor är mycket viktiga för ungdomar och kan ha allvarliga konsekvenser för deras liv och framtid. Det måste arbetas för gynnsamma villkor i fråga om utbildning, sysselsättning, social integration och hälsa.

| L. | Samtidigt som ungdomar behöver en stabil familjemiljö att falla tillbaka på behöver de också stöd med att fylla sitt behov av självständighet och oberoende. |
| --- | --- |

L.

Samtidigt som ungdomar behöver en stabil familjemiljö att falla tillbaka på behöver de också stöd med att fylla sitt behov av självständighet och oberoende.

| M. | Miljöfrågor har inte uttryckligen tagits med, vare sig i kommissionens meddelande eller i rådets resolution, trots att de är avgörande för ungdomar och har stor inverkan på framtida generationers hälsa, livskvalitet och välbefinnande. I en EU-strategi för ungdomar bör miljöfrågor därför tydligt upptas bland handlingsområdena. |
| --- | --- |

M.

Miljöfrågor har inte uttryckligen tagits med, vare sig i kommissionens meddelande eller i rådets resolution, trots att de är avgörande för ungdomar och har stor inverkan på framtida generationers hälsa, livskvalitet och välbefinnande. I en EU-strategi för ungdomar bör miljöfrågor därför tydligt upptas bland handlingsområdena.

| N. | Aktiv delaktighet i samhället är inte bara ett viktigt sätt att ge ungdomar egenmakt, utan bidrar även till deras personliga utveckling samt till att de bättre integreras i samhället, förvärvar färdigheter och utvecklar sin ansvarskänsla. |
| --- | --- |

N.

Aktiv delaktighet i samhället är inte bara ett viktigt sätt att ge ungdomar egenmakt, utan bidrar även till deras personliga utveckling samt till att de bättre integreras i samhället, förvärvar färdigheter och utvecklar sin ansvarskänsla.

| O. | Ungdomsarbetet är av stor vikt i EU:s ungdomsstrategi, dels i form av ett meningsfullt fritidsutbud skapat för och av ungdomar, dels också med tanke på de ungas förvärvande av färdigheter och deras personlighetsutveckling. |
| --- | --- |

O.

Ungdomsarbetet är av stor vikt i EU:s ungdomsstrategi, dels i form av ett meningsfullt fritidsutbud skapat för och av ungdomar, dels också med tanke på de ungas förvärvande av färdigheter och deras personlighetsutveckling.

| P. | Inlärning och upplevelser av vad det innebär att delta i samhällslivet främjar förståelse för och aktivt deltagande i demokratin och dess processer. |
| --- | --- |

P.

Inlärning och upplevelser av vad det innebär att delta i samhällslivet främjar förståelse för och aktivt deltagande i demokratin och dess processer.

| Q. | Ungdomar bör få bättre information om att det finns EU-program till förmån för dem, så att de kan delta i ökad utsträckning. |
| --- | --- |

Q.

Ungdomar bör få bättre information om att det finns EU-program till förmån för dem, så att de kan delta i ökad utsträckning.

| R. | En effektiv ungdomspolitik kan bidra till att skapa ett europeiskt tänkesätt. |
| --- | --- |

R.

En effektiv ungdomspolitik kan bidra till att skapa ett europeiskt tänkesätt.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter”. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”En EU-strategi för ungdomar – Satsa på ungdomars egna möjligheter”.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar rådets resolution om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar rådets resolution om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018).

| 3. | Europaparlamentet påpekar att definitionen av begreppet ”ungdom” varierar mellan medlemsstaterna. Detta begrepp påverkas av olika sociala omständigheter och det ger de olika medlemsstaterna utrymme för olika strategier. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att definitionen av begreppet ”ungdom” varierar mellan medlemsstaterna. Detta begrepp påverkas av olika sociala omständigheter och det ger de olika medlemsstaterna utrymme för olika strategier.

| 4. | Europaparlamentet anser att det måste framgå av gemenskapens program och anslag vad Europa vill åstadkomma för sina ungdomar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det måste framgå av gemenskapens program och anslag vad Europa vill åstadkomma för sina ungdomar.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra Lissabonfördragets bestämmelser på det ungdomspolitiska området, till exempel i fråga om att uppmuntra ungdomars deltagande i det demokratiska livet, särskilt uppmärksamma unga idrottare och rättsligt stärka stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra Lissabonfördragets bestämmelser på det ungdomspolitiska området, till exempel i fråga om att uppmuntra ungdomars deltagande i det demokratiska livet, särskilt uppmärksamma unga idrottare och rättsligt stärka stadgan om de grundläggande rättigheterna.

Viktiga kommentarer om ungdomsstrategins effektivitet

| 6. | Europaparlamentet vidgår att den förstärkta öppna samordningsmetoden med tillbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen är ett lämpligt verktyg för samarbete i ungdomspolitiska frågor, trots dess svagheter och trots att den används endast i begränsad skala och uppvisar brister i fråga om legitimitet samt trots bristen på effektivt samarbete mellan ”experter” och folkvalda politiker, otillräcklig integrering med nationella prioriteringar och risk för oklar ansvarsfördelning mellan de olika nivåerna. Parlamentet anser att den öppna samordningsmetoden bör förstärkas för att vi ska få resultat på lång sikt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet vidgår att den förstärkta öppna samordningsmetoden med tillbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen är ett lämpligt verktyg för samarbete i ungdomspolitiska frågor, trots dess svagheter och trots att den används endast i begränsad skala och uppvisar brister i fråga om legitimitet samt trots bristen på effektivt samarbete mellan ”experter” och folkvalda politiker, otillräcklig integrering med nationella prioriteringar och risk för oklar ansvarsfördelning mellan de olika nivåerna. Parlamentet anser att den öppna samordningsmetoden bör förstärkas för att vi ska få resultat på lång sikt.

| 7. | Europaparlamentet understryker att den öppna samordningsmetoden måste underbyggas av en stark politisk vilja från alla berörda parter om den ska ge maximala resultat. Bristande genomförande är ett grundläggande hinder för att nå de uppställda målen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att den öppna samordningsmetoden måste underbyggas av en stark politisk vilja från alla berörda parter om den ska ge maximala resultat. Bristande genomförande är ett grundläggande hinder för att nå de uppställda målen.

| 8. | Europaparlamentet erkänner vikten av samarbete mellan institutioner på lokal, regional, nationell och europeisk nivå för att uppnå målen med denna strategi och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och företrädare för ungdomarna att medverka aktivt i genomförandet av en ungdomsstrategi. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erkänner vikten av samarbete mellan institutioner på lokal, regional, nationell och europeisk nivå för att uppnå målen med denna strategi och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och företrädare för ungdomarna att medverka aktivt i genomförandet av en ungdomsstrategi.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft till närmare samarbete i ungdomsfrågor mellan Europaparlamentet, kommissionen och rådet och betonar behovet av ett mer integrerat samarbete med och mellan nationella parlament inom ramen för den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft till närmare samarbete i ungdomsfrågor mellan Europaparlamentet, kommissionen och rådet och betonar behovet av ett mer integrerat samarbete med och mellan nationella parlament inom ramen för den öppna samordningsmetoden.

| 10. | Europaparlamentet ser positivt på den tydliga definitionen av det dubbla tillvägagångssättet, införandet av arbetsmetoder och särskilt den tydliga förteckningen över genomförandeinstrument som fastställts av rådet. Parlamentet begär att Europaparlamentet ska göras delaktigt i utformningen av prioriteringarna för arbetscyklerna. Det europeiska samarbetet på ungdomsområdet bör vara evidensbaserat, relevant och konkret. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ser positivt på den tydliga definitionen av det dubbla tillvägagångssättet, införandet av arbetsmetoder och särskilt den tydliga förteckningen över genomförandeinstrument som fastställts av rådet. Parlamentet begär att Europaparlamentet ska göras delaktigt i utformningen av prioriteringarna för arbetscyklerna. Det europeiska samarbetet på ungdomsområdet bör vara evidensbaserat, relevant och konkret.

| 11. | Europaparlamentet betonar att vi måste få tydliga och användarvänliga indikatorer, både på EU-nivå och på nationell nivå, med vilka vår faktiska kunskap om ungdomars situation kan förbättras, utökas och uppdateras samt med vilka framstegen vid genomförandet av gemensamma mål kan mätas och jämföras. Parlamentet understryker vikten av ständig övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att vi måste få tydliga och användarvänliga indikatorer, både på EU-nivå och på nationell nivå, med vilka vår faktiska kunskap om ungdomars situation kan förbättras, utökas och uppdateras samt med vilka framstegen vid genomförandet av gemensamma mål kan mätas och jämföras. Parlamentet understryker vikten av ständig övervakning och utvärdering.

| 12. | Europaparlamentet påpekar vikten av en lägesutvärdering av genomförandet av EU-strategin för ungdomar. Parlamentet betonar att medlemsstaternas framstegsrapporter på ungdomsområdet bör offentliggöras för att öka allmänhetens medvetenhet. Parlamentet betonar att vi måste följa hur de europeiska ungdomarnas liv utvecklas och förändras för att kunna bedöma de faktiska framstegen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar vikten av en lägesutvärdering av genomförandet av EU-strategin för ungdomar. Parlamentet betonar att medlemsstaternas framstegsrapporter på ungdomsområdet bör offentliggöras för att öka allmänhetens medvetenhet. Parlamentet betonar att vi måste följa hur de europeiska ungdomarnas liv utvecklas och förändras för att kunna bedöma de faktiska framstegen.

| 13. | Europaparlamentet anser att ”lärande av varandra” bör utvecklas mer som ett sätt att underlätta utbytet av god praxis och bidra till samstämmiga åtgärder på nationell nivå. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att ”lärande av varandra” bör utvecklas mer som ett sätt att underlätta utbytet av god praxis och bidra till samstämmiga åtgärder på nationell nivå.

| 14. | Europaparlamentet anser att utformningen av ungdomsstrategier och EU:s program och åtgärder bör gå hand i hand på ett korrekt och öppet sätt för att vi ska få en heltäckande EU-strategi för ungdomar. Parlamentet anser särskilt att det bör finnas en återkoppling från resultaten av EU-programmens genomförande till utarbetandet av ungdomspolitiken och EU:s allmänna ungdomsstrategi, och vice versa. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att utformningen av ungdomsstrategier och EU:s program och åtgärder bör gå hand i hand på ett korrekt och öppet sätt för att vi ska få en heltäckande EU-strategi för ungdomar. Parlamentet anser särskilt att det bör finnas en återkoppling från resultaten av EU-programmens genomförande till utarbetandet av ungdomspolitiken och EU:s allmänna ungdomsstrategi, och vice versa.

| 15. | Europaparlamentet betonar också att de genomförda programmen måste utvärderas grundligt, för att möjliggöra en god kvalitetsstyrning och eventuellt utveckla nödvändiga förbättringar av programmen för framtiden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar också att de genomförda programmen måste utvärderas grundligt, för att möjliggöra en god kvalitetsstyrning och eventuellt utveckla nödvändiga förbättringar av programmen för framtiden.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att mobilisera och anpassa formerna för tillgång till EU:s program och sociala fonder för ungdomar och att förenkla tillgången till dessa. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att här hitta en praktisk väg som är relativt fri från byråkrati, för att eftersträva en integrerad strategi för att förbättra ungdomarnas liv. Det är också viktigt att ungdomarna deltar i genomförandet av ungdomsprogrammen för att man bättre ska kunna ta hänsyn till deras behov. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar behovet av att mobilisera och anpassa formerna för tillgång till EU:s program och sociala fonder för ungdomar och att förenkla tillgången till dessa. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att här hitta en praktisk väg som är relativt fri från byråkrati, för att eftersträva en integrerad strategi för att förbättra ungdomarnas liv. Det är också viktigt att ungdomarna deltar i genomförandet av ungdomsprogrammen för att man bättre ska kunna ta hänsyn till deras behov.

| 17. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som Comenius-, Erasmus-, och Leonardo da Vinci-programmen har i utvecklingen av den europeiska utbildningspolitiken. Parlamentet upprepar sin politiska prioritering att betrakta dessa program som en hörnsten i utvecklingen av EU:s ungdomsstrategi, särskilt för nästa generation av fleråriga program. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som Comenius-, Erasmus-, och Leonardo da Vinci-programmen har i utvecklingen av den europeiska utbildningspolitiken. Parlamentet upprepar sin politiska prioritering att betrakta dessa program som en hörnsten i utvecklingen av EU:s ungdomsstrategi, särskilt för nästa generation av fleråriga program.

| 18. | Europaparlamentet anser att ännu mer måste satsas på ungdomars rörlighet inom Europa och att rörlighetsprogrammen måste ge tillräckligt med utrymme och uppmärksamhet åt ungdomsutbyte vid sidan om den formella utbildningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att ännu mer måste satsas på ungdomars rörlighet inom Europa och att rörlighetsprogrammen måste ge tillräckligt med utrymme och uppmärksamhet åt ungdomsutbyte vid sidan om den formella utbildningen.

| 19. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen inom ramen för de nya rörlighetsprogrammen ägnar särskild uppmärksamhet åt rörligheten för ungdomsarbetare och begär för detta ändamål att de särskilda viseringsregler som för närvarande gäller för studenter utvidgas till att gälla även ungdomsarbetare. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen inom ramen för de nya rörlighetsprogrammen ägnar särskild uppmärksamhet åt rörligheten för ungdomsarbetare och begär för detta ändamål att de särskilda viseringsregler som för närvarande gäller för studenter utvidgas till att gälla även ungdomsarbetare.

| 20. | Europaparlamentet uppmärksammar behovet av att involvera massmedierna i uppgiften att popularisera program för ungdomar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmärksammar behovet av att involvera massmedierna i uppgiften att popularisera program för ungdomar.

| 21. | Europaparlamentet vidgår att en förbättring av ungdomarnas situation är en övergripande uppgift som måste beaktas inom alla politikområden. Parlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstaterna att i alla departement och ministerier inrätta en ungdomsavdelning som hjälp för att förstärka utarbetandet av en ändamålsenlig ungdomspolitik och uppmanar även kommissionen att tillsätta ”ungdomsansvariga” vid generaldirektoraten och fortbilda dessa. Man bör ha som målsättning att utvärdera kommissionens handlingar utifrån ett ungdomsperspektiv och därför välkomnas med eftertryck den sektorsövergripande strategin, som är en nödvändig faktor för att uppnå maximal effektivitet. Att ungdomsfrågor införlivas inom alla politikområden är avgörande för att ungdomsstrategin ska lyckas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet vidgår att en förbättring av ungdomarnas situation är en övergripande uppgift som måste beaktas inom alla politikområden. Parlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstaterna att i alla departement och ministerier inrätta en ungdomsavdelning som hjälp för att förstärka utarbetandet av en ändamålsenlig ungdomspolitik och uppmanar även kommissionen att tillsätta ”ungdomsansvariga” vid generaldirektoraten och fortbilda dessa. Man bör ha som målsättning att utvärdera kommissionens handlingar utifrån ett ungdomsperspektiv och därför välkomnas med eftertryck den sektorsövergripande strategin, som är en nödvändig faktor för att uppnå maximal effektivitet. Att ungdomsfrågor införlivas inom alla politikområden är avgörande för att ungdomsstrategin ska lyckas.

| 22. | Europaparlamentet betonar behovet av att lagstifta om rättvisa mellan generationerna på EU-nivå och av att medlemsstaterna följer denna princip så att förhållandet mellan generationerna regleras rättvist. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar behovet av att lagstifta om rättvisa mellan generationerna på EU-nivå och av att medlemsstaterna följer denna princip så att förhållandet mellan generationerna regleras rättvist.

Handlingsområden

| 23. | Europaparlamentet betonar starkt att den globala finanskrisen har stor inverkan på ungdomar och att den därför på ett genomgripande sätt bör prägla prioriteringarna på handlingsområdena. Parlamentet anser därför att detta bör ske genom att man fastställer en uppsättning stödåtgärder för exitstrategin på det sociala området och att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt översynen av de sociala skyddsnäten och systemen för social trygghet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar starkt att den globala finanskrisen har stor inverkan på ungdomar och att den därför på ett genomgripande sätt bör prägla prioriteringarna på handlingsområdena. Parlamentet anser därför att detta bör ske genom att man fastställer en uppsättning stödåtgärder för exitstrategin på det sociala området och att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt översynen av de sociala skyddsnäten och systemen för social trygghet.

Allmänna principer som gäller samtliga handlingsområden

| 24. | Europaparlamentet understryker vikten av att eliminera all slags diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion, funktionshinder, ålder och sexuell läggning bland ungdomar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker vikten av att eliminera all slags diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion, funktionshinder, ålder och sexuell läggning bland ungdomar.

| 25. | Europaparlamentet betonar att ungdomarna måste ses som en prioriterad grupp i EU:s sociala vision. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att ungdomarna måste ses som en prioriterad grupp i EU:s sociala vision.

| 26. | Europaparlamentet inskärper att ungdomar med funktionshinder måste få ett effektivt, skräddarsytt stöd tillsammans med verkliga och lika möjligheter i den fysiska, sensoriska och kognitiva tillgången till utbildning, sysselsättning, kultur, fritid, idrott, sociala aktiviteter och deltagande i skötseln av allmänna och medborgerliga angelägenheter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet inskärper att ungdomar med funktionshinder måste få ett effektivt, skräddarsytt stöd tillsammans med verkliga och lika möjligheter i den fysiska, sensoriska och kognitiva tillgången till utbildning, sysselsättning, kultur, fritid, idrott, sociala aktiviteter och deltagande i skötseln av allmänna och medborgerliga angelägenheter.

| 27. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att garantera respekten för mångfald och en framgångsrik integrering av invandrarungdomar och -barn. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att garantera respekten för mångfald och en framgångsrik integrering av invandrarungdomar och -barn.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att identifiera sektorsövergripande kopplingar mellan ungdomspolitik och utbildning, sysselsättning, kultur och andra politikområden. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att identifiera sektorsövergripande kopplingar mellan ungdomspolitik och utbildning, sysselsättning, kultur och andra politikområden.

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av starka kopplingar mellan politiken för ungdomar respektive för barn. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar vikten av starka kopplingar mellan politiken för ungdomar respektive för barn.

Utbildning

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka växelverkan mellan kunskapstriangelns olika sidor (utbildning, forskning och innovation), som är en viktig faktor för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet rekommenderar starkt att man främjar gemensamma kriterier för ett starkare ömsesidigt erkännande av icke-formell utbildning och yrkesutbildning, exempelvis genom att påskynda antagandet av EQF-systemet för erkännande av kvalifikationer, validering av färdigheter och öppenhet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka växelverkan mellan kunskapstriangelns olika sidor (utbildning, forskning och innovation), som är en viktig faktor för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet rekommenderar starkt att man främjar gemensamma kriterier för ett starkare ömsesidigt erkännande av icke-formell utbildning och yrkesutbildning, exempelvis genom att påskynda antagandet av EQF-systemet för erkännande av kvalifikationer, validering av färdigheter och öppenhet.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fler initiativ för att investera i rätt kompetens för efterfrågade yrken och uppmuntrar medlemsstaterna att koppla utbildningars läroplaner till arbetsmarknadens behov, tillhandahålla lagstiftning för yrkesutbildning på kort sikt (när den ännu behövs) och att där det är möjligt använda sig av validering av färdigheter och erkännande av kvalifikationer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fler initiativ för att investera i rätt kompetens för efterfrågade yrken och uppmuntrar medlemsstaterna att koppla utbildningars läroplaner till arbetsmarknadens behov, tillhandahålla lagstiftning för yrkesutbildning på kort sikt (när den ännu behövs) och att där det är möjligt använda sig av validering av färdigheter och erkännande av kvalifikationer.

| 32. | Europaparlamentet uppmärksammar problemet med avbruten skolgång och behovet av att vidta åtgärder för att se till att en så hög andel ungdomar som möjligt slutför sin obligatoriska utbildning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmärksammar problemet med avbruten skolgång och behovet av att vidta åtgärder för att se till att en så hög andel ungdomar som möjligt slutför sin obligatoriska utbildning.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att, mot bakgrund av ökade anslag, främja rörligheten för alla ungdomar inom utbildning och yrkesutbildning, vilken är en viktig faktor för förvärvandet av kunskap och arbetslivserfarenhet. Parlamentet betonar vikten av rörlighet för ungdomar även i områden som gränsar till EU genom att garantera ett deltagande på bred bas i europeiska program till nytta för ungdomen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att, mot bakgrund av ökade anslag, främja rörligheten för alla ungdomar inom utbildning och yrkesutbildning, vilken är en viktig faktor för förvärvandet av kunskap och arbetslivserfarenhet. Parlamentet betonar vikten av rörlighet för ungdomar även i områden som gränsar till EU genom att garantera ett deltagande på bred bas i europeiska program till nytta för ungdomen.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att nå de strategiska målen och de riktmärken som angetts i den strategiska ramen för europeiskt samarbete om utbildning (”Utbildning 2020”), särskilt när det gäller personer med låg grundkompetens och personer som avslutat sin utbildning tidigt. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att nå de strategiska målen och de riktmärken som angetts i den strategiska ramen för europeiskt samarbete om utbildning (”Utbildning 2020”), särskilt när det gäller personer med låg grundkompetens och personer som avslutat sin utbildning tidigt.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa tillräckliga möjligheter för att de som har lämnat undervisningssystemet ska kunna återinlemmas där och för att de som har genomgått yrkesutbildning ska få tillräckliga möjligheter att gå vidare till högre utbildningsnivåer. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta åtgärder och att erbjuda målinriktade program för ungdomar som har halkat efter eller som slutat skolan i förtid på grund av svåra omständigheter eller dåliga val. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa tillräckliga möjligheter för att de som har lämnat undervisningssystemet ska kunna återinlemmas där och för att de som har genomgått yrkesutbildning ska få tillräckliga möjligheter att gå vidare till högre utbildningsnivåer. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta åtgärder och att erbjuda målinriktade program för ungdomar som har halkat efter eller som slutat skolan i förtid på grund av svåra omständigheter eller dåliga val.

| 36. | Europaparlamentet att ungdomar behöver rådgivning och vägledning om övergången från utbildning till arbetsliv. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet att ungdomar behöver rådgivning och vägledning om övergången från utbildning till arbetsliv.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att barn och ungdomar, oavsett vilken rättslig ställning deras familjer har, får rätt till utbildning på det allmännas bekostnad, så att de, med vederbörlig respekt för sin egen kultur och sitt eget språk, kan förvärva den behärskning av värdmedlemsstatens språk som behövs, tillsammans med kunskap om dess kultur, såsom ett verktyg i integrationens tjänst. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att barn och ungdomar, oavsett vilken rättslig ställning deras familjer har, får rätt till utbildning på det allmännas bekostnad, så att de, med vederbörlig respekt för sin egen kultur och sitt eget språk, kan förvärva den behärskning av värdmedlemsstatens språk som behövs, tillsammans med kunskap om dess kultur, såsom ett verktyg i integrationens tjänst.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkra ungdomars lika tillgång till utbildning oavsett socialt ursprung och ekonomiska förutsättningar och att garantera lika tillgång till utbildning för missgynnade ungdomar från familjer med låg inkomst. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkra ungdomars lika tillgång till utbildning oavsett socialt ursprung och ekonomiska förutsättningar och att garantera lika tillgång till utbildning för missgynnade ungdomar från familjer med låg inkomst.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa Förenta nationernas konvention om funktionshindrades rättigheter och åstadkomma en utbildning som står öppen för alla – både i fråga om formell och icke-formell utbildning. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa Förenta nationernas konvention om funktionshindrades rättigheter och åstadkomma en utbildning som står öppen för alla – både i fråga om formell och icke-formell utbildning.

| 40. | Europaparlamentet betonar vikten av ett nytt och effektivt fortbildningssystem för lärare för att hjälpa unga studenter att bättre klara utmaningarna i vårt snabbföränderliga samhälle. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar vikten av ett nytt och effektivt fortbildningssystem för lärare för att hjälpa unga studenter att bättre klara utmaningarna i vårt snabbföränderliga samhälle.

| 41. | Europaparlamentet understryker vikten av att främja mediekompetens. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker vikten av att främja mediekompetens.

| 42. | Europaparlamentet erinrar om den grundläggande roll som utbildningen spelar för en positiv utveckling av personliga attityder. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet erinrar om den grundläggande roll som utbildningen spelar för en positiv utveckling av personliga attityder.

Sysselsättning och entreprenörskap

| 43. | Europaparlamentet är oerhört bekymrat över det ökande antalet ungdomar som är arbetslösa, undersysselsatta eller saknar anställningstrygghet, särskilt i den rådande ekonomiska krisen. Parlamentet stöder bestämt uppmaningen till Europeiska rådet att säkra ett ungdomsperspektiv i Lissabonstrategin efter 2010 och i strategierna Europa 2020 och att stödja fortsatta initiativ i linje med de övergripande målen för den europeiska pakten för ungdomsfrågor. Parlamentet stöder bestämt förslaget om att i återhämtningsplanerna inom ramen för de ekonomiska och finansiella krisplanerna utveckla lämpliga åtgärder inriktade på ungdomar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet är oerhört bekymrat över det ökande antalet ungdomar som är arbetslösa, undersysselsatta eller saknar anställningstrygghet, särskilt i den rådande ekonomiska krisen. Parlamentet stöder bestämt uppmaningen till Europeiska rådet att säkra ett ungdomsperspektiv i Lissabonstrategin efter 2010 och i strategierna Europa 2020 och att stödja fortsatta initiativ i linje med de övergripande målen för den europeiska pakten för ungdomsfrågor. Parlamentet stöder bestämt förslaget om att i återhämtningsplanerna inom ramen för de ekonomiska och finansiella krisplanerna utveckla lämpliga åtgärder inriktade på ungdomar.

| 44. | Europaparlamentet betonar det stora behovet av att uppnå målen för EU:s Lissabonstrategi för tillväxt och sysselsättning och anser att EU:s förnyade strategi ”EU 2020” bör möjliggöra för EU att uppnå en fullständig återhämtning från krisen genom att gå snabbare mot en innovativ och sysselsättningsskapande ekonomi. I detta sammanhang efterlyser parlamentet att den förnyade strategin blir mer inriktad på ungdomar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar det stora behovet av att uppnå målen för EU:s Lissabonstrategi för tillväxt och sysselsättning och anser att EU:s förnyade strategi ”EU 2020” bör möjliggöra för EU att uppnå en fullständig återhämtning från krisen genom att gå snabbare mot en innovativ och sysselsättningsskapande ekonomi. I detta sammanhang efterlyser parlamentet att den förnyade strategin blir mer inriktad på ungdomar.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder mot bristande anställningstrygghet och dåliga arbetsvillkor för ungdomar på arbetsmarknaden och att aktivt stödja möjligheten att kombinera arbetsliv och privat- och familjeliv. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder mot bristande anställningstrygghet och dåliga arbetsvillkor för ungdomar på arbetsmarknaden och att aktivt stödja möjligheten att kombinera arbetsliv och privat- och familjeliv.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att beakta generationsaspekter i sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att beakta generationsaspekter i sysselsättningspolitiken.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta ungdomars tillgång till allt slags sysselsättning på goda arbetsvillkor så att man undviker bristande matchning mellan kompetens och arbete, vilket innebär bortkastat kunnande. I detta avseende rekommenderar parlamentet att praktikplatsernas kvalitet och praktikanternas rättigheter förbättras, genom att man ser till att merparten av praktikprogrammen ger ungdomar kvalifikationer och leder till betalda tjänster. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta ungdomars tillgång till allt slags sysselsättning på goda arbetsvillkor så att man undviker bristande matchning mellan kompetens och arbete, vilket innebär bortkastat kunnande. I detta avseende rekommenderar parlamentet att praktikplatsernas kvalitet och praktikanternas rättigheter förbättras, genom att man ser till att merparten av praktikprogrammen ger ungdomar kvalifikationer och leder till betalda tjänster.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar också medlemsstaterna att erbjuda fler anställningsmöjligheter, att genomföra en politik för social trygghet till förmån för missgynnade ungdomar, att garantera ungdomar från landsbygden och städerna lika möjligheter och att ge unga mödrar särskilt stöd. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar också medlemsstaterna att erbjuda fler anställningsmöjligheter, att genomföra en politik för social trygghet till förmån för missgynnade ungdomar, att garantera ungdomar från landsbygden och städerna lika möjligheter och att ge unga mödrar särskilt stöd.

| 49. | Europaparlamentet erinrar om risken för kompetensflykt och dess ogynnsamma följder för ungdomarnas ursprungsländer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforska och utveckla strategier för att få ungdomar att stanna i utflyttningsländer och -regioner, från vilka utflyttningen tar sig olika former, såsom kompetensflykt, fyllning av kompetensklyftor, och billig, flexibel, okvalificerad och ofta säsongsbunden arbetskraft. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet erinrar om risken för kompetensflykt och dess ogynnsamma följder för ungdomarnas ursprungsländer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforska och utveckla strategier för att få ungdomar att stanna i utflyttningsländer och -regioner, från vilka utflyttningen tar sig olika former, såsom kompetensflykt, fyllning av kompetensklyftor, och billig, flexibel, okvalificerad och ofta säsongsbunden arbetskraft.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa skillnader i inkomstnivå mellan unga män och unga kvinnor på grund av kön. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa skillnader i inkomstnivå mellan unga män och unga kvinnor på grund av kön.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkra rimliga rättigheter och en rimlig social trygghet för anställda i en tid av globalisering, genom att uppnå jämvikt mellan flexibilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkra rimliga rättigheter och en rimlig social trygghet för anställda i en tid av globalisering, genom att uppnå jämvikt mellan flexibilitet och säkerhet.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att intjänade sociala förmåner är helt överförbara för att inte äventyra det sociala skyddet för ungdomar som utnyttjar den fria rörligheten. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att intjänade sociala förmåner är helt överförbara för att inte äventyra det sociala skyddet för ungdomar som utnyttjar den fria rörligheten.

| 53. | Europaparlamentet betonar vikten av att studietiden varvas med perioder av praktisk utbildning vid företag och institutioner, vilket senare kan göra det lättare att hitta ett arbete. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar vikten av att studietiden varvas med perioder av praktisk utbildning vid företag och institutioner, vilket senare kan göra det lättare att hitta ett arbete.

| 54. | Europaparlamentet föreslår att man ska främja en företagarkultur bland ungdomar genom bättre information om företagande, genom stöd till skapandet av europeiska strukturer och nätverk för detta ändamål och genom att uppmuntra ungdomar att starta eget och att använda mikrokrediter och mikrofinansiering. Parlamentet betonar vikten av livslångt lärande. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet föreslår att man ska främja en företagarkultur bland ungdomar genom bättre information om företagande, genom stöd till skapandet av europeiska strukturer och nätverk för detta ändamål och genom att uppmuntra ungdomar att starta eget och att använda mikrokrediter och mikrofinansiering. Parlamentet betonar vikten av livslångt lärande.

| 55. | Europaparlamentet framhäver att det behövs synergier mellan undervisningsväsendet och näringslivet och en långt utvecklad integration mellan universitet och företag. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet framhäver att det behövs synergier mellan undervisningsväsendet och näringslivet och en långt utvecklad integration mellan universitet och företag.

| 56. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja privata initiativ för ungdomar, bland annat genom nationella program som kompletterar EU-programmen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja privata initiativ för ungdomar, bland annat genom nationella program som kompletterar EU-programmen.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att det behövs en politik för att ge människor möjlighet att förena arbetsliv och privatliv och uppmuntra ungdomar att bilda familj. Parlamentet påpekar också att det måste ses till att ungdomar har tillräckliga inkomster så att de kan fatta oberoende beslut, inklusive beslut om att bilda familj. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att det behövs en politik för att ge människor möjlighet att förena arbetsliv och privatliv och uppmuntra ungdomar att bilda familj. Parlamentet påpekar också att det måste ses till att ungdomar har tillräckliga inkomster så att de kan fatta oberoende beslut, inklusive beslut om att bilda familj.

Hälsa, välbefinnande och miljö

| 58. | Europaparlamentet understryker att konsekvenserna av klimatförändringarna och miljöförstöringen negativt påverkar ungdomars liv och uppmanar till hållbara åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet understryker att konsekvenserna av klimatförändringarna och miljöförstöringen negativt påverkar ungdomars liv och uppmanar till hållbara åtgärder på detta område.

| 59. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i skolornas läroplaner införa lämplig utbildning för att förebygga risker i samband med hälsa och miljö. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i skolornas läroplaner införa lämplig utbildning för att förebygga risker i samband med hälsa och miljö.

| 60. | Europaparlamentet beklagar djupt att man i samarbetsramen inte berör konsumentpolitiken. Vissa hälsoproblem kan vara knutna till produktion och försäljning av ohälsosamma livsmedel. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet beklagar djupt att man i samarbetsramen inte berör konsumentpolitiken. Vissa hälsoproblem kan vara knutna till produktion och försäljning av ohälsosamma livsmedel.

| 61. | Europaparlamentet påpekar att det måste tas hänsyn till ungdomars och barns särskilda sårbarhet när man utarbetar konsument- och miljöpolitiken. En hög grad av skydd för unga konsumenter behöver säkras genom åtgärder såsom informations- och utbildningskampanjer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet påpekar att det måste tas hänsyn till ungdomars och barns särskilda sårbarhet när man utarbetar konsument- och miljöpolitiken. En hög grad av skydd för unga konsumenter behöver säkras genom åtgärder såsom informations- och utbildningskampanjer.

| 62. | Europaparlamentet påpekar att man måste fortsätta bekämpa bruket av droger och alkohol samt de skador som orsakas av tobaken och av andra former av missbruk, bland annat spelmissbruk, framför allt genom förebyggande åtgärder och återanpassning. Medlemsstaterna uppmuntras att på bästa sätt använda sig av EU:s handlingsplan mot narkotika och EU:s strategi för att stödja medlemsstaterna i kampen mot alkoholrelaterade skador och andra former av beroende. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påpekar att man måste fortsätta bekämpa bruket av droger och alkohol samt de skador som orsakas av tobaken och av andra former av missbruk, bland annat spelmissbruk, framför allt genom förebyggande åtgärder och återanpassning. Medlemsstaterna uppmuntras att på bästa sätt använda sig av EU:s handlingsplan mot narkotika och EU:s strategi för att stödja medlemsstaterna i kampen mot alkoholrelaterade skador och andra former av beroende.

| 63. | Europaparlamentet påminner också om att barn och ungdomar genom medierna utsätts för många upplevelser av våldskaraktär. Parlamentet föreslår att frågan undersöks ytterligare och att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att undvika att deras psykiska hälsa påverkas. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet påminner också om att barn och ungdomar genom medierna utsätts för många upplevelser av våldskaraktär. Parlamentet föreslår att frågan undersöks ytterligare och att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att undvika att deras psykiska hälsa påverkas.

| 64. | Europaparlamentet rekommenderar att ungdomarnas utnyttjande av den nya tekniken stöds av en politik för medieutbildning som gör ungdomarna medvetna om riskerna med urskillningslös användning av dem. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet rekommenderar att ungdomarnas utnyttjande av den nya tekniken stöds av en politik för medieutbildning som gör ungdomarna medvetna om riskerna med urskillningslös användning av dem.

| 65. | Europaparlamentet understryker den roll som sexualupplysning för ungdomar spelar för att skydda deras hälsa. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker den roll som sexualupplysning för ungdomar spelar för att skydda deras hälsa.

| 66. | Europaparlamentet inskärper att det fortfarande är många underåriga som blir gravida och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att medvetandegöra och informera ungdomar om detta problem. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet inskärper att det fortfarande är många underåriga som blir gravida och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att medvetandegöra och informera ungdomar om detta problem.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård för invandrarbarn och ungdomar, oavsett vilken rättslig ställning deras familjer har. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård för invandrarbarn och ungdomar, oavsett vilken rättslig ställning deras familjer har.

| 68. | Europaparlamentet understryker att idrotten erbjuder en hel rad verksamheter till nytta för en sund livsstil bland ungdomar och till stöd för laganda, rent spel och ansvar, liksom att ungdomar behöver upplysning för att våld i samband med idrottsutövning ska kunna motverkas. Parlamentet efterlyser särskilda program för ungdomar med funktionshinder. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet understryker att idrotten erbjuder en hel rad verksamheter till nytta för en sund livsstil bland ungdomar och till stöd för laganda, rent spel och ansvar, liksom att ungdomar behöver upplysning för att våld i samband med idrottsutövning ska kunna motverkas. Parlamentet efterlyser särskilda program för ungdomar med funktionshinder.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid främjandet av motionsidrott för ungdomar också ta hänsyn till könsspecifika aspekter och även stödja mindre populära idrottsformer. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid främjandet av motionsidrott för ungdomar också ta hänsyn till könsspecifika aspekter och även stödja mindre populära idrottsformer.

| 70. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja utbildningskampanjer för ungdomar i syfte att bekämpa dopning med hjälp av ”ren idrott”. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet betonar vikten av att främja utbildningskampanjer för ungdomar i syfte att bekämpa dopning med hjälp av ”ren idrott”.

Delaktighet

| 71. | Europaparlamentet betonar vikten av strukturerad och fortlöpande dialog och samråd med ungdomar. Parlamentet uppmuntrar starkt främjandet av ungdomars och ungdomsorganisationers delaktighet på alla nivåer (lokal, nationell och internationell) i utformningen av allmän politik och framför allt ungdomspolitik genom en strukturerad dialog och med hjälp av ny teknik. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar vikten av strukturerad och fortlöpande dialog och samråd med ungdomar. Parlamentet uppmuntrar starkt främjandet av ungdomars och ungdomsorganisationers delaktighet på alla nivåer (lokal, nationell och internationell) i utformningen av allmän politik och framför allt ungdomspolitik genom en strukturerad dialog och med hjälp av ny teknik.

| 72. | Europaparlamentet understryker vikten av att överväga att använda samråd med ungdomar som metod, så att man ser till att många olika åsikter bland ungdomar tas i beaktande. Parlamentet förespråkar utveckling av strukturer där alla aktörer kan samarbeta, i lika mån påverka politiken och besluten och tillhandahålla de nödvändiga medlen för att inrätta dessa strukturer. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet understryker vikten av att överväga att använda samråd med ungdomar som metod, så att man ser till att många olika åsikter bland ungdomar tas i beaktande. Parlamentet förespråkar utveckling av strukturer där alla aktörer kan samarbeta, i lika mån påverka politiken och besluten och tillhandahålla de nödvändiga medlen för att inrätta dessa strukturer.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inkludera ungdomsorganisationer i beslutsprocessen, även på lokal nivå. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inkludera ungdomsorganisationer i beslutsprocessen, även på lokal nivå.

| 74. | Europaparlamentet betonar vikten av representativa ungdomsföreträdare vid den strukturerade dialogen och rekommenderar kommissionen att samråda med företrädare för de nationella ungdomsråden i frågor som har hög prioritet för ungdomar. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar vikten av representativa ungdomsföreträdare vid den strukturerade dialogen och rekommenderar kommissionen att samråda med företrädare för de nationella ungdomsråden i frågor som har hög prioritet för ungdomar.

| 75. | Europaparlamentet bekräftar det ofta diskuterade behovet av att erkänna ungdomsorganisationer och stödja dessa och deras viktiga bidrag till icke-formell utbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att uppmuntra medlemsstaterna inrätta och främja ungdomsparlament och ungdomsråd på lokal nivå och inleda program i detta sammanhang. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet bekräftar det ofta diskuterade behovet av att erkänna ungdomsorganisationer och stödja dessa och deras viktiga bidrag till icke-formell utbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att uppmuntra medlemsstaterna inrätta och främja ungdomsparlament och ungdomsråd på lokal nivå och inleda program i detta sammanhang.

| 76. | Europaparlamentet betonar behovet av att engagera fler ungdomar och från olika grupper för att förbättra deras representation. Parlamentet förespråkar främjandet av ungdomars delaktighet redan vid en tidig ålder. Parlamentet uppmuntrar till att man överväger att stärka kopplingen mellan skolor, ungdomsorganisationer och andra organisationer inom det civila samhället och rekommenderar bestämt att man främjar ett ökat erkännande av icke-formell utbildning. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar behovet av att engagera fler ungdomar och från olika grupper för att förbättra deras representation. Parlamentet förespråkar främjandet av ungdomars delaktighet redan vid en tidig ålder. Parlamentet uppmuntrar till att man överväger att stärka kopplingen mellan skolor, ungdomsorganisationer och andra organisationer inom det civila samhället och rekommenderar bestämt att man främjar ett ökat erkännande av icke-formell utbildning.

| 77. | Europaparlamentet föreslår att belöningssystem inrättas för ungdomar som aktivt deltar i samhället, med det slutliga målet att inrätta en kultur med både rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet föreslår att belöningssystem inrättas för ungdomar som aktivt deltar i samhället, med det slutliga målet att inrätta en kultur med både rättigheter och skyldigheter.

| 78. | Europaparlamentet betonar behovet av särskilda insatser för att uppmuntra unga som lever i randområden, landsbygdsområden och fattiga områden att aktivt delta i EU-aktiviteter. Parlamentet beklagar att det i samarbetsramen inte föreslås någon specifik åtgärd för att bättre informera ungdomar om EU:s program, särskilt de ungdomar som bor på avlägsna orter och de ungdomar som inte är organiserade i politiska, sociala eller icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingå ett definitivt åtagande på detta område. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet betonar behovet av särskilda insatser för att uppmuntra unga som lever i randområden, landsbygdsområden och fattiga områden att aktivt delta i EU-aktiviteter. Parlamentet beklagar att det i samarbetsramen inte föreslås någon specifik åtgärd för att bättre informera ungdomar om EU:s program, särskilt de ungdomar som bor på avlägsna orter och de ungdomar som inte är organiserade i politiska, sociala eller icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att ingå ett definitivt åtagande på detta område.

| 79. | Europaparlamentet understryker behovet av att öka de åtgärder som syftar till ett välfungerande tresidigt utbyte av åsikter och information mellan den akademiska världen, näringslivet och politikerna på lokal, regional och nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet understryker behovet av att öka de åtgärder som syftar till ett välfungerande tresidigt utbyte av åsikter och information mellan den akademiska världen, näringslivet och politikerna på lokal, regional och nationell nivå och EU-nivå.

Kreativitet och kultur

| 80. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta tillgången till ny teknik för att stimulera ungdomars kreativitet och innovationsförmåga samt väcka deras intresse för kultur, konst och vetenskap. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta tillgången till ny teknik för att stimulera ungdomars kreativitet och innovationsförmåga samt väcka deras intresse för kultur, konst och vetenskap.

| 81. | Europaparlamentet förvånas över att det inte finns några hänvisningar till kulturfrågor i kommissionens meddelande. Parlamentet vill tillfoga att dessa inte handlar bara om företagaranda och användning av ny teknik. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet förvånas över att det inte finns några hänvisningar till kulturfrågor i kommissionens meddelande. Parlamentet vill tillfoga att dessa inte handlar bara om företagaranda och användning av ny teknik.

| 82. | Europaparlamentet gläder sig åt att rådet i sin resolution beaktar de sociokulturella organisationernas roll, som kompletterar utbildningsväsendets och familjernas, och konstaterar att sådan verksamhet också ger ett avgörande bidrag till kampen mot diskriminering och ojämlikhet och främjar ungdomars tillgång till fritids-, kultur- och idrottsaktiviteter. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet gläder sig åt att rådet i sin resolution beaktar de sociokulturella organisationernas roll, som kompletterar utbildningsväsendets och familjernas, och konstaterar att sådan verksamhet också ger ett avgörande bidrag till kampen mot diskriminering och ojämlikhet och främjar ungdomars tillgång till fritids-, kultur- och idrottsaktiviteter.

| 83. | Europaparlamentet understryker vikten av att stödja ungdomskulturen och erkänna den vid tilldelningen av medel till medlemsstaterna, vilket är viktigt för att utveckla ungdomarnas kreativitet. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet understryker vikten av att stödja ungdomskulturen och erkänna den vid tilldelningen av medel till medlemsstaterna, vilket är viktigt för att utveckla ungdomarnas kreativitet.

| 84. | Europaparlamentet ser positivt på förslaget i rådets resolution om att främja särskild utbildning i frågor som rör kultur, nya medier och interkulturell kompetens för ungdomsarbetare. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet ser positivt på förslaget i rådets resolution om att främja särskild utbildning i frågor som rör kultur, nya medier och interkulturell kompetens för ungdomsarbetare.

| 85. | Europaparlamentet föreslår att ett ungdomsperspektiv inkluderas i politik, program och åtgärder på kultur- och medieområdet. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet föreslår att ett ungdomsperspektiv inkluderas i politik, program och åtgärder på kultur- och medieområdet.

| 86. | Europaparlamentet anser att kulturinstitutioner (t.ex. museer, bibliotek och teatrar) bör uppmuntras att i högre grad involvera barn och ungdomar. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att kulturinstitutioner (t.ex. museer, bibliotek och teatrar) bör uppmuntras att i högre grad involvera barn och ungdomar.

| 87. | Europaparlamentet begär att kommissionen och rådet utarbetar ett europeiskt ungdomspass så att ungdomar överallt inom EU kan få lägsta möjliga inträdesavgift till kulturinstitutioner. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet begär att kommissionen och rådet utarbetar ett europeiskt ungdomspass så att ungdomar överallt inom EU kan få lägsta möjliga inträdesavgift till kulturinstitutioner.

Volontärarbete

| 88. | Europaparlamentet ser positivt på rådets beslut att utse 2011 till Europeiska året för volontärarbete. Parlamentet välkomnar också de åtgärder som framställs i rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet ser positivt på rådets beslut att utse 2011 till Europeiska året för volontärarbete. Parlamentet välkomnar också de åtgärder som framställs i rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen.

| 89. | Europaparlamentet anser att ungdomars volontärarbete bör stödjas, bland annat genom utvidgning av programmet Europeisk volontärtjänst, och genom att hjälpa missgynnade ungdomar att ägna sig åt volontärarbete. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet anser att ungdomars volontärarbete bör stödjas, bland annat genom utvidgning av programmet Europeisk volontärtjänst, och genom att hjälpa missgynnade ungdomar att ägna sig åt volontärarbete.

| 90. | Europaparlamentet anser, beroende på resultatet av utvärderingen av den förberedande åtgärden Amicus, att ytterligare åtgärder av detta slag bör planeras. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet anser, beroende på resultatet av utvärderingen av den förberedande åtgärden Amicus, att ytterligare åtgärder av detta slag bör planeras.

| 91. | Europaparlamentet anser att frivilliga aktiviteter ger ett mervärde för samhället men att dessa inte bör ersätta professionella, betalda anställningsmöjligheter. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet anser att frivilliga aktiviteter ger ett mervärde för samhället men att dessa inte bör ersätta professionella, betalda anställningsmöjligheter.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar till inrättande och ömsesidigt erkännande av ett ”europeiskt frivilligpass” som kompletterar det redan befintliga ”Youth Pass”. Detta ska dokumentera det ideella engagemanget bland barn och ungdomar och kunna presenteras som kvalifikationsbevis för potentiella arbetsgivare. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar till inrättande och ömsesidigt erkännande av ett ”europeiskt frivilligpass” som kompletterar det redan befintliga ”Youth Pass”. Detta ska dokumentera det ideella engagemanget bland barn och ungdomar och kunna presenteras som kvalifikationsbevis för potentiella arbetsgivare.

Social integration

| 93. | Europaparlamentet ser positivt på att 2010 utsetts till Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning, framför allt med tanke på den ekonomiska och finansiella krisen vars följder har drabbat ungdomarna särskilt hårt. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet ser positivt på att 2010 utsetts till Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning, framför allt med tanke på den ekonomiska och finansiella krisen vars följder har drabbat ungdomarna särskilt hårt.

| 94. | Europaparlamentet anser, mot bakgrund av de åldrande samhällena, att jämlikhet mellan generationerna är en central utmaning. Medlemsstaterna uppmanas att ta ungdomars och framtida generationers intressen i beaktande när de utarbetar sin politik, särskilt i tider av ekonomisk och finansiell kris. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet anser, mot bakgrund av de åldrande samhällena, att jämlikhet mellan generationerna är en central utmaning. Medlemsstaterna uppmanas att ta ungdomars och framtida generationers intressen i beaktande när de utarbetar sin politik, särskilt i tider av ekonomisk och finansiell kris.

| 95. | Europaparlamentet betonar även behovet av att utarbeta fler uppsökande program för marginaliserade grupper, såsom unga invandrare och alla dem som har särskilda behov, (funktionshindrade, ungdomar som behöver återintegreras i samhället efter en fängelsevistelse, hemlösa, de som är tillfälligt anställda etc.). |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet betonar även behovet av att utarbeta fler uppsökande program för marginaliserade grupper, såsom unga invandrare och alla dem som har särskilda behov, (funktionshindrade, ungdomar som behöver återintegreras i samhället efter en fängelsevistelse, hemlösa, de som är tillfälligt anställda etc.).

| 96. | Europaparlamentet medger att kunskapen om funktionshindrade ungdomar behöver ökas och uppmuntrar EU-institutionerna att vidta åtgärder för att se till att funktionshindrade ungdomar i framtiden kommer att vara fullt integrerade. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet medger att kunskapen om funktionshindrade ungdomar behöver ökas och uppmuntrar EU-institutionerna att vidta åtgärder för att se till att funktionshindrade ungdomar i framtiden kommer att vara fullt integrerade.

| 97. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att säkra jämställdheten mellan könen på alla livets områden från en tidig ålder. Därför välkomnar parlamentet särskilt att rådets resolution syftar till att förbättra barnomsorgen och främja delat ansvar mellan föräldrar, för att göra det lättare att förena arbetsliv och privatliv både för unga kvinnor och unga män. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om att säkra jämställdheten mellan könen på alla livets områden från en tidig ålder. Därför välkomnar parlamentet särskilt att rådets resolution syftar till att förbättra barnomsorgen och främja delat ansvar mellan föräldrar, för att göra det lättare att förena arbetsliv och privatliv både för unga kvinnor och unga män.

| 98. | Europaparlamentet betonar att barn och ungdomar måste få veta att inget slags diskriminering kan tolereras på något som helst område och att all extremism resolut måste bekämpas. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet betonar att barn och ungdomar måste få veta att inget slags diskriminering kan tolereras på något som helst område och att all extremism resolut måste bekämpas.

| 99. | Europaparlamentet rekommenderar varje medlemsstat att prioritera att ingen underårig riskerar att hamna i en situation utan social omsorg. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet rekommenderar varje medlemsstat att prioritera att ingen underårig riskerar att hamna i en situation utan social omsorg.

| 100. | Europaparlamentet framhåller vikten av e-integration i en digital livsmiljö. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa nya begrepp inom den formella och informella utbildningen för att kunna garantera tillgång till information, utbildning och kultur samt förbättra ungdomarnas mediekompetens. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet framhåller vikten av e-integration i en digital livsmiljö. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa nya begrepp inom den formella och informella utbildningen för att kunna garantera tillgång till information, utbildning och kultur samt förbättra ungdomarnas mediekompetens.

Ungdomar i världen

| 101. | Europaparlamentet rekommenderar direkt utvecklingsbistånd till åtgärder som gynnar ungdomar och till bekämpning av drogmissbruk och narkotikahandel i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet rekommenderar direkt utvecklingsbistånd till åtgärder som gynnar ungdomar och till bekämpning av drogmissbruk och narkotikahandel i utvecklingsländer.

| 102. | Europaparlamentet är för främjandet av aktiviteter av allmänt intresse som skapar en känsla av ansvar bland ungdomar, såsom volontärarbete med klimatförändringar, utveckling eller humanitärt bistånd. Parlamentet välkomnar i detta hänseende de möjligheter att delta i EU:s humanitära arbete som upprättandet av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd kommer att skapa för ungdomar och uppmanar medlemsstaterna att se till att ungdomarna blir fullt medvetna om att det finns en sådan kår. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet är för främjandet av aktiviteter av allmänt intresse som skapar en känsla av ansvar bland ungdomar, såsom volontärarbete med klimatförändringar, utveckling eller humanitärt bistånd. Parlamentet välkomnar i detta hänseende de möjligheter att delta i EU:s humanitära arbete som upprättandet av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd kommer att skapa för ungdomar och uppmanar medlemsstaterna att se till att ungdomarna blir fullt medvetna om att det finns en sådan kår.

| 103. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ytterligare utforska möjligheten att förbättra de internationella samarbetsåtgärderna när det gäller volontärverksamhet för ungdomar. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ytterligare utforska möjligheten att förbättra de internationella samarbetsåtgärderna när det gäller volontärverksamhet för ungdomar.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla utbyte och partnerskap med länder och samhällen i söder för att främja den interkulturella dialogen och stimulera ungdomarna att starta gemensamma projekt. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla utbyte och partnerskap med länder och samhällen i söder för att främja den interkulturella dialogen och stimulera ungdomarna att starta gemensamma projekt.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar till att Erasmus Mundus-programmet förbättras och allmänt genomförs. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmanar till att Erasmus Mundus-programmet förbättras och allmänt genomförs.

*

* *

| 106. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  KOM(2009)0200.

(2)  SEK(2009)0549.

(3)  EUT C 311, 19.12.2009, s. 1.

(4)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(5)  9169/09.

(6)  EUT C 319, 13.12.2008, s. 8.

(7)  15658/09.

(8)  EUT C 292, 24.11.2005, s. 5.

(9)  11517/08.

(10)  SOC/349.

(11)  DCE/2008/2193.

(12)  Antagna texter, P6_TA(2008)0066.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/32

---

Tisdagen den 18 maj 2010En förenklad gemensam jordbrukspolitik

P7_TA(2010)0172

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om en förenklad gemensam jordbrukspolitik (2009/2155(INI))

2011/C 161 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2005 om enklare och bättre lagstiftning i den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2005)0509),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 mars 2009 om en förenklad gemensam jordbrukspolitik i allas intresse (KOM(2009)0128),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0051/2010), och av följande skäl:

| A. | All lagstiftning måste stå i proportion till målet, och bör införas först efter att man med hjälp av en grundlig konsekvensbedömning har analyserat den ekonomiska börda som lagstiftningen medför, och efter att en fullständig kostnads-nyttoanalys har genomförts. |
| --- | --- |

A.

All lagstiftning måste stå i proportion till målet, och bör införas först efter att man med hjälp av en grundlig konsekvensbedömning har analyserat den ekonomiska börda som lagstiftningen medför, och efter att en fullständig kostnads-nyttoanalys har genomförts.

| B. | En förenkling bör i första hand gagna jordbrukarna och inte bara de nationella myndigheterna och de utbetalande organen i medlemsstaterna, som hittills huvudsakligen har varit fallet. |
| --- | --- |

B.

En förenkling bör i första hand gagna jordbrukarna och inte bara de nationella myndigheterna och de utbetalande organen i medlemsstaterna, som hittills huvudsakligen har varit fallet.

| C. | En ny gemensam jordbrukspolitik bör ge jordbrukare möjlighet att koncentrera sig på det centrala målet att tillhandahålla säkra och spårbara livsmedel av hög kvalitet samtidigt som den ger jordbrukarna stöd för att leverera icke-marknadsproducerade kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

C.

En ny gemensam jordbrukspolitik bör ge jordbrukare möjlighet att koncentrera sig på det centrala målet att tillhandahålla säkra och spårbara livsmedel av hög kvalitet samtidigt som den ger jordbrukarna stöd för att leverera icke-marknadsproducerade kollektiva nyttigheter.

| D. | Målet bör vara att minska kostnaderna för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken samtidigt som den administrativa bördan minskas för gemenskapsproducenterna i syfte att ge jordbrukarna mer tid till att bruka sin mark. |
| --- | --- |

D.

Målet bör vara att minska kostnaderna för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken samtidigt som den administrativa bördan minskas för gemenskapsproducenterna i syfte att ge jordbrukarna mer tid till att bruka sin mark.

| E. | En ny gemensam jordbrukspolitik bör vara hållbart konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

E.

En ny gemensam jordbrukspolitik bör vara hållbart konkurrenskraftig.

| F. | Lagstiftningen måste vara klar och tydlig och skapa rättslig förutsägbarhet för behöriga myndigheter och jordbrukare, och onödig lagstiftning ska tas bort. |
| --- | --- |

F.

Lagstiftningen måste vara klar och tydlig och skapa rättslig förutsägbarhet för behöriga myndigheter och jordbrukare, och onödig lagstiftning ska tas bort.

| G. | Utbetalning av samlat gårdsstöd bör ske på ett rättvist sätt. |
| --- | --- |

G.

Utbetalning av samlat gårdsstöd bör ske på ett rättvist sätt.

| H. | En fungerande rättslig ram behövs för att hantera de viktiga juridiska frågorna i samband med den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

H.

En fungerande rättslig ram behövs för att hantera de viktiga juridiska frågorna i samband med den gemensamma jordbrukspolitiken.

| I. | Den nya gemensamma jordbrukspolitiken bör vara mer marknadsinriktad, i enlighet med de senaste reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken, och fokuserad på att minska överdriven protektionism, samtidigt som den tillhandahåller verktyg för att stödja jordbrukare i tider av kraftiga ekonomiska svängningar. |
| --- | --- |

I.

Den nya gemensamma jordbrukspolitiken bör vara mer marknadsinriktad, i enlighet med de senaste reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken, och fokuserad på att minska överdriven protektionism, samtidigt som den tillhandahåller verktyg för att stödja jordbrukare i tider av kraftiga ekonomiska svängningar.

| J. | Den nya gemensamma jordbrukspolitiken måste bli enklare och leda till snabbare reaktioner. |
| --- | --- |

J.

Den nya gemensamma jordbrukspolitiken måste bli enklare och leda till snabbare reaktioner.

| K. | Lagstiftningen bör vara mer flexibel så att den gemensamma jordbrukspolitiken kan anpassas till situationerna i särskilda regioner och territorier, utan att den gemensamma jordbrukspolitikens gemensamma natur hotas. |
| --- | --- |

K.

Lagstiftningen bör vara mer flexibel så att den gemensamma jordbrukspolitiken kan anpassas till situationerna i särskilda regioner och territorier, utan att den gemensamma jordbrukspolitikens gemensamma natur hotas.

| L. | Utbyte av bästa praxis bör främjas bland medlemsstater och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

L.

Utbyte av bästa praxis bör främjas bland medlemsstater och lokala myndigheter.

| M. | Den gemensamma jordbrukspolitiken intar en central roll i EU-27, inte bara för att garantera ett tillräckligt utbud av säkra livsmedel utan även för att möta utmaningar som bevarandet av landsbygdsområden, bergsområden, mindre gynnade områden, de yttersta randområdena och det europeiska jordbrukets många funktioner. |
| --- | --- |

M.

Den gemensamma jordbrukspolitiken intar en central roll i EU-27, inte bara för att garantera ett tillräckligt utbud av säkra livsmedel utan även för att möta utmaningar som bevarandet av landsbygdsområden, bergsområden, mindre gynnade områden, de yttersta randområdena och det europeiska jordbrukets många funktioner.

Allmänna principer

| 1. | Europaparlamentet framhåller att man i den gemensamma jordbrukspolitiken bör arbeta för att harmonisera lagstiftningen genom att ta bort duplicerande lagstiftning. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att avskaffa onödiga bördor i samband med att ny lagstiftning införs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att man i den gemensamma jordbrukspolitiken bör arbeta för att harmonisera lagstiftningen genom att ta bort duplicerande lagstiftning. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att avskaffa onödiga bördor i samband med att ny lagstiftning införs.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla omfattande och regelbundna samråd med intressenter på jordbruksområdet för att bättre kunna bedöma lagstiftningens effekter på området, och för att fastställa praktiska, enkla och tydliga regler för jordbrukare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla omfattande och regelbundna samråd med intressenter på jordbruksområdet för att bättre kunna bedöma lagstiftningens effekter på området, och för att fastställa praktiska, enkla och tydliga regler för jordbrukare.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att den gemensamma jordbrukspolitiken måste förenklas ytterligare för att minska kostnaderna för EU-institutionerna, medlemsstaterna och de stödberättigade i samband med genomförandet av denna politik. På så sätt blir politiken enligt parlamentet också mer begriplig för jordbrukare och skattebetalare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att den gemensamma jordbrukspolitiken måste förenklas ytterligare för att minska kostnaderna för EU-institutionerna, medlemsstaterna och de stödberättigade i samband med genomförandet av denna politik. På så sätt blir politiken enligt parlamentet också mer begriplig för jordbrukare och skattebetalare.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna den gemensamma jordbrukspolitikens bestämmelser genom att undvika duplicering av uppgifter och minska byråkratin, så att jordbrukssektorn kan bli mer konkurrenskraftig i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna den gemensamma jordbrukspolitikens bestämmelser genom att undvika duplicering av uppgifter och minska byråkratin, så att jordbrukssektorn kan bli mer konkurrenskraftig i alla medlemsstater.

| 5. | Europaparlamentet betonar att de åtgärder som vidtas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör stå i proportion till målet, och att lagstiftningsåtgärder endast bör vidtas om de verkligen kan motiveras. Därigenom undviker man enligt parlamentet att bygga upp ett rättsligt system som är svårförståeligt för jordbrukarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att de åtgärder som vidtas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör stå i proportion till målet, och att lagstiftningsåtgärder endast bör vidtas om de verkligen kan motiveras. Därigenom undviker man enligt parlamentet att bygga upp ett rättsligt system som är svårförståeligt för jordbrukarna.

| 6. | Europaparlamentet efterfrågar en gemensam jordbrukspolitik som är inriktad på resultat snarare än reglering, där medlemsstaterna och deras regionala myndigheter erbjuder mer stöd och rådgivning till jordbrukarna med hjälp av rådgivningsinstrument och lämpliga kommunikationsmetoder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterfrågar en gemensam jordbrukspolitik som är inriktad på resultat snarare än reglering, där medlemsstaterna och deras regionala myndigheter erbjuder mer stöd och rådgivning till jordbrukarna med hjälp av rådgivningsinstrument och lämpliga kommunikationsmetoder.

| 7. | I linje med principerna om bättre lagstiftning förväntar sig Europaparlamentet att all framtida lagstiftning åtföljs av en fullständig konsekvensanalys som tar hänsyn till rättsliga och administrativa bördor, och som säkrar att alla nya bestämmelser står i proportion till de mål som de syftar till att uppnå. |
| --- | --- |

7.

I linje med principerna om bättre lagstiftning förväntar sig Europaparlamentet att all framtida lagstiftning åtföljs av en fullständig konsekvensanalys som tar hänsyn till rättsliga och administrativa bördor, och som säkrar att alla nya bestämmelser står i proportion till de mål som de syftar till att uppnå.

| 8. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna i högsta möjliga grad bör tillåta självcertifiering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna i högsta möjliga grad bör tillåta självcertifiering.

| 9. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör ha möjlighet att i sina landsbygdsutvecklingsplaner införa en fast markskiftesordning, särskilt för små jordbruksföretag, under förutsättning att uppfyllandet av ingångna åtaganden garanteras. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör ha möjlighet att i sina landsbygdsutvecklingsplaner införa en fast markskiftesordning, särskilt för små jordbruksföretag, under förutsättning att uppfyllandet av ingångna åtaganden garanteras.

| 10. | Europaparlamentet medger att principen om tvärvillkor är en av huvudprinciperna för direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, men att en genomgripande förenkling är att rekommendera, utan att detta minskar effektiviteten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet medger att principen om tvärvillkor är en av huvudprinciperna för direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, men att en genomgripande förenkling är att rekommendera, utan att detta minskar effektiviteten.

| 11. | Den gemensamma jordbrukspolitiken måste, enligt Europaparlamentet, förenklas och bli mer öppen för insyn och mer jämlik. |
| --- | --- |

11.

Den gemensamma jordbrukspolitiken måste, enligt Europaparlamentet, förenklas och bli mer öppen för insyn och mer jämlik.

| 12. | Europaparlamentet betonar att förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken inte behöver innebära mindre stöd åt jordbrukarna eller avskaffande av de traditionella verktygen för marknadsstyrning. Parlamentet begär att EU med tanke på framtiden inför effektiva mekanismer för att bromsa prisinstabiliteten. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken inte behöver innebära mindre stöd åt jordbrukarna eller avskaffande av de traditionella verktygen för marknadsstyrning. Parlamentet begär att EU med tanke på framtiden inför effektiva mekanismer för att bromsa prisinstabiliteten.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken måste gå hand i hand med informationsåtgärder riktade till stödberättigade, och uppmanar kommissionen att utöka och ta fram informationsåtgärder med avseende på den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller att förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken måste gå hand i hand med informationsåtgärder riktade till stödberättigade, och uppmanar kommissionen att utöka och ta fram informationsåtgärder med avseende på den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 14. | Europaparlamentet begär att det ska vara möjligt för betalningsmottagaren att själv underrätta myndigheterna om fel som denne oavsiktligt har gjort sig skyldig till, utan att detta leder till straffavgifter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär att det ska vara möjligt för betalningsmottagaren att själv underrätta myndigheterna om fel som denne oavsiktligt har gjort sig skyldig till, utan att detta leder till straffavgifter.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att systemet med straffavgifter för jordbrukare som lämnar in felaktiga ansökningar om utbetalning av stöd bör stå i proportion till hur omfattande överträdelsen är, och att obetydliga misstag inte bör leda till påföljder, framför allt inte vid fel som jordbrukaren inte kan lastas för. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att systemet med straffavgifter för jordbrukare som lämnar in felaktiga ansökningar om utbetalning av stöd bör stå i proportion till hur omfattande överträdelsen är, och att obetydliga misstag inte bör leda till påföljder, framför allt inte vid fel som jordbrukaren inte kan lastas för.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att straffavgifter, inklusive skyldigheten att betala tillbaka stöd som jordbrukaren har erhållit, inte får grundas på omständigheter som rent objektivt ligger utanför jordbrukarens kontroll. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att straffavgifter, inklusive skyldigheten att betala tillbaka stöd som jordbrukaren har erhållit, inte får grundas på omständigheter som rent objektivt ligger utanför jordbrukarens kontroll.

| 17. | Europaparlamentet påpekar problemet med jordbrukare vars makar driver separata jordbruksföretag och som därför bör ha separata rättigheter och skyldigheter när det gäller ansökningar om utbetalning av stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar problemet med jordbrukare vars makar driver separata jordbruksföretag och som därför bör ha separata rättigheter och skyldigheter när det gäller ansökningar om utbetalning av stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

Tvärvillkor

| 18. | Europaparlamentet anser att den grundläggande målsättningen med inspektionerna är att ge råd till jordbrukare och hjälpa dem på rätt spår så att de lättare kan följa lagstiftningens krav med så liten belastning som möjligt. Därför bör inspektionerna enligt parlamentet även i fortsättningen utföras av offentliga myndigheter som kan garantera en oberoende och opartisk handläggning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att den grundläggande målsättningen med inspektionerna är att ge råd till jordbrukare och hjälpa dem på rätt spår så att de lättare kan följa lagstiftningens krav med så liten belastning som möjligt. Därför bör inspektionerna enligt parlamentet även i fortsättningen utföras av offentliga myndigheter som kan garantera en oberoende och opartisk handläggning.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att den globala livsmedelsproduktionen enligt FN måste öka med 70 procent till 2050 för att möta efterfrågan från nio miljarder människor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller att den globala livsmedelsproduktionen enligt FN måste öka med 70 procent till 2050 för att möta efterfrågan från nio miljarder människor.

| 20. | Europaparlamentet anser att tvärvillkorskrav bör fastställas och att hänsyn bör tas också till företagens storlek, så att bördan kan minskas för mindre företag där risken är mindre. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att tvärvillkorskrav bör fastställas och att hänsyn bör tas också till företagens storlek, så att bördan kan minskas för mindre företag där risken är mindre.

| 21. | Europaparlamentet vidhåller att när medlemsstaterna tillämpar påföljder för jordbrukare som har underlåtit att följa bestämmelserna måste dessa påföljder tillämpas på ett öppet, enkelt och proportionerligt sätt med hänsyn till de verkliga förhållandena för jordbrukarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet vidhåller att när medlemsstaterna tillämpar påföljder för jordbrukare som har underlåtit att följa bestämmelserna måste dessa påföljder tillämpas på ett öppet, enkelt och proportionerligt sätt med hänsyn till de verkliga förhållandena för jordbrukarna.

| 22. | Europaparlamentet anser att de lagstadgade kraven för tvärvillkorskontroll bör vara lättförståeliga för jordbrukare och kontrollmyndigheter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att de lagstadgade kraven för tvärvillkorskontroll bör vara lättförståeliga för jordbrukare och kontrollmyndigheter.

| 23. | Europaparlamentet anser att det grundläggande målet med kontroller är att få jordbrukarna att i större utsträckning följa gällande föreskrifter, och att årliga tvärvillkorskontroller för föreskrivna verksamhetskrav kan minskas eller ersättas av stickprovskontroller om det bara har förekommit några få överträdelser under de senaste åren. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det grundläggande målet med kontroller är att få jordbrukarna att i större utsträckning följa gällande föreskrifter, och att årliga tvärvillkorskontroller för föreskrivna verksamhetskrav kan minskas eller ersättas av stickprovskontroller om det bara har förekommit några få överträdelser under de senaste åren.

| 24. | Europaparlamentet betonar att kravet på uppföljningskontroller vid överträdelser av mindre betydelse (minimigräns) bör reduceras till stickprovskontroller. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att kravet på uppföljningskontroller vid överträdelser av mindre betydelse (minimigräns) bör reduceras till stickprovskontroller.

| 25. | Europaparlamentet anser att föreskrivna verksamhetskrav som inte på ett enkelt sätt kan kontrolleras och som inte är mätbara bör avskaffas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att föreskrivna verksamhetskrav som inte på ett enkelt sätt kan kontrolleras och som inte är mätbara bör avskaffas.

| 26. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, eller i förekommande fall regionala och lokala myndigheter, bör tillåtas att sänka inspektionskvoten till en bestämd lägre nivå om det finns ett regelverk för riskanalyser som uppfyller kraven i gemenskapsrätten, och om det finns bevis för att lagstiftningen i hög grad efterlevs. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, eller i förekommande fall regionala och lokala myndigheter, bör tillåtas att sänka inspektionskvoten till en bestämd lägre nivå om det finns ett regelverk för riskanalyser som uppfyller kraven i gemenskapsrätten, och om det finns bevis för att lagstiftningen i hög grad efterlevs.

| 27. | Europaparlamentet begär att varje medlemsstat bör införa ett regelverk för riskanalyser som är förenligt med gemenskapsrätten, så att antalet inspektioner kan minskas till en fast lägre nivå. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet begär att varje medlemsstat bör införa ett regelverk för riskanalyser som är förenligt med gemenskapsrätten, så att antalet inspektioner kan minskas till en fast lägre nivå.

| 28. | Europaparlamentet anser att mer hjälp och rådgivning med hjälp av effektiva informations- och rådgivningsverktyg, t.ex. en hjälptelefon eller användning av Internet, skulle bidra till att förebygga överträdelser och ge medlemsstaterna möjlighet att kontinuerligt sänka sina inspektionskvoter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att mer hjälp och rådgivning med hjälp av effektiva informations- och rådgivningsverktyg, t.ex. en hjälptelefon eller användning av Internet, skulle bidra till att förebygga överträdelser och ge medlemsstaterna möjlighet att kontinuerligt sänka sina inspektionskvoter.

| 29. | Europaparlamentet anser att det behövs samordning av de kontroller av jordbruksföretag som utförs eller ska utföras av de olika instanser som är funktionellt eller institutionellt ansvariga för kontrollerna, så att antalet inspektionsbesök vid företagen kan minskas. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att det behövs samordning av de kontroller av jordbruksföretag som utförs eller ska utföras av de olika instanser som är funktionellt eller institutionellt ansvariga för kontrollerna, så att antalet inspektionsbesök vid företagen kan minskas.

| 30. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utarbeta en plan för att informera om tvärvillkoren. Planen bör enligt parlamentet vända sig till både jordbrukare och konsumenter och ge så mycket information som möjligt om tvärvillkorskraven och de fördelar som uppnås genom de kollektiva nyttigheter och tjänster som produceras av jordbrukare som arbetar i enlighet med kraven. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utarbeta en plan för att informera om tvärvillkoren. Planen bör enligt parlamentet vända sig till både jordbrukare och konsumenter och ge så mycket information som möjligt om tvärvillkorskraven och de fördelar som uppnås genom de kollektiva nyttigheter och tjänster som produceras av jordbrukare som arbetar i enlighet med kraven.

| 31. | Antalet tvärvillkorskrav bör enligt Europaparlamentet minskas och deras tillämpningsområde bör uppdateras. |
| --- | --- |

31.

Antalet tvärvillkorskrav bör enligt Europaparlamentet minskas och deras tillämpningsområde bör uppdateras.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser ett praktiskt och tydligt system av indikatorer för att förenkla utvärderingsinstrumenten i tvärvillkorskontrollerna, och begär att det nuvarande systemet och möjligheten att utdela två eller flera påföljder för ett enda fel ska avskaffas. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera den bristande avvägningen mellan överträdelser av bestämmelserna om identifiering av djur, som står för 70 procent av överträdelserna, och andra krav samt göra lämpliga ändringar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser ett praktiskt och tydligt system av indikatorer för att förenkla utvärderingsinstrumenten i tvärvillkorskontrollerna, och begär att det nuvarande systemet och möjligheten att utdela två eller flera påföljder för ett enda fel ska avskaffas. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera den bristande avvägningen mellan överträdelser av bestämmelserna om identifiering av djur, som står för 70 procent av överträdelserna, och andra krav samt göra lämpliga ändringar.

| 33. | Europaparlamentet anser att en enda lagstiftningstext för tvärvillkoren bör tas fram. Parlamentet anser att de positiva externa effekterna som åstadkoms av jordbruksföretagen, det vill säga kollektiva nyttigheter och tjänster, måste få en rimlig kompensation. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att en enda lagstiftningstext för tvärvillkoren bör tas fram. Parlamentet anser att de positiva externa effekterna som åstadkoms av jordbruksföretagen, det vill säga kollektiva nyttigheter och tjänster, måste få en rimlig kompensation.

| 34. | Europaparlamentet begär att man ska behålla vissa precisa och konsekventa tvärvillkorsregler som medlemsstaterna kan godkänna och följa. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet begär att man ska behålla vissa precisa och konsekventa tvärvillkorsregler som medlemsstaterna kan godkänna och följa.

Direktstöd

| 35. | Europaparlamentet anser att jordbrukare måste få tillgång till fungerande system som gör det möjligt för dem att enkelt och utan onödig byråkrati lämna in ansökningar om utbetalning av direktstöd, helst i bostadsorten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att jordbrukare måste få tillgång till fungerande system som gör det möjligt för dem att enkelt och utan onödig byråkrati lämna in ansökningar om utbetalning av direktstöd, helst i bostadsorten.

| 36. | Europaparlamentet anser att det årliga inlämnandet av identisk information bör stoppas, så att bestämmelserna i systemet med samlat gårdsstöd kan förenklas. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att det årliga inlämnandet av identisk information bör stoppas, så att bestämmelserna i systemet med samlat gårdsstöd kan förenklas.

| 37. | Europaparlamentet anser att ansökningar kan innehålla mindre information, eftersom den information som behövs finns hos medlemsstaternas utbetalande organ. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att ansökningar kan innehålla mindre information, eftersom den information som behövs finns hos medlemsstaternas utbetalande organ.

| 38. | Europaparlamentet efterfrågar mer flexibla utbetalningsmetoder som gör det möjligt att göra utbetalningar även innan alla kontroller helt har slutförts. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet efterfrågar mer flexibla utbetalningsmetoder som gör det möjligt att göra utbetalningar även innan alla kontroller helt har slutförts.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utreda definitionen av stödberättigade arealer och hur denna tolkas i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utreda definitionen av stödberättigade arealer och hur denna tolkas i medlemsstaterna.

| 40. | Europaparlamentet anser att den nuvarande definitionen av jordbruksverksamhet i samband med direktstöd bör ses över så att sökande som inte är verksamma jordbrukare inte heller är berättigade till stöd. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att den nuvarande definitionen av jordbruksverksamhet i samband med direktstöd bör ses över så att sökande som inte är verksamma jordbrukare inte heller är berättigade till stöd.

| 41. | Europaparlamentet anser att det framtida systemet bör ta hänsyn till principerna om förenkling, och att förenkling, öppenhet och rättvisa bör vara huvudprioriteter i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att det framtida systemet bör ta hänsyn till principerna om förenkling, och att förenkling, öppenhet och rättvisa bör vara huvudprioriteter i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över systemet för kontroll och reglering av räkenskaperna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över systemet för kontroll och reglering av räkenskaperna.

| 43. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör anta en mer proportionerlig och i sista hand riskbaserad metod för utövandet av tillsynskontroller, granskningen av efterlevnaden och påläggandet av finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör anta en mer proportionerlig och i sista hand riskbaserad metod för utövandet av tillsynskontroller, granskningen av efterlevnaden och påläggandet av finansiella korrigeringar.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att eventuellt förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens revisions- och kontrollstruktur. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att eventuellt förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens revisions- och kontrollstruktur.

| 45. | Europaparlamentet anser att de stora skillnaderna i direktstöd som för närvarande finns mellan medlemsstaterna måste förebyggas så att jordbrukare behandlas lika i hela EU och marknads- och konkurrenssnedvridningar undviks. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att de stora skillnaderna i direktstöd som för närvarande finns mellan medlemsstaterna måste förebyggas så att jordbrukare behandlas lika i hela EU och marknads- och konkurrenssnedvridningar undviks.

| 46. | Europaparlamentet medger att när det gäller att klara miljöutmaningar, inklusive att anpassa sig till klimatförändringarna och lindra deras verkan, har jordbrukarna en viktig roll att spela för att avgöra vilka praktiska åtgärder som krävs för att uppfylla dessa mål. Parlamentet anser att målen kan uppfyllas bättre genom resultatinriktade avtal än genom reglering. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet medger att när det gäller att klara miljöutmaningar, inklusive att anpassa sig till klimatförändringarna och lindra deras verkan, har jordbrukarna en viktig roll att spela för att avgöra vilka praktiska åtgärder som krävs för att uppfylla dessa mål. Parlamentet anser att målen kan uppfyllas bättre genom resultatinriktade avtal än genom reglering.

| 47. | Europaparlamentet betonar att en minskning av den byråkrati som härrör från kontroll av och rapporteringskrav för producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn skulle göra dessa organisationer mer attraktiva för jordbrukare och uppmuntra dem att gå samman och agera tillsammans. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att en minskning av den byråkrati som härrör från kontroll av och rapporteringskrav för producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn skulle göra dessa organisationer mer attraktiva för jordbrukare och uppmuntra dem att gå samman och agera tillsammans.

Landsbygdsutveckling

| 48. | Europaparlamentet betonar att en enda revision är tillräcklig när utbetalningar görs till följd av en gällande certifieringsordning (t.ex. stödsystem för ekologisk produktion och miljö). |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att en enda revision är tillräcklig när utbetalningar görs till följd av en gällande certifieringsordning (t.ex. stödsystem för ekologisk produktion och miljö).

| 49. | Europaparlamentet noterar med oro det stora antalet fel i ansökningarna om utbetalning av direktstöd i vissa medlemsstater. Parlamentet betonar att dessa fel i allmänhet snarare beror på den ortofotografiska utrustning som används än på jordbrukarna. Parlamentet begär att sådana fel endast ska bestraffas vid uppenbara försök till bedrägeri. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet noterar med oro det stora antalet fel i ansökningarna om utbetalning av direktstöd i vissa medlemsstater. Parlamentet betonar att dessa fel i allmänhet snarare beror på den ortofotografiska utrustning som används än på jordbrukarna. Parlamentet begär att sådana fel endast ska bestraffas vid uppenbara försök till bedrägeri.

| 50. | Europaparlamentet anser att lagstiftning som är i strid med annan lagstiftning bör regleras innan den görs bindande för jordbrukarna (t.ex. miljölagstiftning och system med samlat gårdsstöd). |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att lagstiftning som är i strid med annan lagstiftning bör regleras innan den görs bindande för jordbrukarna (t.ex. miljölagstiftning och system med samlat gårdsstöd).

| 51. | Europaparlamentet anser att definitionerna i lagstiftningen om landsbygdsutveckling bör ses över och vid behov utvidgas så att de blir förenliga med lagstiftningen om direktstöd. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att definitionerna i lagstiftningen om landsbygdsutveckling bör ses över och vid behov utvidgas så att de blir förenliga med lagstiftningen om direktstöd.

| 52. | Europaparlamentet anser att öppenheten i fråga om påföljder och skyldigheter för jordbrukarna bör ökas. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att öppenheten i fråga om påföljder och skyldigheter för jordbrukarna bör ökas.

| 53. | Europaparlamentet begär att det ska införas tydligt definierade skyldigheter för jordbrukare så att man undviker bristande öppenhet i samband med påföljder. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet begär att det ska införas tydligt definierade skyldigheter för jordbrukare så att man undviker bristande öppenhet i samband med påföljder.

| 54. | Europaparlamentet efterfrågar en bredare, mer långsiktig inställning till kontroll av dessa system med större betoning på den slutliga effekten och resultatet i stället för att man riktar in sig på särskilda felfrekvenser till följd av åtgärder för landsbygdsutveckling eller miljöåtgärder. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet efterfrågar en bredare, mer långsiktig inställning till kontroll av dessa system med större betoning på den slutliga effekten och resultatet i stället för att man riktar in sig på särskilda felfrekvenser till följd av åtgärder för landsbygdsutveckling eller miljöåtgärder.

| 55. | Europaparlamentet betonar att det nuvarande komplicerade systemet med indikatorer måste ses över och förenklas, och att övervakningssystemet, årsrapporterna samt förhands-, halvtids- och efterutvärderingarna har skapat ett indikator- och rapporteringssystem som är alltför komplicerat. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar att det nuvarande komplicerade systemet med indikatorer måste ses över och förenklas, och att övervakningssystemet, årsrapporterna samt förhands-, halvtids- och efterutvärderingarna har skapat ett indikator- och rapporteringssystem som är alltför komplicerat.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om resultatinriktade avtal skulle kunna användas som en enkel och mer effektiv metod för tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i framtiden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om resultatinriktade avtal skulle kunna användas som en enkel och mer effektiv metod för tillhandahållande av kollektiva nyttigheter i framtiden.

| 57. | Europaparlamentet begär att det ska införas ett förenklat och enhetligt system med indikatorer, som indirekt skulle göra systemet lättare att förstå och tillämpa och leda till relevanta utvärderingar och mindre byråkrati. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet begär att det ska införas ett förenklat och enhetligt system med indikatorer, som indirekt skulle göra systemet lättare att förstå och tillämpa och leda till relevanta utvärderingar och mindre byråkrati.

| 58. | Europaparlamentet anser att reglerna för rätten att få mervärdesskatten finansierad inom den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare, särskilt för verksamheter som utförs av offentligrättsliga organ, bör samordnas med strukturfondernas regler. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att reglerna för rätten att få mervärdesskatten finansierad inom den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare, särskilt för verksamheter som utförs av offentligrättsliga organ, bör samordnas med strukturfondernas regler.

| 59. | Europaparlamentet framhåller att förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken måste gå hand i hand med en förenkling av politikens genomförande, och uppmanar medlemsstaterna att minimera byråkratin för dem som eventuellt är berättigade till stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt på landsbygdsutvecklingsområdet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhåller att förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken måste gå hand i hand med en förenkling av politikens genomförande, och uppmanar medlemsstaterna att minimera byråkratin för dem som eventuellt är berättigade till stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt på landsbygdsutvecklingsområdet.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella program för landsbygdsutveckling låta potentiella stödberättigade få tillgång till system som garanterar öppenhet, och att ge dem den tid de behöver för att förbereda ansökningar om finansiering och uppfylla de olika kriterierna för att vara berättigade till stöd från stödordningarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att detta ingår som ett permanent inslag i bilaterala diskussioner med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella program för landsbygdsutveckling låta potentiella stödberättigade få tillgång till system som garanterar öppenhet, och att ge dem den tid de behöver för att förbereda ansökningar om finansiering och uppfylla de olika kriterierna för att vara berättigade till stöd från stödordningarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att detta ingår som ett permanent inslag i bilaterala diskussioner med medlemsstaterna.

Identifiering av djur

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka det system för identifiering av djur som används i respektive medlemsstat och arbeta mot ett enhetligt system för identifiering av djur så att onödiga regler avskaffas, särskilt kontroll av producent- och företagsnummer, antalet register som krävs och skillnaden mellan producent och företag. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka det system för identifiering av djur som används i respektive medlemsstat och arbeta mot ett enhetligt system för identifiering av djur så att onödiga regler avskaffas, särskilt kontroll av producent- och företagsnummer, antalet register som krävs och skillnaden mellan producent och företag.

| 62. | Europaparlamentet begär omfattande samordning av de för närvarande mycket olika bestämmelserna om identifiering av djur. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet begär omfattande samordning av de för närvarande mycket olika bestämmelserna om identifiering av djur.

| 63. | Europaparlamentet anser att rapportering av förflyttningar av får och getter och överlämnande av information till databaser och myndigheter bör förenklas i så hög grad som möjligt, och att alla kommunikationsmedel ska få användas, inbegripet ny teknik. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att rapportering av förflyttningar av får och getter och överlämnande av information till databaser och myndigheter bör förenklas i så hög grad som möjligt, och att alla kommunikationsmedel ska få användas, inbegripet ny teknik.

| 64. | Europaparlamentet anser att det för får och getter, på samma sätt som för svin, räcker med flockidentifiering. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att det för får och getter, på samma sätt som för svin, räcker med flockidentifiering.

| 65. | Europaparlamentet begär att den obligatoriska elektroniska identifiering av får och getter som ska införas från och med den 31 december 2009 skjuts på framtiden, med tanke på att den medför stora kostnader i tider av ekonomisk kris. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet begär att den obligatoriska elektroniska identifiering av får och getter som ska införas från och med den 31 december 2009 skjuts på framtiden, med tanke på att den medför stora kostnader i tider av ekonomisk kris.

| 66. | Europaparlamentet begär treårig amnesti för påföljder vid överträdelser av tvärvillkoren som rör elektronisk identifiering av får och getter, med tanke på att detta är en ny och komplicerad teknik och att viss tid kommer att behövas för att jordbrukarna ska vänja sig vid systemet och kunna testa det i verkligheten. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att se över regleringen grundligt. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet begär treårig amnesti för påföljder vid överträdelser av tvärvillkoren som rör elektronisk identifiering av får och getter, med tanke på att detta är en ny och komplicerad teknik och att viss tid kommer att behövas för att jordbrukarna ska vänja sig vid systemet och kunna testa det i verkligheten. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att se över regleringen grundligt.

*

* *

| 67. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/38

---

Tisdagen den 18 maj 2010Nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandling

P7_TA(2010)0173

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om nya utvecklingstendenser inom offentlig upphandling (2009/2175(INI))

2011/C 161 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt de ändringar som införts genom Lissabonfördraget,

med beaktande av direktiven 2004/18/EG och 2004/17/EG om offentlig upphandling och direktiv 2007/66/EG om prövning av offentlig upphandling,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 november 2009”Främjande av privata och offentliga investeringar i syfte att bidra till en ekonomisk återhämtning och långsiktig strukturanpassning: utveckling av offentlig-privata partnerskap” (KOM(2009)0615),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 maj 2009”Att bidra till en hållbar utveckling: rättvis handel och icke-statliga handelsrelaterade system för hållbar utveckling” (KOM(2009)0215),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juli 2008”Offentlig upphandling för en bättre miljö” (KOM(2008)0400),

med beaktande av kommissionens tolkningsmeddelande av den 5 februari 2008 om tillämpningen av EG-rätten om offentlig upphandling och koncessioner på institutionella offentlig-privata partnerskap (IOPP) (C(2007)6661),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”European Code of Best Practices Facilitating Access by SMEs to Public Procurement Contracts” (SEK(2008)2193),

med beaktande av kommissionens tolkningsmeddelande av den 1 augusti 2006 om gemenskapsrättens tillämplighet på upphandlingskontrakt som inte, eller bara delvis, omfattas av direktiven om offentlig upphandling (1),

med beaktande av EU-domstolens domar av den

| — | 19 april 2007 i mål C-295/05 (Tragsa), |
| --- | --- |

—

19 april 2007 i mål C-295/05 (Tragsa),

| — | 18 december 2007 i mål C-532/03, kommissionen mot Irland (irländska räddningstjänster), |
| --- | --- |

—

18 december 2007 i mål C-532/03, kommissionen mot Irland (irländska räddningstjänster),

| — | 13 november 2008 i mål C-324/07 (Coditel Brabant), |
| --- | --- |

—

13 november 2008 i mål C-324/07 (Coditel Brabant),

| — | 9 juni 2009 i mål C-480/06, kommissionen mot Tyskland (Stadtwerke Hamburg), |
| --- | --- |

—

9 juni 2009 i mål C-480/06, kommissionen mot Tyskland (Stadtwerke Hamburg),

| — | 10 september 2009 i mål C-206/08 (Eurawasser), |
| --- | --- |

—

10 september 2009 i mål C-206/08 (Eurawasser),

| — | 9 oktober 2009 i mål C-573/07 (Sea Srl), |
| --- | --- |

—

9 oktober 2009 i mål C-573/07 (Sea Srl),

| — | 15 oktober 2009 i mål C-196/08 (Acoset), |
| --- | --- |

—

15 oktober 2009 i mål C-196/08 (Acoset),

| — | 15 oktober 2009 i mål C-275/08, kommissionen mot Tyskland (Datenzentrale Baden-Württemberg), |
| --- | --- |

—

15 oktober 2009 i mål C-275/08, kommissionen mot Tyskland (Datenzentrale Baden-Württemberg),

| — | 25 mars 2010 i mål C-451/08 (Helmut Müller), |
| --- | --- |

—

25 mars 2010 i mål C-451/08 (Helmut Müller),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 10 februari 2010”Att bidra till en hållbar utveckling: rättvis handel och icke-statliga handelsrelaterade system för hållbar utveckling” (RELEX-IV-026),

med beaktande av följande studier:

| — | ”Evaluation of Public Procurement Directives: Markt/2004/10/D Final Report”, Europe Economics av den 15 september 2006, |
| --- | --- |

—

”Evaluation of Public Procurement Directives: Markt/2004/10/D Final Report”, Europe Economics av den 15 september 2006,

| — | ”The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments: A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives”, Europeiska institutet för offentlig förvaltning (EIPA) från september 2009, |
| --- | --- |

—

”The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments: A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives”, Europeiska institutet för offentlig förvaltning (EIPA) från september 2009,

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009”Förkommersiell upphandling: Att driva på innovation för att få offentliga tjänster av hög kvalitet i Europa” (2),

med beaktande av sin resolution av den 20 juni 2007 om särskilda problem rörande införlivande och genomförande av lagstiftningen om offentlig upphandling och dess förhållande till Lissabonagendan (3),

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2006 om offentlig-privata partnerskap och EG-rätten om offentlig upphandling och koncessioner (4),

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om rättvis handel och utveckling (5),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för regional utveckling (A7-0151/2010), och av följande skäl:

| A. | Den ekonomiska och finansiella krisen har visat att den offentliga upphandlingen är mycket viktig för ekonomin. Krisen har redan fått påtagliga följder för de lokala myndigheterna. För att myndigheterna ska kunna utföra sina allmännyttiga uppgifter på ett korrekt sätt måste det dock finnas ett tydligt rättsläge på området. Dessutom är det nödvändigt att förfarandena inte är alltför invecklade. |
| --- | --- |

A.

Den ekonomiska och finansiella krisen har visat att den offentliga upphandlingen är mycket viktig för ekonomin. Krisen har redan fått påtagliga följder för de lokala myndigheterna. För att myndigheterna ska kunna utföra sina allmännyttiga uppgifter på ett korrekt sätt måste det dock finnas ett tydligt rättsläge på området. Dessutom är det nödvändigt att förfarandena inte är alltför invecklade.

| B. | En väl fungerande marknad för offentlig upphandling är nödvändig för den inre marknaden, för att uppmuntra gränsöverskridande konkurrens, stimulera innovation, främja en koldioxidsnål ekonomi och uppnå största möjliga värde för offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

B.

En väl fungerande marknad för offentlig upphandling är nödvändig för den inre marknaden, för att uppmuntra gränsöverskridande konkurrens, stimulera innovation, främja en koldioxidsnål ekonomi och uppnå största möjliga värde för offentliga myndigheter.

| C. | Syftet med lagstiftningen om offentlig upphandling är att säkerställa att offentliga medel används på ett rationellt och effektivt sätt, och att ge intresserade företag möjlighet att tilldelas offentliga upphandlingskontrakt inom ramen för en sund konkurrens. |
| --- | --- |

C.

Syftet med lagstiftningen om offentlig upphandling är att säkerställa att offentliga medel används på ett rationellt och effektivt sätt, och att ge intresserade företag möjlighet att tilldelas offentliga upphandlingskontrakt inom ramen för en sund konkurrens.

| D. | Syftet med 2004 års översyn av direktiven om offentlig upphandling var att förenkla och modernisera förfarandena och göra dem mer flexibla samt att skapa ett tydligare rättsläge. |
| --- | --- |

D.

Syftet med 2004 års översyn av direktiven om offentlig upphandling var att förenkla och modernisera förfarandena och göra dem mer flexibla samt att skapa ett tydligare rättsläge.

| E. | Lissabonfördraget innebär att rätten till regionalt och lokalt självstyre för första gången erkänns i EU:s primärrätt. Fördraget stärker även subsidiariteten och gör det möjligt för både de nationella parlamenten och Regionkommittén att väcka talan inför EU-domstolen. |
| --- | --- |

E.

Lissabonfördraget innebär att rätten till regionalt och lokalt självstyre för första gången erkänns i EU:s primärrätt. Fördraget stärker även subsidiariteten och gör det möjligt för både de nationella parlamenten och Regionkommittén att väcka talan inför EU-domstolen.

| F. | EU-domstolen har behandlat ett oproportionerligt antal överträdelseförfaranden på detta område, vilket tyder på att många medlemsstater har haft svårt att följa direktiven om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

F.

EU-domstolen har behandlat ett oproportionerligt antal överträdelseförfaranden på detta område, vilket tyder på att många medlemsstater har haft svårt att följa direktiven om offentlig upphandling.

| G. | Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt innehåller idén om en social marknadsekonomi, en social klausul och ett protokoll om tjänster av allmänt intresse där unionens gemensamma värderingar definieras. Syftet är att säkerställa att EU-politiken utvecklas på ett sätt som motsvarar EU-medborgarnas förväntningar. |
| --- | --- |

G.

Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt innehåller idén om en social marknadsekonomi, en social klausul och ett protokoll om tjänster av allmänt intresse där unionens gemensamma värderingar definieras. Syftet är att säkerställa att EU-politiken utvecklas på ett sätt som motsvarar EU-medborgarnas förväntningar.

| H. | Enligt ILO:s konvention 94 ska offentliga upphandlingskontrakt innehålla klausuler som garanterar skälig ersättning och arbetsförhållanden som inte är mindre förmånliga än dem som fastställts i t.ex. kollektivavtal. |
| --- | --- |

H.

Enligt ILO:s konvention 94 ska offentliga upphandlingskontrakt innehålla klausuler som garanterar skälig ersättning och arbetsförhållanden som inte är mindre förmånliga än dem som fastställts i t.ex. kollektivavtal.

Allmänna kommentarer och rekommendationer

| 1. | Europaparlamentet beklagar att syftena med 2004 års översyn av direktiven om offentlig upphandling ännu inte har uppnåtts, särskilt när det gäller att förenkla reglerna för upphandling samt att skapa ett tydligare rättsläge. Parlamentet hoppas dock att EU-domstolens senaste domar kommer att bidra till att lösa kvarstående rättsliga frågor och att antalet överklaganden kommer att minska. Kommissionen uppmanas att vid varje översyn av EU:s regler beakta att målet är att göra förfarandet för offentlig upphandling enklare och mer rationellt. Kommissionen uppmanas också att aktivt arbeta för att detta mål uppnås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att syftena med 2004 års översyn av direktiven om offentlig upphandling ännu inte har uppnåtts, särskilt när det gäller att förenkla reglerna för upphandling samt att skapa ett tydligare rättsläge. Parlamentet hoppas dock att EU-domstolens senaste domar kommer att bidra till att lösa kvarstående rättsliga frågor och att antalet överklaganden kommer att minska. Kommissionen uppmanas att vid varje översyn av EU:s regler beakta att målet är att göra förfarandet för offentlig upphandling enklare och mer rationellt. Kommissionen uppmanas också att aktivt arbeta för att detta mål uppnås.

| 2. | Europaparlamentet beklagar också att de nuvarande reglerna – i kombination med ofullständiga genomförandeåtgärder på nationell och regional nivå, den stora mängd icke-bindande regler som föreslagits av kommissionen samt de europeiska och nationella domstolarnas tolkning av de berörda lagbestämmelserna – har gett upphov till ett komplicerat och svåröverskådligt regelverk som skapar allvarliga juridiska problem, särskilt för offentliga organ, privata företag och leverantörer av allmännyttiga tjänster. Dessa problem kan inte längre lösas utan ökade förvaltningskostnader eller extern juridisk rådgivning. Kommissionen uppmanas att åtgärda denna situation och att, som ett led i initiativet om bättre lagstiftning, undersöka konsekvenserna av de föreslagna icke-bindande reglerna, begränsa dessa regler till centrala aspekter och utvärdera dem mot bakgrund av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Hänsyn bör i detta fall tas till de fem principer som fastställs i 2001 års vitbok om styrelseformerna i EU (öppenhet, delaktighet, ansvar, effektivitet och konsekvens). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar också att de nuvarande reglerna – i kombination med ofullständiga genomförandeåtgärder på nationell och regional nivå, den stora mängd icke-bindande regler som föreslagits av kommissionen samt de europeiska och nationella domstolarnas tolkning av de berörda lagbestämmelserna – har gett upphov till ett komplicerat och svåröverskådligt regelverk som skapar allvarliga juridiska problem, särskilt för offentliga organ, privata företag och leverantörer av allmännyttiga tjänster. Dessa problem kan inte längre lösas utan ökade förvaltningskostnader eller extern juridisk rådgivning. Kommissionen uppmanas att åtgärda denna situation och att, som ett led i initiativet om bättre lagstiftning, undersöka konsekvenserna av de föreslagna icke-bindande reglerna, begränsa dessa regler till centrala aspekter och utvärdera dem mot bakgrund av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Hänsyn bör i detta fall tas till de fem principer som fastställs i 2001 års vitbok om styrelseformerna i EU (öppenhet, delaktighet, ansvar, effektivitet och konsekvens).

| 3. | Europaparlamentet påpekar att de offentliga upphandlarna som en följd av denna utveckling ofta måste prioritera rättssäkerhet framför politiska behov, och att de med tanke på trycket på de offentliga budgetarna ofta måste ge kontraktet till eller lägga ut tjänsten på den leverantör som har det billigaste erbjudandet, snarare än den som lämnar det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Parlamentet befarar att detta kommer att försvaga EU:s innovativa bas och globala konkurrenskraft. Kommissionen uppmanas att åtgärda denna situation och utveckla strategiska åtgärder för att uppmuntra och bemyndiga offentliga upphandlare att ge kontrakt till de leverantörer som har de mest ekonomiska och kvalitetsmässigt bästa erbjudandena. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att de offentliga upphandlarna som en följd av denna utveckling ofta måste prioritera rättssäkerhet framför politiska behov, och att de med tanke på trycket på de offentliga budgetarna ofta måste ge kontraktet till eller lägga ut tjänsten på den leverantör som har det billigaste erbjudandet, snarare än den som lämnar det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Parlamentet befarar att detta kommer att försvaga EU:s innovativa bas och globala konkurrenskraft. Kommissionen uppmanas att åtgärda denna situation och utveckla strategiska åtgärder för att uppmuntra och bemyndiga offentliga upphandlare att ge kontrakt till de leverantörer som har de mest ekonomiska och kvalitetsmässigt bästa erbjudandena.

| 4. | Europaparlamentet betonar att EU:s initiativ när det gäller offentlig upphandling måste samordnas mer effektivt, så att man inte bryter mot direktiven om offentlig upphandling eller skapar juridiska problem för dem som tillämpar reglerna. Parlamentet efterlyser därför obligatoriska samordningsåtgärder inom kommissionen, under ledning av generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster, som ansvarar för offentlig upphandling, och under medverkan av andra relevanta generaldirektorat. Parlamentet begär att man skapar en gemensam presentation på Internet och regelbundet informerar de upphandlande myndigheterna, så att de relevanta reglerna blir lättare att överblicka och mer användarvänliga. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att EU:s initiativ när det gäller offentlig upphandling måste samordnas mer effektivt, så att man inte bryter mot direktiven om offentlig upphandling eller skapar juridiska problem för dem som tillämpar reglerna. Parlamentet efterlyser därför obligatoriska samordningsåtgärder inom kommissionen, under ledning av generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster, som ansvarar för offentlig upphandling, och under medverkan av andra relevanta generaldirektorat. Parlamentet begär att man skapar en gemensam presentation på Internet och regelbundet informerar de upphandlande myndigheterna, så att de relevanta reglerna blir lättare att överblicka och mer användarvänliga.

| 5. | Europaparlamentet kritiserar den bristande öppenheten när det gäller sammansättningen av kommissionens interna rådgivande kommitté för offentlig upphandling (ACPP) och dess arbete och när det gäller den roll som spelas av den rådgivande kommittén för öppnandet av offentlig upphandling (CCO) och dess kompetens. Kommissionen uppmanas att verka för en balanserad sammansättning både i denna kommitté och i den planerade nya rådgivande kommittén för offentlig-privata partnerskap. Fackföreningsrepresentanter och företrädare för näringslivet, särskilt små och medelstora företag, bör ingå i båda dessa kommittéer, och kommissionen bör se till att kommittéerna arbetar på ett sätt som medger insyn. Parlamentet är mycket angeläget om att hållas välinformerat och begär att få tillgång till all tillgänglig information i varje skede och i slutet av förfarandet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kritiserar den bristande öppenheten när det gäller sammansättningen av kommissionens interna rådgivande kommitté för offentlig upphandling (ACPP) och dess arbete och när det gäller den roll som spelas av den rådgivande kommittén för öppnandet av offentlig upphandling (CCO) och dess kompetens. Kommissionen uppmanas att verka för en balanserad sammansättning både i denna kommitté och i den planerade nya rådgivande kommittén för offentlig-privata partnerskap. Fackföreningsrepresentanter och företrädare för näringslivet, särskilt små och medelstora företag, bör ingå i båda dessa kommittéer, och kommissionen bör se till att kommittéerna arbetar på ett sätt som medger insyn. Parlamentet är mycket angeläget om att hållas välinformerat och begär att få tillgång till all tillgänglig information i varje skede och i slutet av förfarandet.

| 6. | Europaparlamentet anser att offentliga kontrakt rör offentliga medel och att dessa kontrakt därför bör vara öppna för insyn från allmänheten. Kommissionen uppmanas att komma med förtydliganden som garanterar rättssäkerheten för lokala och andra offentliga myndigheter och gör det möjligt för dem att informera sina medborgare om de avtalsenliga skyldigheterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att offentliga kontrakt rör offentliga medel och att dessa kontrakt därför bör vara öppna för insyn från allmänheten. Kommissionen uppmanas att komma med förtydliganden som garanterar rättssäkerheten för lokala och andra offentliga myndigheter och gör det möjligt för dem att informera sina medborgare om de avtalsenliga skyldigheterna.

| 7. | Europaparlamentet understryker att offentliga kontrakt måste tilldelas i enlighet med klara och tydliga villkor som medför att alla berörda parter behandlas lika och att det avgörande kriteriet är förhållandet mellan pris och projektresultat, så att kontrakten går till det bästa anbudet och inte uteslutande det billigaste anbudet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att offentliga kontrakt måste tilldelas i enlighet med klara och tydliga villkor som medför att alla berörda parter behandlas lika och att det avgörande kriteriet är förhållandet mellan pris och projektresultat, så att kontrakten går till det bästa anbudet och inte uteslutande det billigaste anbudet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en utvärdering i efterhand av direktiven om offentlig upphandling och ta hänsyn till de synpunkter som framförs i detta betänkande. Parlamentet förväntar sig att denna översyn kommer att genomföras med fullt deltagande av alla berörda parter och i nära samarbete med parlamentet. Varje översyn bör ta hänsyn till hela systemet och omfatta direktivet om prövning av offentlig upphandling samt en analys av de nationella lagarna om införlivande av prövningsdirektivet, för att förhindra att lagstiftningen om offentlig upphandling fragmenteras ännu mer framöver. De praktiska konsekvenserna av det direktivet kan ännu inte bedömas, eftersom det inte införlivats i alla medlemsstaters nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en utvärdering i efterhand av direktiven om offentlig upphandling och ta hänsyn till de synpunkter som framförs i detta betänkande. Parlamentet förväntar sig att denna översyn kommer att genomföras med fullt deltagande av alla berörda parter och i nära samarbete med parlamentet. Varje översyn bör ta hänsyn till hela systemet och omfatta direktivet om prövning av offentlig upphandling samt en analys av de nationella lagarna om införlivande av prövningsdirektivet, för att förhindra att lagstiftningen om offentlig upphandling fragmenteras ännu mer framöver. De praktiska konsekvenserna av det direktivet kan ännu inte bedömas, eftersom det inte införlivats i alla medlemsstaters nationella lagstiftning.

Offentlig-offentligt samarbete

| 9. | Europaparlamentet påpekar att Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009, innebär att rätten till regionalt och lokalt självstyre för första gången erkänns i EU:s primärrätt (artikel 4.2 i fördraget om Europeiska unionen). EU-domstolen har i flera domar åberopat rätten till lokalt självstyre och klargjort att den ”möjlighet som offentliga myndigheter har att använda sig av egna medel för att tillhandahålla offentliga tjänster kan utövas i samarbete med andra offentliga myndigheter” (domen i mål C-324/07). Parlamentet uppmärksammar också domstolens dom (stora avdelningen) av den 9 juni 2009 i mål C-480/06, där det fastställdes att det i gemenskapslagstiftningen inte föreskrivs någon skyldighet för offentliga myndigheter att använda sig av en särskild rättslig form för att gemensamt kunna säkerställa att en allmännyttig uppgift fullgörs. Offentlig-offentliga partnerskap, t.ex. samarbetsavtal mellan lokala myndigheter och nationella samarbetsformer, omfattas inte av lagstiftningen om offentlig upphandling när alla följande kriterier är uppfyllda:






  — | En allmännyttig uppgift som åligger alla berörda lokala myndigheter fullgörs. |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009, innebär att rätten till regionalt och lokalt självstyre för första gången erkänns i EU:s primärrätt (artikel 4.2 i fördraget om Europeiska unionen). EU-domstolen har i flera domar åberopat rätten till lokalt självstyre och klargjort att den ”möjlighet som offentliga myndigheter har att använda sig av egna medel för att tillhandahålla offentliga tjänster kan utövas i samarbete med andra offentliga myndigheter” (domen i mål C-324/07). Parlamentet uppmärksammar också domstolens dom (stora avdelningen) av den 9 juni 2009 i mål C-480/06, där det fastställdes att det i gemenskapslagstiftningen inte föreskrivs någon skyldighet för offentliga myndigheter att använda sig av en särskild rättslig form för att gemensamt kunna säkerställa att en allmännyttig uppgift fullgörs. Offentlig-offentliga partnerskap, t.ex. samarbetsavtal mellan lokala myndigheter och nationella samarbetsformer, omfattas inte av lagstiftningen om offentlig upphandling när alla följande kriterier är uppfyllda:

—

En allmännyttig uppgift som åligger alla berörda lokala myndigheter fullgörs.

| — | Verksamheten ombesörjs endast av de berörda offentliga myndigheterna, dvs. utan deltagande av privata aktörer eller företag. |
| --- | --- |

—

Verksamheten ombesörjs endast av de berörda offentliga myndigheterna, dvs. utan deltagande av privata aktörer eller företag.

| — | Verksamheten utförs huvudsakligen åt de berörda offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Verksamheten utförs huvudsakligen åt de berörda offentliga myndigheterna.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen har förtydligat att inte alla åtgärder som vidtas av offentliga myndigheter omfattas av upphandlingslagstiftningen. Så länge EU-lagstiftningen inte fordrar att det skapas en marknad inom ett visst område är det upp till medlemsstaterna att avgöra om och i vilken utsträckning de vill utföra offentliga funktioner själva. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen har förtydligat att inte alla åtgärder som vidtas av offentliga myndigheter omfattas av upphandlingslagstiftningen. Så länge EU-lagstiftningen inte fordrar att det skapas en marknad inom ett visst område är det upp till medlemsstaterna att avgöra om och i vilken utsträckning de vill utföra offentliga funktioner själva.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att EU-domstolens slutsatser i den ovannämnda domen inte bara ska tillämpas direkt på samarbeten mellan lokala myndigheter. Slutsatserna är nämligen allmängiltiga, vilket innebär att de även kan tillämpas på samarbeten mellan andra upphandlande myndigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att EU-domstolens slutsatser i den ovannämnda domen inte bara ska tillämpas direkt på samarbeten mellan lokala myndigheter. Slutsatserna är nämligen allmängiltiga, vilket innebär att de även kan tillämpas på samarbeten mellan andra upphandlande myndigheter.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att EU-domstolen i sin dom av den 10 september 2009 i mål C-573/07 slog fast att en möjlighet för privata investerare att köpa in sig i ett f.d. offentligt bolag bara kan beaktas om det offentligägda bolagets karaktär förändras under kontraktets giltighetstid och därmed utgör en ändring av ett grundläggande villkor för kontraktet och fordrar ett nytt anbudsförfarande. Det har skett en betydande utveckling när det gäller bestämmelserna på området för offentlig-offentligt samarbete som en följd av EU-domstolens rättspraxis, och parlamentet välkomnar de domar som domstolen nyligen avkunnat på detta område. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att på bred front informera om de rättsliga konsekvenserna av dessa domar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att EU-domstolen i sin dom av den 10 september 2009 i mål C-573/07 slog fast att en möjlighet för privata investerare att köpa in sig i ett f.d. offentligt bolag bara kan beaktas om det offentligägda bolagets karaktär förändras under kontraktets giltighetstid och därmed utgör en ändring av ett grundläggande villkor för kontraktet och fordrar ett nytt anbudsförfarande. Det har skett en betydande utveckling när det gäller bestämmelserna på området för offentlig-offentligt samarbete som en följd av EU-domstolens rättspraxis, och parlamentet välkomnar de domar som domstolen nyligen avkunnat på detta område. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att på bred front informera om de rättsliga konsekvenserna av dessa domar.

Tjänstekoncessioner

| 13. | Europaparlamentet påpekar att en tjänstekoncession enligt artikel 1.3 b i direktiv 2004/17/EG och artikel 4 i direktiv 2004/18/EG är ett kontrakt där ”ersättningen för tjänsternas utförande utgörs antingen av endast rätten att utnyttja tjänsten eller av dels en sådan rätt, dels betalning”. Tjänstekoncessioner togs inte med i direktiven om offentlig upphandling eftersom man ville ge de upphandlande myndigheterna och uppdragstagarna större flexibilitet. EU-domstolen har i flera domar bekräftat att tjänstekoncessioner inte omfattas av dessa direktiv men att de måste respektera de allmänna principer som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (diskrimineringsförbud, likabehandling och öppenhet). Dessutom har man slagit fast att det fortfarande måste vara tillåtet för upphandlande myndigheter att säkerställa tillhandahållandet av tjänster genom en koncession om de anser att det är det bästa sättet att säkra den berörda allmännyttiga tjänsten, även om den risk som är förenad med utnyttjandet av tjänsten är begränsad, men denna begränsade risk överförs helt och hållet på koncessionären (domen i mål C-206/08 av den 10 september 2009, punkterna 72–75). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att en tjänstekoncession enligt artikel 1.3 b i direktiv 2004/17/EG och artikel 4 i direktiv 2004/18/EG är ett kontrakt där ”ersättningen för tjänsternas utförande utgörs antingen av endast rätten att utnyttja tjänsten eller av dels en sådan rätt, dels betalning”. Tjänstekoncessioner togs inte med i direktiven om offentlig upphandling eftersom man ville ge de upphandlande myndigheterna och uppdragstagarna större flexibilitet. EU-domstolen har i flera domar bekräftat att tjänstekoncessioner inte omfattas av dessa direktiv men att de måste respektera de allmänna principer som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (diskrimineringsförbud, likabehandling och öppenhet). Dessutom har man slagit fast att det fortfarande måste vara tillåtet för upphandlande myndigheter att säkerställa tillhandahållandet av tjänster genom en koncession om de anser att det är det bästa sättet att säkra den berörda allmännyttiga tjänsten, även om den risk som är förenad med utnyttjandet av tjänsten är begränsad, men denna begränsade risk överförs helt och hållet på koncessionären (domen i mål C-206/08 av den 10 september 2009, punkterna 72–75).

| 14. | Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande av den 19 november 2009 om utveckling av offentlig-privata partnerskap och ser med stort intresse fram emot den berörda konsekvensbedömningen. Parlamentet förväntar sig att kommissionen drar lärdom av misslyckade offentlig-privata partnerskap. Vederbörlig hänsyn måste tas både till komplexiteten i förfarandena och till medlemsstaternas olika rättskulturer och rättstraditioner när det gäller tjänstekoncessioner. Arbetet med att definiera termen ”tjänstekoncession” och fastställa regelverket för dessa koncessioner har utvecklats i och med direktiven från 2004 om offentlig upphandling och EU-domstolens kompletterande rättspraxis. Alla förslag till rättsakter som rör tjänstekoncessioner är motiverade endast om deras syfte är att avhjälpa snedvridningar av den inre marknadens funktion. Inga sådana snedvridningar har ännu identifierats och en rättsakt om tjänstekoncessioner är därför onödig så länge den inte är inriktad på identifierbara förbättringar av den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande av den 19 november 2009 om utveckling av offentlig-privata partnerskap och ser med stort intresse fram emot den berörda konsekvensbedömningen. Parlamentet förväntar sig att kommissionen drar lärdom av misslyckade offentlig-privata partnerskap. Vederbörlig hänsyn måste tas både till komplexiteten i förfarandena och till medlemsstaternas olika rättskulturer och rättstraditioner när det gäller tjänstekoncessioner. Arbetet med att definiera termen ”tjänstekoncession” och fastställa regelverket för dessa koncessioner har utvecklats i och med direktiven från 2004 om offentlig upphandling och EU-domstolens kompletterande rättspraxis. Alla förslag till rättsakter som rör tjänstekoncessioner är motiverade endast om deras syfte är att avhjälpa snedvridningar av den inre marknadens funktion. Inga sådana snedvridningar har ännu identifierats och en rättsakt om tjänstekoncessioner är därför onödig så länge den inte är inriktad på identifierbara förbättringar av den inre marknadens funktion.

Offentlig-privata partnerskap

| 15. | Europaparlamentet gläder sig åt att rättsläget har klargjorts när det gäller villkoren för att lagstiftningen om offentlig upphandling ska tillämpas på institutionella offentlig-privata partnerskap, särskilt med tanke på den stora vikt som kommissionen, i sitt meddelande av den 19 november 2009, fäster vid sådana partnerskap när det gäller att bekämpa klimatförändringar och främja förnybara energiformer och hållbara transporter. Direktiven om offentlig upphandling tillämpas alltid om en uppgift ska tilldelas ett företag som är privatägt, om än i mycket liten utsträckning. Det har fastställts både i kommissionens meddelande av den 5 februari 2008 om offentlig-privata partnerskap och i EU-domstolens dom av den 15 oktober 2009 (mål C-196/08) att dubbla anbudsförfaranden inte behövs när ett nygrundat offentlig-privat partnerskap tilldelas kontrakt eller bestämda uppgifter. För att en koncession ska kunna överlåtas på ett offentlig-privat företag som i förväg inrättats just för detta ändamål måste dock följande kriterier vara uppfyllda om överlåtelsen ska kunna ske utan anbudsförfarande:






  — | Den privata partnern måste väljas ut genom ett öppet förfarande, där avtalet offentliggörs i förväg, efter granskning av de finansiella, tekniska, driftsmässiga och förvaltningstekniska kraven samt egenskaperna hos anbudet för den tjänst som ska utföras. |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet gläder sig åt att rättsläget har klargjorts när det gäller villkoren för att lagstiftningen om offentlig upphandling ska tillämpas på institutionella offentlig-privata partnerskap, särskilt med tanke på den stora vikt som kommissionen, i sitt meddelande av den 19 november 2009, fäster vid sådana partnerskap när det gäller att bekämpa klimatförändringar och främja förnybara energiformer och hållbara transporter. Direktiven om offentlig upphandling tillämpas alltid om en uppgift ska tilldelas ett företag som är privatägt, om än i mycket liten utsträckning. Det har fastställts både i kommissionens meddelande av den 5 februari 2008 om offentlig-privata partnerskap och i EU-domstolens dom av den 15 oktober 2009 (mål C-196/08) att dubbla anbudsförfaranden inte behövs när ett nygrundat offentlig-privat partnerskap tilldelas kontrakt eller bestämda uppgifter. För att en koncession ska kunna överlåtas på ett offentlig-privat företag som i förväg inrättats just för detta ändamål måste dock följande kriterier vara uppfyllda om överlåtelsen ska kunna ske utan anbudsförfarande:

—

Den privata partnern måste väljas ut genom ett öppet förfarande, där avtalet offentliggörs i förväg, efter granskning av de finansiella, tekniska, driftsmässiga och förvaltningstekniska kraven samt egenskaperna hos anbudet för den tjänst som ska utföras.

| — | Det offentlig-privata företagets verksamhetsbeskrivning måste förbli oförändrad under hela koncessionstiden. Om verksamhetsbeskrivningen eller de tilldelade uppgifterna väsentligen ändras måste enligt EU-domstolen ett nytt anbudsförfarande hållas. |
| --- | --- |

—

Det offentlig-privata företagets verksamhetsbeskrivning måste förbli oförändrad under hela koncessionstiden. Om verksamhetsbeskrivningen eller de tilldelade uppgifterna väsentligen ändras måste enligt EU-domstolen ett nytt anbudsförfarande hållas.

Parlamentet anser därför att frågan om upphandlingslagstiftningens tillämpning på institutionella offentlig-privata partnerskap har lösts och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att meddela detta.

| 16. | Europaparlamentet betonar emellertid att den senaste finanskrisen har kastat nytt ljus över hur de offentlig-privata partnerskapen ofta finansieras och de finansiella riskerna delas. Kommissionen uppmanas att korrekt utvärdera de finansiella risker som följer av inrättandet av offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar emellertid att den senaste finanskrisen har kastat nytt ljus över hur de offentlig-privata partnerskapen ofta finansieras och de finansiella riskerna delas. Kommissionen uppmanas att korrekt utvärdera de finansiella risker som följer av inrättandet av offentlig-privata partnerskap.

Stadsplanering/stadsutveckling

| 17. | Europaparlamentet välkomnar EU-domstolens dom i mål C–451/08. Direktivets breda och ambitiösa syften måste hållas i minnet vid tolkningen av direktivet, men direktivets tillämpningsområde kan inte utvidgas hur långt som helst, med stöd av målet med denna rättsakt. Annars finns det nämligen risk för att all stadsplaneringsverksamhet kommer att omfattas av direktivets bestämmelser, eftersom åtgärder som reglerar möjligheterna att uppföra bygganläggningar per definition förändrar, även på ett väsentligt sätt, värdet på den berörda marken. Upphandlingslagstiftningen har på senare år alltmer kommit att beröra områden som inte har med offentliga inköp att göra. Parlamentet föreslår därför att inköpskriteriet tillmäts en ännu större betydelse då upphandlingslagstiftningen tillämpas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar EU-domstolens dom i mål C–451/08. Direktivets breda och ambitiösa syften måste hållas i minnet vid tolkningen av direktivet, men direktivets tillämpningsområde kan inte utvidgas hur långt som helst, med stöd av målet med denna rättsakt. Annars finns det nämligen risk för att all stadsplaneringsverksamhet kommer att omfattas av direktivets bestämmelser, eftersom åtgärder som reglerar möjligheterna att uppföra bygganläggningar per definition förändrar, även på ett väsentligt sätt, värdet på den berörda marken. Upphandlingslagstiftningen har på senare år alltmer kommit att beröra områden som inte har med offentliga inköp att göra. Parlamentet föreslår därför att inköpskriteriet tillmäts en ännu större betydelse då upphandlingslagstiftningen tillämpas.

Upphandling under gränsen

| 18. | Europaparlamentet är en part i målet Tyskland mot kommissionen som den 14 september 2006 väcktes inför EU-domstolen mot kommissionens tolkningsmeddelande av den 1 augusti 2006 om gemenskapsrättens tillämplighet på upphandlingskontrakt som inte, eller bara delvis, omfattas av direktiven om offentlig upphandling. Parlamentet hoppas att domstolen snart kan komma fram till ett beslut. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är en part i målet Tyskland mot kommissionen som den 14 september 2006 väcktes inför EU-domstolen mot kommissionens tolkningsmeddelande av den 1 augusti 2006 om gemenskapsrättens tillämplighet på upphandlingskontrakt som inte, eller bara delvis, omfattas av direktiven om offentlig upphandling. Parlamentet hoppas att domstolen snart kan komma fram till ett beslut.

Mikroföretag och små och medelstora företag

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera vilken påverkan direktiven om offentlig upphandling har på mikroföretag och små och medelstora företag, särskilt i deras roll som underentreprenörer, och att inför en framtida översyn av direktiven bedöma om vi behöver fler regler för tilldelningen av underentreprenadavtal, inte minst för att undvika att små och medelstora företag som underentreprenörer får sämre villkor än den huvudentreprenör som tilldelats det offentliga kontraktet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera vilken påverkan direktiven om offentlig upphandling har på mikroföretag och små och medelstora företag, särskilt i deras roll som underentreprenörer, och att inför en framtida översyn av direktiven bedöma om vi behöver fler regler för tilldelningen av underentreprenadavtal, inte minst för att undvika att små och medelstora företag som underentreprenörer får sämre villkor än den huvudentreprenör som tilldelats det offentliga kontraktet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla förfarandena för offentlig upphandling så att både lokala myndigheter och företag slipper lägga mycket tid och pengar på ren byråkrati. Om förfarandena förenklas blir det lättare för de små och medelstora företagen att få tillgång till dessa kontrakt samtidigt som det blir möjligt för dem att delta på ett mer jämbördigt och rättvist sätt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla förfarandena för offentlig upphandling så att både lokala myndigheter och företag slipper lägga mycket tid och pengar på ren byråkrati. Om förfarandena förenklas blir det lättare för de små och medelstora företagen att få tillgång till dessa kontrakt samtidigt som det blir möjligt för dem att delta på ett mer jämbördigt och rättvist sätt.

| 21. | Europaparlamentet anser att underentreprenader är ett sätt att organisera arbetet som passar för de specialiserade aspekterna på utförandet av arbeten, och betonar att underentreprenadavtal måste uppfylla alla skyldigheter som åläggs huvudentreprenörerna, särskilt när det gäller arbetsrätt och säkerhet. Med detta i åtanke vore det tillrådligt att sammankoppla entreprenörens och underentreprenörens ansvar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att underentreprenader är ett sätt att organisera arbetet som passar för de specialiserade aspekterna på utförandet av arbeten, och betonar att underentreprenadavtal måste uppfylla alla skyldigheter som åläggs huvudentreprenörerna, särskilt när det gäller arbetsrätt och säkerhet. Med detta i åtanke vore det tillrådligt att sammankoppla entreprenörens och underentreprenörens ansvar.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar att alternativa eller avvikande anbud ska accepteras systematiskt. Upphandlingsvillkoren, och i synnerhet accepterandet av alternativa anbud, är avgörande för att främja och sprida innovativa lösningar. Kravspecifikationer som anger prestanda och funktionskrav, och som uttryckligen accepterar avvikande anbud, gör det möjligt för anbudsgivarna att föreslå innovativa lösningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet rekommenderar att alternativa eller avvikande anbud ska accepteras systematiskt. Upphandlingsvillkoren, och i synnerhet accepterandet av alternativa anbud, är avgörande för att främja och sprida innovativa lösningar. Kravspecifikationer som anger prestanda och funktionskrav, och som uttryckligen accepterar avvikande anbud, gör det möjligt för anbudsgivarna att föreslå innovativa lösningar.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar till skapandet av en Internetportal för all information om offentlig upphandling som kan utgöra ett viktigt nätverk under de inledande faserna av alla anbudsinfordringar. Syftet med portalen bör vara att tillhandahålla utbildning och information, upplysa företagen om kontraktsmöjligheter och klargöra de gällande rättsliga ramarna, framför allt för små och medelstora företag (som vanligtvis inte har så stora personella resurser eller specialiserade administrativa resurser i fråga om terminologi och förfaranden kring offentlig upphandling). Specialiserade informationspunkter skulle också kunna hjälpa företagen att bedöma sina reella förutsättningar att uppfylla villkoren i anbudet och att i förekommande fall fylla i anbudshandlingarna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar till skapandet av en Internetportal för all information om offentlig upphandling som kan utgöra ett viktigt nätverk under de inledande faserna av alla anbudsinfordringar. Syftet med portalen bör vara att tillhandahålla utbildning och information, upplysa företagen om kontraktsmöjligheter och klargöra de gällande rättsliga ramarna, framför allt för små och medelstora företag (som vanligtvis inte har så stora personella resurser eller specialiserade administrativa resurser i fråga om terminologi och förfaranden kring offentlig upphandling). Specialiserade informationspunkter skulle också kunna hjälpa företagen att bedöma sina reella förutsättningar att uppfylla villkoren i anbudet och att i förekommande fall fylla i anbudshandlingarna.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag har haft svårt att komma in på upphandlingsmarknaderna och att mer bör göras för att utveckla en ”SMF-strategi”. Som en del av denna strategi uppmanas därför medlemsstaterna att samarbeta med de upphandlande myndigheterna för att uppmuntra möjligheterna till underentreprenader där så är lämpligt, utveckla och sprida bästa praxis, undvika alltför reglerade processer för kvalificering, använda standarder i anbudshandlingar för att se till att leverantörerna inte måste börja om från början och för att etablera en central annonsportal för avtal. Parlamentet uppmanar även kommissionen att överblicka medlemsstaternas initiativ inom detta område och uppmuntra till en vidare spridning av kodexen för bästa praxis i småföretagsakten för Europa. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att små och medelstora företag har haft svårt att komma in på upphandlingsmarknaderna och att mer bör göras för att utveckla en ”SMF-strategi”. Som en del av denna strategi uppmanas därför medlemsstaterna att samarbeta med de upphandlande myndigheterna för att uppmuntra möjligheterna till underentreprenader där så är lämpligt, utveckla och sprida bästa praxis, undvika alltför reglerade processer för kvalificering, använda standarder i anbudshandlingar för att se till att leverantörerna inte måste börja om från början och för att etablera en central annonsportal för avtal. Parlamentet uppmanar även kommissionen att överblicka medlemsstaternas initiativ inom detta område och uppmuntra till en vidare spridning av kodexen för bästa praxis i småföretagsakten för Europa.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja ett ”program för utveckling av leverantörer”, vilket redan har utvecklats i vissa länder. Parlamentet noterar att ett sådant verktyg kan användas för att uppmuntra till dialog mellan leverantörer och upphandlare, vilket gör att aktörerna kan träffas i ett tidigt skede av en inköpsprocess. En sådan mekanism är nödvändig för att stimulera innovation och förbättra de små och medelstora företagens tillgång till upphandlingsmarknaderna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja ett ”program för utveckling av leverantörer”, vilket redan har utvecklats i vissa länder. Parlamentet noterar att ett sådant verktyg kan användas för att uppmuntra till dialog mellan leverantörer och upphandlare, vilket gör att aktörerna kan träffas i ett tidigt skede av en inköpsprocess. En sådan mekanism är nödvändig för att stimulera innovation och förbättra de små och medelstora företagens tillgång till upphandlingsmarknaderna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra mer för att säkra en större roll för europeiska små och medelstora företag inom internationell offentlig upphandling och intensifiera sina ansträngningar för att förhindra diskriminering av europeiska små och medelstora företag genom att finna någon motsvarighet till de särskilda bestämmelser som vissa avtalsparter (till exempel Kanada och Förenta staterna) tillämpar. Åtgärder för att förbättra både transparensen och tillträdet till nationella upphandlingsmarknader skulle hjälpa de små och medelstora företagen att få tillträde till sådana marknader. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra mer för att säkra en större roll för europeiska små och medelstora företag inom internationell offentlig upphandling och intensifiera sina ansträngningar för att förhindra diskriminering av europeiska små och medelstora företag genom att finna någon motsvarighet till de särskilda bestämmelser som vissa avtalsparter (till exempel Kanada och Förenta staterna) tillämpar. Åtgärder för att förbättra både transparensen och tillträdet till nationella upphandlingsmarknader skulle hjälpa de små och medelstora företagen att få tillträde till sådana marknader.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det i det omförhandlade WTO-avtalet om statlig upphandling införs en klausul som gör det möjligt för Europeiska unionen att ge små och medelstora företag företräde vid tilldelning av offentliga kontrakt, i linje med vad som redan tillämpas av andra stater som är parter i detta avtal. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det i det omförhandlade WTO-avtalet om statlig upphandling införs en klausul som gör det möjligt för Europeiska unionen att ge små och medelstora företag företräde vid tilldelning av offentliga kontrakt, i linje med vad som redan tillämpas av andra stater som är parter i detta avtal.

Miljövänlig upphandling

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att den offentliga upphandlingen har stor betydelse för klimat- och miljöskyddet, energieffektiviteten och innovationsklimatet samt stimulerar konkurrensen och vidhåller att de offentliga myndigheterna bör uppmuntras och ges möjlighet att basera den offentliga upphandlingen på miljömässiga, sociala och andra kriterier. Parlamentet välkomnar de praktiska åtgärder som vidtagits för att hjälpa myndigheterna och andra offentliga organ att genomföra en hållbar upphandling. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheten att använda miljöanpassade offentliga kontrakt som ett verktyg för att främja en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att den offentliga upphandlingen har stor betydelse för klimat- och miljöskyddet, energieffektiviteten och innovationsklimatet samt stimulerar konkurrensen och vidhåller att de offentliga myndigheterna bör uppmuntras och ges möjlighet att basera den offentliga upphandlingen på miljömässiga, sociala och andra kriterier. Parlamentet välkomnar de praktiska åtgärder som vidtagits för att hjälpa myndigheterna och andra offentliga organ att genomföra en hållbar upphandling. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheten att använda miljöanpassade offentliga kontrakt som ett verktyg för att främja en hållbar utveckling.

| 29. | Europaparlamentet upprepar det krav som framfördes i betänkandet från februari 2009, nämligen att kommissionen ska ta fram en handbok om förkommersiell upphandling, vilken bör innehålla praktiska exempel på fördelning av risker och förmåner enligt marknadsvillkoren. Parlamentet anser dessutom att immateriella rättigheter måste tillfalla de företag som deltar i den förkommersiella upphandlingen, vilket skulle främja förståelsen hos de offentliga myndigheterna och uppmuntra leverantörer att engagera sig i förkommersiella upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet upprepar det krav som framfördes i betänkandet från februari 2009, nämligen att kommissionen ska ta fram en handbok om förkommersiell upphandling, vilken bör innehålla praktiska exempel på fördelning av risker och förmåner enligt marknadsvillkoren. Parlamentet anser dessutom att immateriella rättigheter måste tillfalla de företag som deltar i den förkommersiella upphandlingen, vilket skulle främja förståelsen hos de offentliga myndigheterna och uppmuntra leverantörer att engagera sig i förkommersiella upphandlingsförfaranden.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Europeiska kommissionens Emas-hjälplinje som ger praktisk information och stöd för att hjälpa företag och andra organisationer att utvärdera, rapportera om och förbättra sina miljöprestationer i samband med offentlig upphandling. Kommissionen uppmanas att överväga att utveckla en mer generisk Internetportal som skulle kunna erbjuda praktiska råd och stöd åt dem som använder den offentliga upphandlingsprocessen, särskilt de aktörer som är inblandade i komplexa och gemensamma upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Europeiska kommissionens Emas-hjälplinje som ger praktisk information och stöd för att hjälpa företag och andra organisationer att utvärdera, rapportera om och förbättra sina miljöprestationer i samband med offentlig upphandling. Kommissionen uppmanas att överväga att utveckla en mer generisk Internetportal som skulle kunna erbjuda praktiska råd och stöd åt dem som använder den offentliga upphandlingsprocessen, särskilt de aktörer som är inblandade i komplexa och gemensamma upphandlingsförfaranden.

Socialt ansvarsfull upphandling

| 31. | Europaparlamentet betonar att det saknas tydliga bestämmelser när det gäller socialt ansvarsfull upphandling och uppmanar kommissionen att vara behjälplig genom att ta fram handböcker. Parlamentet noterar de ändringar i lagstiftningen på detta område som införts genom Lissabonfördraget och stadgan om de grundläggande rättigheterna och förväntar sig att kommissionen genomför de relevanta bestämmelserna på lämpligt sätt. Det underliggande problemet är att de sociala kriterierna huvudsakligen gäller tillverkningsprocessen. De kan oftast inte bedömas enbart med hjälp av slutprodukten och är svåra att kontrollera vid globaliserad produktion med komplexa leveranskedjor. Parlamentet förväntar sig därför att detaljerade och kontrollerbara kriterier och en databas med produktspecifika kriterier tas fram även för en socialt ansvarsfull upphandling. Parlamentet noterar de svårigheter som de upphandlande myndigheterna ställs inför, och de kostnader de drar på sig, när de kontrollerar efterlevnaden av dessa kriterier. Kommissionen uppmanas att erbjuda lämplig hjälp och att främja instrument som kan användas för att styrka att leveranskedjorna är pålitliga. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att det saknas tydliga bestämmelser när det gäller socialt ansvarsfull upphandling och uppmanar kommissionen att vara behjälplig genom att ta fram handböcker. Parlamentet noterar de ändringar i lagstiftningen på detta område som införts genom Lissabonfördraget och stadgan om de grundläggande rättigheterna och förväntar sig att kommissionen genomför de relevanta bestämmelserna på lämpligt sätt. Det underliggande problemet är att de sociala kriterierna huvudsakligen gäller tillverkningsprocessen. De kan oftast inte bedömas enbart med hjälp av slutprodukten och är svåra att kontrollera vid globaliserad produktion med komplexa leveranskedjor. Parlamentet förväntar sig därför att detaljerade och kontrollerbara kriterier och en databas med produktspecifika kriterier tas fram även för en socialt ansvarsfull upphandling. Parlamentet noterar de svårigheter som de upphandlande myndigheterna ställs inför, och de kostnader de drar på sig, när de kontrollerar efterlevnaden av dessa kriterier. Kommissionen uppmanas att erbjuda lämplig hjälp och att främja instrument som kan användas för att styrka att leveranskedjorna är pålitliga.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga att de offentliga myndigheterna har möjlighet att basera den offentliga upphandlingen på sociala kriterier (exempelvis kollektivavtalsenliga lönenivåer) och andra krav. Kommissionen uppmanas att utarbeta riktlinjer eller andra praktiska åtgärder för att hjälpa myndigheterna och andra offentliga organ att genomföra en hållbar upphandling, och kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ofta anordna utbildningskurser och informationskampanjer för att öka medvetenheten om denna fråga. Parlamentet stöder tanken på en öppen process där medlemsstaterna och lokala myndigheter deltar i det fortsatta arbetet med att utarbeta de relevanta kriterierna. En sådan process kan mycket väl bli lyckad, inte minst när det gäller de sociala kriterierna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga att de offentliga myndigheterna har möjlighet att basera den offentliga upphandlingen på sociala kriterier (exempelvis kollektivavtalsenliga lönenivåer) och andra krav. Kommissionen uppmanas att utarbeta riktlinjer eller andra praktiska åtgärder för att hjälpa myndigheterna och andra offentliga organ att genomföra en hållbar upphandling, och kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ofta anordna utbildningskurser och informationskampanjer för att öka medvetenheten om denna fråga. Parlamentet stöder tanken på en öppen process där medlemsstaterna och lokala myndigheter deltar i det fortsatta arbetet med att utarbeta de relevanta kriterierna. En sådan process kan mycket väl bli lyckad, inte minst när det gäller de sociala kriterierna.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra offentliga myndigheter att använda kriterier för rättvis handel i sina offentliga upphandlingar och inköpsprinciper på grundval av den definition av rättvis handel som fastställdes i Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2006 om rättvis handel och utveckling och kommissionens meddelande av den 5 maj 2009. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att främja användningen av sådana kriterier genom att t.ex. utarbeta konstruktiva riktlinjer för upphandling av rättvis handel. Parlamentet välkomnar det enhälliga antagandet av Regionkommitténs yttrande av den 11 februari 2010 med krav på en gemensam EU-strategi för rättvis handel för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra offentliga myndigheter att använda kriterier för rättvis handel i sina offentliga upphandlingar och inköpsprinciper på grundval av den definition av rättvis handel som fastställdes i Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2006 om rättvis handel och utveckling och kommissionens meddelande av den 5 maj 2009. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att främja användningen av sådana kriterier genom att t.ex. utarbeta konstruktiva riktlinjer för upphandling av rättvis handel. Parlamentet välkomnar det enhälliga antagandet av Regionkommitténs yttrande av den 11 februari 2010 med krav på en gemensam EU-strategi för rättvis handel för lokala och regionala myndigheter.

Praktisk hjälp: databas och utbildningskurser

| 34. | Europaparlamentet begär att det skapas en ofta uppdaterad databas för standarder, särskilt standarder som avser miljömässiga och sociala kriterier. Denna databas ska ställas till de offentliga myndigheternas förfogande och garantera att upphandlarna får tillgång till lämplig vägledning och en tydlig uppsättning regler när de upprättar anbud, så att de enkelt kan kontrollera efterlevnaden av den relevanta standarden. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna och alla intressenter involveras fullt ut i denna process. Denna nedifrån-och-upp-process bör ta hänsyn till den värdefulla erfarenhet och kunskap som ofta finns på lokal, regional och nationell nivå. Parlamentet belyser vidare de negativa konsekvenserna av att marknader fragmenteras av många olika regionala, nationella, europeiska och internationella märkningar, särskilt inom innovation och forskning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet begär att det skapas en ofta uppdaterad databas för standarder, särskilt standarder som avser miljömässiga och sociala kriterier. Denna databas ska ställas till de offentliga myndigheternas förfogande och garantera att upphandlarna får tillgång till lämplig vägledning och en tydlig uppsättning regler när de upprättar anbud, så att de enkelt kan kontrollera efterlevnaden av den relevanta standarden. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna och alla intressenter involveras fullt ut i denna process. Denna nedifrån-och-upp-process bör ta hänsyn till den värdefulla erfarenhet och kunskap som ofta finns på lokal, regional och nationell nivå. Parlamentet belyser vidare de negativa konsekvenserna av att marknader fragmenteras av många olika regionala, nationella, europeiska och internationella märkningar, särskilt inom innovation och forskning.

| 35. | Europaparlamentet noterar betydelsen av standarder för offentlig upphandling eftersom de kan hjälpa offentliga upphandlare att nå sina mål och göra det möjligt för dem att använda beprövade metoder för att upphandla produkter och tjänster, vilket ger ett mer kostnadseffektivt anbudsförfarande och garanterar att upphandlingen uppfyller andra politiska mål, t.ex. hållbarhet eller inköp från småföretag. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar betydelsen av standarder för offentlig upphandling eftersom de kan hjälpa offentliga upphandlare att nå sina mål och göra det möjligt för dem att använda beprövade metoder för att upphandla produkter och tjänster, vilket ger ett mer kostnadseffektivt anbudsförfarande och garanterar att upphandlingen uppfyller andra politiska mål, t.ex. hållbarhet eller inköp från småföretag.

| 36. | Europaparlamentet inser att utbildning och utbyte av erfarenheter mellan offentliga myndigheter och kommissionen är nödvändigt för att överbrygga en del av de komplexa aspekterna på den offentliga upphandlingsmarknaden. Parlamentet är dock bekymrat över att dessa initiativ kan undergrävas när de offentliga budgetarna stramas åt. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas därför att använda de befintliga resurser och mekanismer som står till deras förfogande och som föreskrivs i tjänstedirektivet, exempelvis inbördes utvärderingar, för att uppmuntra små team av upphandlingsexperter från en region att granska verksamheten i en annan EU-region, vilket kan bidra till att bygga upp förtroende och upprätta bästa praxis mellan olika medlemsstater. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet inser att utbildning och utbyte av erfarenheter mellan offentliga myndigheter och kommissionen är nödvändigt för att överbrygga en del av de komplexa aspekterna på den offentliga upphandlingsmarknaden. Parlamentet är dock bekymrat över att dessa initiativ kan undergrävas när de offentliga budgetarna stramas åt. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas därför att använda de befintliga resurser och mekanismer som står till deras förfogande och som föreskrivs i tjänstedirektivet, exempelvis inbördes utvärderingar, för att uppmuntra små team av upphandlingsexperter från en region att granska verksamheten i en annan EU-region, vilket kan bidra till att bygga upp förtroende och upprätta bästa praxis mellan olika medlemsstater.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anordna utbildningskurser och kampanjer för att öka medvetenheten hos lokala myndigheter och beslutsfattare samt att inkludera andra berörda parter, särskilt leverantörer av sociala tjänster. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anordna utbildningskurser och kampanjer för att öka medvetenheten hos lokala myndigheter och beslutsfattare samt att inkludera andra berörda parter, särskilt leverantörer av sociala tjänster.

Regional utveckling

| 38. | Europaparlamentet betonar att revisionsrätten i sina årsrapporter om genomförandet av EU:s budget, bl.a. i den senaste årsrapporten för budgetåret 2008, regelbundet slår fast att bristfällig efterlevnad av EU:s upphandlingsregler är ett av de två vanligaste skälen till fel och oegentligheter vid genomförandet av EU-projekt som samfinansieras via strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Oegentligheter uppstår ofta som en följd av ett felaktigt införlivande av EU:s bestämmelser och på grund av de skilda regler som medlemsstaterna tillämpar. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att, i samarbete med de regionala och lokala myndigheterna, se över de samlade upphandlingsbestämmelserna. Syftet bör vara att göra dessa regler enhetliga och förenkla hela regelverket för offentlig upphandling, i synnerhet så att man minskar risken för fel och säkerställer en effektivare användning av strukturfonderna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att revisionsrätten i sina årsrapporter om genomförandet av EU:s budget, bl.a. i den senaste årsrapporten för budgetåret 2008, regelbundet slår fast att bristfällig efterlevnad av EU:s upphandlingsregler är ett av de två vanligaste skälen till fel och oegentligheter vid genomförandet av EU-projekt som samfinansieras via strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Oegentligheter uppstår ofta som en följd av ett felaktigt införlivande av EU:s bestämmelser och på grund av de skilda regler som medlemsstaterna tillämpar. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att, i samarbete med de regionala och lokala myndigheterna, se över de samlade upphandlingsbestämmelserna. Syftet bör vara att göra dessa regler enhetliga och förenkla hela regelverket för offentlig upphandling, i synnerhet så att man minskar risken för fel och säkerställer en effektivare användning av strukturfonderna.

| 39. | Europaparlamentet anser att det inte bara är kostnaderna och de komplicerade reglerna som kan inverka hämmande, utan även den tid som behövs för att fullgöra förfarandet för offentlig upphandling, tillsammans med risken för utdragna överklagandeförfaranden som ofta hindras av flera olika aktörer. Därför gläds parlamentet åt att återhämtningsplanen gör det möjligt att, framför allt 2009 och 2010, påskynda de förfaranden som anges i direktiven om offentlig upphandling när det gäller stora offentliga projekt. Medlemsstaterna uppmanas att tillämpa förfarandet och bistå de lokala och regionala myndigheterna vid användningen av dessa förfaranden. Detta bör alltid ske i överensstämmelse med de allmänna reglerna och föreskrifterna för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det inte bara är kostnaderna och de komplicerade reglerna som kan inverka hämmande, utan även den tid som behövs för att fullgöra förfarandet för offentlig upphandling, tillsammans med risken för utdragna överklagandeförfaranden som ofta hindras av flera olika aktörer. Därför gläds parlamentet åt att återhämtningsplanen gör det möjligt att, framför allt 2009 och 2010, påskynda de förfaranden som anges i direktiven om offentlig upphandling när det gäller stora offentliga projekt. Medlemsstaterna uppmanas att tillämpa förfarandet och bistå de lokala och regionala myndigheterna vid användningen av dessa förfaranden. Detta bör alltid ske i överensstämmelse med de allmänna reglerna och föreskrifterna för offentlig upphandling.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att även efter utgången av 2010 använda påskyndade förfaranden i samband med strukturfonderna och förlänga den tidsbegränsade höjningen av tröskelvärdena, inte minst i syfte att påskynda investeringarna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att även efter utgången av 2010 använda påskyndade förfaranden i samband med strukturfonderna och förlänga den tidsbegränsade höjningen av tröskelvärdena, inte minst i syfte att påskynda investeringarna.

Internationell handel

| 41. | Europaparlamentet påpekar att den inre marknaden i allt högre grad är sammankopplad med andra internationella marknader. Parlamentet anser i detta sammanhang att lagstiftarna inom EU:s inre marknad och EU:s förhandlare på området för internationell handel alltid bör ta hänsyn till tänkbara ömsesidiga konsekvenser av den verksamhet som de bedriver och att de bör bedriva en enhetlig politik som alltid är inriktad på att främja EU:s värderingar inom upphandlingspolitiken, bl.a. transparens, en principiell hållning mot korruption och befordran av sociala och mänskliga rättigheter. Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för internationell handel uppmanas att hålla gemensamma informationsmöten för att på så sätt skapa synergieffekter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påpekar att den inre marknaden i allt högre grad är sammankopplad med andra internationella marknader. Parlamentet anser i detta sammanhang att lagstiftarna inom EU:s inre marknad och EU:s förhandlare på området för internationell handel alltid bör ta hänsyn till tänkbara ömsesidiga konsekvenser av den verksamhet som de bedriver och att de bör bedriva en enhetlig politik som alltid är inriktad på att främja EU:s värderingar inom upphandlingspolitiken, bl.a. transparens, en principiell hållning mot korruption och befordran av sociala och mänskliga rättigheter. Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för internationell handel uppmanas att hålla gemensamma informationsmöten för att på så sätt skapa synergieffekter.

| 42. | Europaparlamentet framhåller att en sund ram för offentlig upphandling är en förutsättning för en rättvis och fri konkurrensinriktad marknad och bidrar till att bekämpa korruption. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet framhåller att en sund ram för offentlig upphandling är en förutsättning för en rättvis och fri konkurrensinriktad marknad och bidrar till att bekämpa korruption.

| 43. | Europaparlamentet påpekar vidare, i samband med Europeiska unionens skyldigheter på området för internationell offentlig upphandling, hur viktigt det är att stärka mekanismerna för att bekämpa korruptionen inom detta område. Parlamentet fäster uppmärksamhet vid behovet av att fokusera ansträngningarna på att garantera transparens och rättvisa när offentliga medel används. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påpekar vidare, i samband med Europeiska unionens skyldigheter på området för internationell offentlig upphandling, hur viktigt det är att stärka mekanismerna för att bekämpa korruptionen inom detta område. Parlamentet fäster uppmärksamhet vid behovet av att fokusera ansträngningarna på att garantera transparens och rättvisa när offentliga medel används.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar de 22 stater som är observatörer i kommittén för avtalet om offentlig upphandling (GPA) att påskynda anslutningen till det avtalet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar de 22 stater som är observatörer i kommittén för avtalet om offentlig upphandling (GPA) att påskynda anslutningen till det avtalet.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjligheten att i offentliga upphandlingsavtal med internationella partner införliva bestämmelser som kräver efterlevnad av de skyldigheter i samband med grundläggande mänskliga rättigheter som fastställs i konventioner och internationella överenskommelser. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjligheten att i offentliga upphandlingsavtal med internationella partner införliva bestämmelser som kräver efterlevnad av de skyldigheter i samband med grundläggande mänskliga rättigheter som fastställs i konventioner och internationella överenskommelser.

| 46. | Europaparlamentet tar bestämt avstånd från protektionistiska åtgärder inom offentlig upphandling på global nivå men har stark tilltro till principen om ömsesidighet och proportionalitet när det gäller offentlig upphandling. Kommissionen uppmanas att överväga att vidta proportionella riktade åtgärder för att begränsa tillträdet till en del av EU:s upphandlingsmarknader för sådana handelspartner som drar nytta av öppenheten på EU:s marknad men inte har visat några tecken på att öppna sina egna marknader för EU-företag. Syftet bör vara att uppmuntra våra partner att erbjuda europeiska företag ömsesidiga och proportionella arrangemang för marknadstillträde. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet tar bestämt avstånd från protektionistiska åtgärder inom offentlig upphandling på global nivå men har stark tilltro till principen om ömsesidighet och proportionalitet när det gäller offentlig upphandling. Kommissionen uppmanas att överväga att vidta proportionella riktade åtgärder för att begränsa tillträdet till en del av EU:s upphandlingsmarknader för sådana handelspartner som drar nytta av öppenheten på EU:s marknad men inte har visat några tecken på att öppna sina egna marknader för EU-företag. Syftet bör vara att uppmuntra våra partner att erbjuda europeiska företag ömsesidiga och proportionella arrangemang för marknadstillträde.

| 47. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid bestämmelserna i artiklarna 58 och 59 i direktiv 2004/17/EG. Medlemsstaterna uppmanas att fullt ut utnyttja möjligheten att underrätta kommissionen om problem i samband med tillträde för deras företag till marknader i tredje länder, och kommissionen uppmanas att vidta effektiva åtgärder för att se till att företag från unionen har verkligt tillträde till marknader i tredje länder. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid bestämmelserna i artiklarna 58 och 59 i direktiv 2004/17/EG. Medlemsstaterna uppmanas att fullt ut utnyttja möjligheten att underrätta kommissionen om problem i samband med tillträde för deras företag till marknader i tredje länder, och kommissionen uppmanas att vidta effektiva åtgärder för att se till att företag från unionen har verkligt tillträde till marknader i tredje länder.

*

* *

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 179, 1.8.2006, s. 2.

(2)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 10.

(3)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 227.

(4)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 447.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2006)0320.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/47

---

Tisdagen den 18 maj 2010En konsekvent EU-politik för utveckling och en komplettering av det offentliga utvecklingsbiståndet med icke-offentligt bistånd (ODA+)

P7_TA(2010)0174

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om en konsekvent politik för utveckling – Att upprätta den politiska ramen för en gemensam strategi på EU-nivå (2009/2218(INI))

2011/C 161 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artiklarna 9 och 35 i den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (1),

med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen, i synnerhet artikel 21.2 som fastställer unionens principer och mål inom området för internationella förbindelser, och av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (Lissabonfördraget) som bekräftar att EU ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna,

med beaktande av artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (Lissabonfördraget) som bekräftar att EU ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål,

med beaktande av artikel 12 i partnerskapsavtalet mellan AVS-länderna och EG (Cotonouavtalet),

med beaktande av den gemensamma strategin Afrika–EU, vilken antogs i Lissabon i december 2007,

med beaktande av kommissionens meddelande ”Konsekvens i utvecklingspolitiken – Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134 - SEK(2005)0455),

med beaktande av kommissionens ”EU-rapport om en konsekvent politik för utveckling” (KOM(2007)0545), den första av de rapporter som ska utarbetas vartannat år, och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen (SEK(2007)1202),

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”EU:s uppförandekodex för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik” (KOM(2007)0072),

med beaktande av EU 2009 rapporten om en konsekvent politik för utveckling (KOM(2009)0461), och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen (SEK(2009)1137),

med beaktande av kommissionens meddelande ”En konsekvent politik för utveckling – Att upprätta den politiska ramen för en gemensam strategi på EU-nivå” (KOM(2009)0458),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Policy Coherence for Development Work Programme” (SEK(2010)0421), som åtföljt kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén,

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”A twelve-point EU action plan in support of the Millennium Development Goals (KOM(2010)0159)” (ännu inte översatt till svenska),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Att hjälpa utvecklingsländerna hantera finanskrisen” (KOM(2009)0160),

med beaktande av kommissionens grönbok om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2009)0163),

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 februari 2010 om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (2),

med beaktande av Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 april 2009 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, särskilt bilaga I (3),

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 och 22 december 2004 om jordbruk och fiske,

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 maj 2005 om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen,

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 oktober 2006 om integrering av utvecklingsfrågor i rådets beslutsfattande,

med beaktande av punkt 49 i slutsatserna från Europeiska rådets ordförandeskaps slutsatser av den 14 och 15 december 2006,

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 och 20 november 2007 om konsekvens i utvecklingspolitiken,

med beaktande av punkt 61 i slutsatserna från Europeiska rådets ordförandeskap av den 19 och 20 juni 2008,

med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser av den 18 maj 2009 om stöd till utvecklingsländer för att hantera krisen,

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 november 2009 om konsekvens i utvecklingspolitiken och om den operativa ramen för biståndseffektivitet,

med beaktande av OECD:s strategiska dokument från 1996 ”Shaping the 21st Century: the Contributions of Development Cooperation” och OECD:s ministrars förklaring från 2002 ”Action for a Shared Development Agenda” samt OECD:s rapport från 2008 med titeln ”Building Blocks for Policy Coherence for Development”,

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet och Accrahandlingsplanen,

med beaktande av OECD:s ministrars förklaring om konsekvens i utvecklingspolitiken, antagen den 4 juni 2008,

med beaktande av FN:s millenniedeklaration från 2000 och det åttonde millennieutvecklingsmålet,

med beaktande av Världshandelsorganisationens ministermöte i november 2001 samt av Monterreysamförståndet från 2002,

med beaktande av världstoppmötet om hållbar utveckling 2002 och den resolution som antogs av generalförsamlingen inom ramen för världstoppmötet 2005,

med beaktande av resolutionen om Cotonoupartnerskapsavtalets roll i åtgärderna mot livsmedels- och finanskrisen i AVS-länderna, antagen vid den 17 gemensamma parlamentariska församlingen AVS–EU (4), vilken hölls i Prag den 4–9 april 2009,

med beaktande av sina resolutioner utgående från utvecklingsutskottets betänkanden: Europaparlamentets resolution av den 23 mars 2006 om utvecklingspåverkan av avtalen om ekonomiskt partnerskap (5), Europaparlamentets resolution av den 1 februari 2007 om integrering av hållbarhetsperspektivet i politiken för utvecklingssamarbete (6), Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2007 om läget i förbindelserna mellan EU och Afrika (7), Europaparlamentets resolution av den 17 juni 2008 om konsekvens i utvecklingspolitiken och effekterna av EU:s exploatering av vissa biologiska naturresurser på utvecklingen i Västafrika (8), Europaparlamentets resolution av den 29 november 2007 om vidareutveckling av Afrikas jordbruk – förslag till jordbruksutveckling och livsmedelssäkerhet i Afrika (9) och Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2008 om uppföljningen av Parisförklaringen från 2005 om biståndseffektivitet (10),

med beaktande av sina resolutioner utgående från betänkanden från utskottet för internationell handel: Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2007 om EU:s handelsrelaterade bistånd (11) och Europaparlamentets resolution av den 1 juni 2006 om handel och fattigdom: Utformning av en handelspolitik som maximerar handelns bidrag till fattigdomslindringen (12),

med beaktande av Concord-rapporten från 2009 med titeln ”Spotlight on Policy Coherence”,

med beaktande av Action Aid-studien från 2003 med titeln ”Policy (in)coherence in European Union support to developing countries: a three country case study”,

med beaktande av den studie som utfördes av Guido Ashoff 2006 med titeln ”Enhancing policy coherence conceptual issues, institutional approaches and lessons from comparative evidence”,

med beaktande av rapporten 2007 från European Centre for Development Policy Management (ECDPM) med titeln ”The EU institutions & Member States’ mechanisms for promoting policy coherence for development: final report”,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0140/2010), och av följande skäl:

| A. | OECD har föreslagit att begreppet konsekvens i utvecklingspolitiken ska definieras som arbete för att se till att målen för och resultaten av en regerings utvecklingspolitik inte ska urholkas av annan politik som förs av denna regering och påverkar utvecklingsländer samt att annan politik ska bli till stöd för utvecklingsmålen när detta låter sig göras (13). EU har utarbetat begreppet konsekvens i utvecklingspolitiken, som syftar till att stärka synergieffekterna mellan unionens olika politikområden. Om det inte vidtas politiska åtgärder till förmån för detta kan det få negativa konsekvenser för det resultat som förväntas av utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

A.

OECD har föreslagit att begreppet konsekvens i utvecklingspolitiken ska definieras som arbete för att se till att målen för och resultaten av en regerings utvecklingspolitik inte ska urholkas av annan politik som förs av denna regering och påverkar utvecklingsländer samt att annan politik ska bli till stöd för utvecklingsmålen när detta låter sig göras (13). EU har utarbetat begreppet konsekvens i utvecklingspolitiken, som syftar till att stärka synergieffekterna mellan unionens olika politikområden. Om det inte vidtas politiska åtgärder till förmån för detta kan det få negativa konsekvenser för det resultat som förväntas av utvecklingssamarbetet.

| B. | Europeiska unionen har åtagit sig att vidta åtgärder för att främja konsekvensen i utvecklingspolitiken i enlighet med de slutsatser som antogs av Europeiska rådet 2005 (14). |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionen har åtagit sig att vidta åtgärder för att främja konsekvensen i utvecklingspolitiken i enlighet med de slutsatser som antogs av Europeiska rådet 2005 (14).

| C. | Det finns en skillnad mellan samstämmighet i politiken (att undvika motsägelser mellan olika externa politikområden) och konsekvens i utvecklingspolitiken (skyldigheten att ta hänsyn till utvecklingsmålen i all EU-politik som påverkar utvecklingsländerna). |
| --- | --- |

C.

Det finns en skillnad mellan samstämmighet i politiken (att undvika motsägelser mellan olika externa politikområden) och konsekvens i utvecklingspolitiken (skyldigheten att ta hänsyn till utvecklingsmålen i all EU-politik som påverkar utvecklingsländerna).

| D. | I artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs det att det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik ska vara minskning och i slutändan utrotande av fattigdom. En konsekvent utvecklingspolitik blir till förmån för unionens mål i utvecklingssamarbetet i all dess politik. |
| --- | --- |

D.

I artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs det att det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik ska vara minskning och i slutändan utrotande av fattigdom. En konsekvent utvecklingspolitik blir till förmån för unionens mål i utvecklingssamarbetet i all dess politik.

| E. | Det är tydligt att det finns bristande konsekvens i EU:s handels-, jordbruks-, fiskeri- och klimatpolitik samt i dess politik för immateriella rättigheter, migration, finansiella frågor, vapen och råvaror, men en konsekvent utvecklingspolitik kan leda till minskad fattigdom genom mycket viktiga samverkanseffekter mellan EU:s politiska åtgärder. |
| --- | --- |

E.

Det är tydligt att det finns bristande konsekvens i EU:s handels-, jordbruks-, fiskeri- och klimatpolitik samt i dess politik för immateriella rättigheter, migration, finansiella frågor, vapen och råvaror, men en konsekvent utvecklingspolitik kan leda till minskad fattigdom genom mycket viktiga samverkanseffekter mellan EU:s politiska åtgärder.

| F. | Konsekvensen i utvecklingspolitiken hindras av brist på politiskt stöd, oklara uppdrag, otillräckliga resurser, avsaknad av effektiva redskap och indikatorer för övervakning samt av att konsekvensen i utvecklingspolitiken inte prioriteras framför inbördes motstridiga intressen. |
| --- | --- |

F.

Konsekvensen i utvecklingspolitiken hindras av brist på politiskt stöd, oklara uppdrag, otillräckliga resurser, avsaknad av effektiva redskap och indikatorer för övervakning samt av att konsekvensen i utvecklingspolitiken inte prioriteras framför inbördes motstridiga intressen.

| G. | Den ekonomiska ersättning som beviljas av EU inom ramen för partnerskapsavtalen om fiske har inte bidragit till att stärka partnerländernas fiskeripolitik, och detta beror till stor del på att man inte har följt upp tillämpningen av dessa avtal och på att utbetalningen av stödet har tagit för lång tid, och ibland har det till och med berott på att stödet inte har utnyttjats. |
| --- | --- |

G.

Den ekonomiska ersättning som beviljas av EU inom ramen för partnerskapsavtalen om fiske har inte bidragit till att stärka partnerländernas fiskeripolitik, och detta beror till stor del på att man inte har följt upp tillämpningen av dessa avtal och på att utbetalningen av stödet har tagit för lång tid, och ibland har det till och med berott på att stödet inte har utnyttjats.

| H. | Det första millennieutvecklingsmålet syftar till att halvera antalet personer som lider av hungersnöd före 2015, men nästan en miljard människor lider fortfarande brist på livsmedel varje dag trots att det produceras tillräckligt med livsmedel för att försörja hela jordens befolkning. |
| --- | --- |

H.

Det första millennieutvecklingsmålet syftar till att halvera antalet personer som lider av hungersnöd före 2015, men nästan en miljard människor lider fortfarande brist på livsmedel varje dag trots att det produceras tillräckligt med livsmedel för att försörja hela jordens befolkning.

| I. | EU:s exportsubventioner för europeiska jordbruksprodukter har haft en katastrofal inverkan på utvecklingsländernas livsmedelstrygghet och på deras utveckling av en hållbar jordbrukssektor. |
| --- | --- |

I.

EU:s exportsubventioner för europeiska jordbruksprodukter har haft en katastrofal inverkan på utvecklingsländernas livsmedelstrygghet och på deras utveckling av en hållbar jordbrukssektor.

| J. | EU har gått in för att nå FN:s mål om att 0,7 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) ska ges som offentligt utvecklingsbistånd senast 2015 och ett mål på vägen dit för EU som helhet är 0,56 procent senast 2010. |
| --- | --- |

J.

EU har gått in för att nå FN:s mål om att 0,7 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) ska ges som offentligt utvecklingsbistånd senast 2015 och ett mål på vägen dit för EU som helhet är 0,56 procent senast 2010.

| K. | Enligt en dom från EU-domstolen i november 2008 måste utveckling prioriteras framför eventuella ekonomiska eller politiska mål i Europeiska investeringsbankens (EIB:s) verksamhet i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

K.

Enligt en dom från EU-domstolen i november 2008 måste utveckling prioriteras framför eventuella ekonomiska eller politiska mål i Europeiska investeringsbankens (EIB:s) verksamhet i utvecklingsländerna.

| L. | Krisen har visat att det offentliga utvecklingsbiståndet är ett unikt sätt att särskilt rikta stöd till de fattigaste länderna och ge ett mer förutsägbart och tillförlitligt utvecklingsstöd än andra finansieringsformer. |
| --- | --- |

L.

Krisen har visat att det offentliga utvecklingsbiståndet är ett unikt sätt att särskilt rikta stöd till de fattigaste länderna och ge ett mer förutsägbart och tillförlitligt utvecklingsstöd än andra finansieringsformer.

| M. | Enligt åtskilliga undersökningar uppgår det olagliga kapitalutflödet från utvecklingsländerna till cirka 900 miljarder euro per år, vilket i hög grad minskar utvecklingsländernas skatteintäkter och följaktligen deras förmåga till egen utveckling. |
| --- | --- |

M.

Enligt åtskilliga undersökningar uppgår det olagliga kapitalutflödet från utvecklingsländerna till cirka 900 miljarder euro per år, vilket i hög grad minskar utvecklingsländernas skatteintäkter och följaktligen deras förmåga till egen utveckling.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen, rådet och medlemsstaterna ägnat ökad uppmärksamhet och engagerat sig mera i att utvecklingspolitiken ska vara konsekvent, såsom det framgår av deras med två års mellanrum återkommande rapporter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen, rådet och medlemsstaterna ägnat ökad uppmärksamhet och engagerat sig mera i att utvecklingspolitiken ska vara konsekvent, såsom det framgår av deras med två års mellanrum återkommande rapporter.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar än en gång sitt engagemang för att öka konsekvensen i utvecklingspolitiken i EU och i sitt parlamentariska arbete. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar än en gång sitt engagemang för att öka konsekvensen i utvecklingspolitiken i EU och i sitt parlamentariska arbete.

| 3. | Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen är den absolut största biståndsgivaren i världen (EU:s bistånd uppgick till 49 miljarder euro 2008, det vill säga 0,40 procent av BNI), och att biståndet förväntas öka till 69 miljarder euro 2010 för att det kollektiva åtagande på 0,56 procent av EU:s BNI som ingicks vid G8-mötet i Gleneagles 2005 ska kunna uppfyllas. Parlamentet påpekar att detta skulle frigöra ytterligare 20 miljarder euro till utvecklingsmål. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen är den absolut största biståndsgivaren i världen (EU:s bistånd uppgick till 49 miljarder euro 2008, det vill säga 0,40 procent av BNI), och att biståndet förväntas öka till 69 miljarder euro 2010 för att det kollektiva åtagande på 0,56 procent av EU:s BNI som ingicks vid G8-mötet i Gleneagles 2005 ska kunna uppfyllas. Parlamentet påpekar att detta skulle frigöra ytterligare 20 miljarder euro till utvecklingsmål.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att EU:s strategi för handelsbistånd, ”Aid for Trade”, antogs i oktober 2007, med ett åtagande att öka EU:s samlade handelsrelaterade bistånd till två miljarder euro per år senast 2010 (en miljard från gemenskapen och en miljard från medlemsstaterna). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att EU:s strategi för handelsbistånd, ”Aid for Trade”, antogs i oktober 2007, med ett åtagande att öka EU:s samlade handelsrelaterade bistånd till två miljarder euro per år senast 2010 (en miljard från gemenskapen och en miljard från medlemsstaterna).

| 5. | Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna, särskilt de som främst gagnas av EU:s bistånd, att garantera goda styrelseformer inom alla offentliga områden och framför allt vid förvaltningen av det bistånd som mottas, och uppmanar med kraft kommissionen att göra allt som behövs för att biståndet ska användas effektivt och med insyn. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna, särskilt de som främst gagnas av EU:s bistånd, att garantera goda styrelseformer inom alla offentliga områden och framför allt vid förvaltningen av det bistånd som mottas, och uppmanar med kraft kommissionen att göra allt som behövs för att biståndet ska användas effektivt och med insyn.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar arbetsprogrammet 2010–2013 för konsekvens i utvecklingspolitiken såsom en riktlinje för EU:s institutioner och för medlemsstaterna och ser det som ett system som ska förvarna om kommande politiska initiativ. Parlamentet välkomnar också kopplingarna mellan olika områden inom politiken. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar arbetsprogrammet 2010–2013 för konsekvens i utvecklingspolitiken såsom en riktlinje för EU:s institutioner och för medlemsstaterna och ser det som ett system som ska förvarna om kommande politiska initiativ. Parlamentet välkomnar också kopplingarna mellan olika områden inom politiken.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att Europeiska unionen är ansvarig för att ta hänsyn till utvecklingsländernas och deras medborgares intressen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erinrar om att Europeiska unionen är ansvarig för att ta hänsyn till utvecklingsländernas och deras medborgares intressen.

| 8. | Europaparlamentet anser att all EU-politik som påverkar omvärlden måste utformas så, att den stöder och inte motverkar kampen mot fattigdomen och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen och förverkligar de mänskliga rättigheterna, bland dem också jämställdheten samt sociala och ekonomiska rättigheter och rättigheter på miljöns område. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att all EU-politik som påverkar omvärlden måste utformas så, att den stöder och inte motverkar kampen mot fattigdomen och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen och förverkligar de mänskliga rättigheterna, bland dem också jämställdheten samt sociala och ekonomiska rättigheter och rättigheter på miljöns område.

| 9. | Europaparlamentet understryker att relevanta aspekter av rapporten om en konsekvent politik för utveckling måste beaktas i bilaterala och regionala handelsavtal och i multilaterala handelsavtal som är djupt förankrade i WTO:s regelbaserade system, och uppmanar i detta sammanhang bestämt kommissionen och medlemsstaterna till ett aktivt engagemang tillsammans med alla andra relevanta WTO-partner som kan bidra till att uppnå en balanserad, ambitiös och utvecklingsinriktad avslutning på Doharundan inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att relevanta aspekter av rapporten om en konsekvent politik för utveckling måste beaktas i bilaterala och regionala handelsavtal och i multilaterala handelsavtal som är djupt förankrade i WTO:s regelbaserade system, och uppmanar i detta sammanhang bestämt kommissionen och medlemsstaterna till ett aktivt engagemang tillsammans med alla andra relevanta WTO-partner som kan bidra till att uppnå en balanserad, ambitiös och utvecklingsinriktad avslutning på Doharundan inom den närmaste framtiden.

| 10. | Europaparlamentet understryker att de så kallade Singapore-frågorna, såsom liberalisering av tjänster, investeringar och offentliga upphandlingar, införandet av konkurrensbestämmelser och striktare tillämpning av immateriella rättigheter, inte bidrar till målet att uppfylla de åtta millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att de så kallade Singapore-frågorna, såsom liberalisering av tjänster, investeringar och offentliga upphandlingar, införandet av konkurrensbestämmelser och striktare tillämpning av immateriella rättigheter, inte bidrar till målet att uppfylla de åtta millennieutvecklingsmålen.

| 11. | Europaparlamentet yrkar på att EU, dess medlemsstater och EIB ska ta ledningen i detta sammanhang och göra investeringar via skatteparadis mindre attraktiva genom att anta regler för offentlig upphandling och utbetalning av offentliga medel som förbjuder alla företag, banker eller andra institutioner som är registrerade i ett skatteparadis att utnyttja offentliga medel. I detta avseende uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja halvtidsöversynen av EIB:s externa låneverksamhet till att konkret förbättra bankens förmåga att utvärdera mottagarna av dessa lån och, genom årliga rapporter om vilka framsteg som gjorts, försäkra sig om att dess investeringar i utvecklingsländer effektivt bidrar till att utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet yrkar på att EU, dess medlemsstater och EIB ska ta ledningen i detta sammanhang och göra investeringar via skatteparadis mindre attraktiva genom att anta regler för offentlig upphandling och utbetalning av offentliga medel som förbjuder alla företag, banker eller andra institutioner som är registrerade i ett skatteparadis att utnyttja offentliga medel. I detta avseende uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja halvtidsöversynen av EIB:s externa låneverksamhet till att konkret förbättra bankens förmåga att utvärdera mottagarna av dessa lån och, genom årliga rapporter om vilka framsteg som gjorts, försäkra sig om att dess investeringar i utvecklingsländer effektivt bidrar till att utrota fattigdomen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en samlad bedömning av partnerskapsavtalen om fiske med tredjeländer för att fullständig konsekvens ska råda på detta område mellan unionens politik för yttre förbindelser och unionens fiskeripolitik, genom att unionens partnerländer ges ökad förmåga att garantera ett hållbart fiske i sina vatten, vilket kommer att trygga livsmedelsförsörjningen och öka den lokala sysselsättningen i denna sektor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en samlad bedömning av partnerskapsavtalen om fiske med tredjeländer för att fullständig konsekvens ska råda på detta område mellan unionens politik för yttre förbindelser och unionens fiskeripolitik, genom att unionens partnerländer ges ökad förmåga att garantera ett hållbart fiske i sina vatten, vilket kommer att trygga livsmedelsförsörjningen och öka den lokala sysselsättningen i denna sektor.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att tillgång för EU till tredjeländernas fiskbestånd på intet sätt får vara ett villkor för utvecklingsbistånd till dessa länder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att tillgång för EU till tredjeländernas fiskbestånd på intet sätt får vara ett villkor för utvecklingsbistånd till dessa länder.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, förutom de sociala klausulerna, inbegripa människorättsklausuler i alla partnerskapsavtal om fiske, för att EU ska kunna vidta lämpliga åtgärder om det står klart att de mänskliga rättigheterna har kränkts i ett tredjeland som undertecknat ett partnerskapsavtal om fiske med EU. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, förutom de sociala klausulerna, inbegripa människorättsklausuler i alla partnerskapsavtal om fiske, för att EU ska kunna vidta lämpliga åtgärder om det står klart att de mänskliga rättigheterna har kränkts i ett tredjeland som undertecknat ett partnerskapsavtal om fiske med EU.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att 75 procent av världens fattiga bor på landsbygden, men att bara 4 procent av det offentliga utvecklingsbiståndet går till jordbruk. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och utvecklingsländerna att högprioritera jordbruksfrågan vid utvecklingsplaneringen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att 75 procent av världens fattiga bor på landsbygden, men att bara 4 procent av det offentliga utvecklingsbiståndet går till jordbruk. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och utvecklingsländerna att högprioritera jordbruksfrågan vid utvecklingsplaneringen.

| 16. | Europaparlamentet oroar sig över att de finansinstitut som främst ägnar sig åt organiserad skatteflykt påverkar utvecklingen i tredjeländer i negativ riktning. I detta avseende uppmanar parlamentet kommissionen att öka samarbetet kring skatteförvaltning, i synnerhet med de länder som anges i bilaga 1 till kommissionens lagstiftningsförslag av den 24 april 2009 (A6-0244/2009) och som får utvecklingsstöd från EU. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet oroar sig över att de finansinstitut som främst ägnar sig åt organiserad skatteflykt påverkar utvecklingen i tredjeländer i negativ riktning. I detta avseende uppmanar parlamentet kommissionen att öka samarbetet kring skatteförvaltning, i synnerhet med de länder som anges i bilaga 1 till kommissionens lagstiftningsförslag av den 24 april 2009 (A6-0244/2009) och som får utvecklingsstöd från EU.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar rekommendationerna i rådets slutsatser från mötet den 14 maj 2008 om att i handelsavtal ta med en klausul om goda styrelseformer i skattefrågor, eftersom detta är ett första steg i kampen mot skatteregler och förfaranden som främjar skatteflykt och skattebedrägerier. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart ta med en sådan klausul i framtida förhandlingar om handelsavtal. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar rekommendationerna i rådets slutsatser från mötet den 14 maj 2008 om att i handelsavtal ta med en klausul om goda styrelseformer i skattefrågor, eftersom detta är ett första steg i kampen mot skatteregler och förfaranden som främjar skatteflykt och skattebedrägerier. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart ta med en sådan klausul i framtida förhandlingar om handelsavtal.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och AVS-länderna att fortsätta sin dialog om migration för att stärka principen om cirkulär migration och underlätta cirkulär migration genom beviljande av viseringar för cirkulär migration. Parlamentet betonar att respekten för de mänskliga rättigheterna och en rättvis behandling av medborgare från AVS-länderna allvarligt äventyras av bilaterala återtagandeavtal som ingåtts med transitländer i samband med Europas externalisering av hanteringen av migrationsflödena, vilka inte innehåller några garantier för att migranternas rättigheter kommer att respekteras och kan leda till att migranterna steg för steg återsänds från land till land, något som sätter deras säkerhet och liv på spel. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och AVS-länderna att fortsätta sin dialog om migration för att stärka principen om cirkulär migration och underlätta cirkulär migration genom beviljande av viseringar för cirkulär migration. Parlamentet betonar att respekten för de mänskliga rättigheterna och en rättvis behandling av medborgare från AVS-länderna allvarligt äventyras av bilaterala återtagandeavtal som ingåtts med transitländer i samband med Europas externalisering av hanteringen av migrationsflödena, vilka inte innehåller några garantier för att migranternas rättigheter kommer att respekteras och kan leda till att migranterna steg för steg återsänds från land till land, något som sätter deras säkerhet och liv på spel.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att snabbt uppnå en så bred enighet som möjligt om förslaget till ändring av direktivet om beskattning av inkomster från sparande, i synnerhet när det gäller de länder som räknas upp i bilaga 1 till det ovannämnda lagstiftningsförslaget och som får utvecklingsstöd från EU. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att snabbt uppnå en så bred enighet som möjligt om förslaget till ändring av direktivet om beskattning av inkomster från sparande, i synnerhet när det gäller de länder som räknas upp i bilaga 1 till det ovannämnda lagstiftningsförslaget och som får utvecklingsstöd från EU.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att Europeiska utvecklingsfonden, som är EU:s viktigaste redskap för finansiering av utvecklingssamarbetet, måste ingå i politiken för konsekvens i utvecklingssamarbetet och bekräftar sitt stöd till att fonden utan inskränkningar tas med i EU:s budget, som ett led i den demokratiska parlamentariska tillsynen över den samt av omsorg om insynen i hur fondens medel används. Parlamentet uppmärksammar framför allt att det blir allt viktigare att EU:s utvecklingspolitik sköts med hjälp av särskilda arrangemang (såsom i fallet med EU–Afrika-strategin). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påpekar att Europeiska utvecklingsfonden, som är EU:s viktigaste redskap för finansiering av utvecklingssamarbetet, måste ingå i politiken för konsekvens i utvecklingssamarbetet och bekräftar sitt stöd till att fonden utan inskränkningar tas med i EU:s budget, som ett led i den demokratiska parlamentariska tillsynen över den samt av omsorg om insynen i hur fondens medel används. Parlamentet uppmärksammar framför allt att det blir allt viktigare att EU:s utvecklingspolitik sköts med hjälp av särskilda arrangemang (såsom i fallet med EU–Afrika-strategin).

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte bara övervaka målen för den ekonomiska tillväxten utan att också särskilt uppmärksamma utjämningen av inkomstskillnaderna både inom enskilda utvecklingsländer och tagna som helhet. Man bör framför allt sträva efter att öka deltagandeprocesserna för hållbar egenutveckling genom kooperativa föreningsformer och PRA-metoder (”Participatory Reflection and Action”) som, genom att de grundas på samförstånd och på deltagande från lokalsamhällets sida, medför att de organisatoriska modellerna blir effektivare och följderna mer varaktiga samtidigt som den sociala ekonomins roll för utvecklingen värdesätts. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte bara övervaka målen för den ekonomiska tillväxten utan att också särskilt uppmärksamma utjämningen av inkomstskillnaderna både inom enskilda utvecklingsländer och tagna som helhet. Man bör framför allt sträva efter att öka deltagandeprocesserna för hållbar egenutveckling genom kooperativa föreningsformer och PRA-metoder (”Participatory Reflection and Action”) som, genom att de grundas på samförstånd och på deltagande från lokalsamhällets sida, medför att de organisatoriska modellerna blir effektivare och följderna mer varaktiga samtidigt som den sociala ekonomins roll för utvecklingen värdesätts.

| 22. | Mot bakgrund av finanskrisens effekter uppmanar Europaparlamentet kommissionen att främja utvecklingsbistånd som syftar till att förhindra ökad osäkerhet, konflikter, politisk och ekonomisk instabilitet på global nivå samt en ökning av påtvingad migration (”hungerflyktingar”). |
| --- | --- |

22.

Mot bakgrund av finanskrisens effekter uppmanar Europaparlamentet kommissionen att främja utvecklingsbistånd som syftar till att förhindra ökad osäkerhet, konflikter, politisk och ekonomisk instabilitet på global nivå samt en ökning av påtvingad migration (”hungerflyktingar”).

| 23. | Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att tillhandahålla grundläggande offentliga tjänster och garantera tillgången till mark. Hit hör också att småbrukare ska garanteras lån, såsom ett led i främjandet av livsmedelssäkerheten och bekämpningen av fattigdomen, så att koncentrationen i händerna på storgodsägare minskar, liksom också den hårdexploatering av resurser för spekulativa ändamål som ödelägger ekosystemen. Parlamentet uppmanar ytterligare kommissionen att stödja den ovannämnda politiken. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att tillhandahålla grundläggande offentliga tjänster och garantera tillgången till mark. Hit hör också att småbrukare ska garanteras lån, såsom ett led i främjandet av livsmedelssäkerheten och bekämpningen av fattigdomen, så att koncentrationen i händerna på storgodsägare minskar, liksom också den hårdexploatering av resurser för spekulativa ändamål som ödelägger ekosystemen. Parlamentet uppmanar ytterligare kommissionen att stödja den ovannämnda politiken.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma effekten av den digitala klyftan mellan de rika och de fattiga länderna, framför allt de risker som uppstår på grund av informationsteknik som är diskriminerande eftersom den utesluter personer som av sociala, ekonomiska eller politiska orsaker inte har tillgång till de nya produkter som banar väg för den nya informatikrevolutionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma effekten av den digitala klyftan mellan de rika och de fattiga länderna, framför allt de risker som uppstår på grund av informationsteknik som är diskriminerande eftersom den utesluter personer som av sociala, ekonomiska eller politiska orsaker inte har tillgång till de nya produkter som banar väg för den nya informatikrevolutionen.

| 25. | Europaparlamentet begär att få ett klart definierat uppdrag för bedömning av konsekvensen i utvecklingspolitiken samt klara och exakta verksamhetsmål och detaljerade rutiner för hur detta arbete ska utföras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet begär att få ett klart definierat uppdrag för bedömning av konsekvensen i utvecklingspolitiken samt klara och exakta verksamhetsmål och detaljerade rutiner för hur detta arbete ska utföras.

| 26. | Europaparlamentet understryker att konsekvensen i utvecklingspolitiken absolut måste ses som ett arbete på lång sikt, för att det ska gå att utverka ett varaktigt stöd till en konsekvent utvecklingspolitik, och understryker att politiken måste bedömas i rätt tid för att den inte ska påverka utvecklingsländerna negativt. Därför uppmanar parlamentet kommissionen att kontrollera effekterna av de privata europeiska och utomeuropeiska aktörernas verksamhet, framför allt de multinationella företagen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att konsekvensen i utvecklingspolitiken absolut måste ses som ett arbete på lång sikt, för att det ska gå att utverka ett varaktigt stöd till en konsekvent utvecklingspolitik, och understryker att politiken måste bedömas i rätt tid för att den inte ska påverka utvecklingsländerna negativt. Därför uppmanar parlamentet kommissionen att kontrollera effekterna av de privata europeiska och utomeuropeiska aktörernas verksamhet, framför allt de multinationella företagen.

| 27. | Europaparlamentet anser att man genom en jämförande analys bör bedöma tillvägagångssättet och metoderna för samt resultaten av politiken för samarbete och för stöd till utomeuropeiska länder och de relevanta nivåerna av internationellt samarbete, framför allt Kinas insatser i Afrika. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att man genom en jämförande analys bör bedöma tillvägagångssättet och metoderna för samt resultaten av politiken för samarbete och för stöd till utomeuropeiska länder och de relevanta nivåerna av internationellt samarbete, framför allt Kinas insatser i Afrika.

| 28. | Europaparlamentet betonar att rådets beslut att välja ut fem vidsträckta områden för arbetet för en konsekvent utvecklingspolitik inte bör träda i stället för övervakningen av de 12 traditionella områdena inom politiken, nämligen handeln, miljön, klimatförändringen, säkerheten, jordbruket, de bilaterala fiskeriavtalen, socialpolitiken (sysselsättningen), migrationen, forskningen/innovationen, informationstekniken, transporterna och energin. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att peka ut inkonsekvenser överallt där den europeiska politiken påverkar utvecklingen negativt och föreslå lösningar samt att skapa mekanismer för att sådana nya politikområden som inte ryms med bland de nuvarande 12, till exempel råvarupolitiken, i tillfredsställande grad ska kunna tas med. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att rådets beslut att välja ut fem vidsträckta områden för arbetet för en konsekvent utvecklingspolitik inte bör träda i stället för övervakningen av de 12 traditionella områdena inom politiken, nämligen handeln, miljön, klimatförändringen, säkerheten, jordbruket, de bilaterala fiskeriavtalen, socialpolitiken (sysselsättningen), migrationen, forskningen/innovationen, informationstekniken, transporterna och energin. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att peka ut inkonsekvenser överallt där den europeiska politiken påverkar utvecklingen negativt och föreslå lösningar samt att skapa mekanismer för att sådana nya politikområden som inte ryms med bland de nuvarande 12, till exempel råvarupolitiken, i tillfredsställande grad ska kunna tas med.

| 29. | Europaparlamentet erinrar om sina avgjorda internationella åtaganden till förmån för att 0,7 procent av BNP ska gå till offentligt utvecklingsbistånd 2015 och att detta bistånd måste användas uteslutande till att utrota fattigdomen. Parlamentet oroar sig för att synsättet ”ODA-plus” kan motverka EU:s bidrag till fattigdomsbekämpningen med hjälp av utvecklingsbistånd och oroar sig även för att det inte finns något juridiskt åtagande för att medel som uppbådats med hjälp av ”ODA-plus” ska användas till att utrota fattigdomen eller för att stödja uppnåendet av millenniemålen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erinrar om sina avgjorda internationella åtaganden till förmån för att 0,7 procent av BNP ska gå till offentligt utvecklingsbistånd 2015 och att detta bistånd måste användas uteslutande till att utrota fattigdomen. Parlamentet oroar sig för att synsättet ”ODA-plus” kan motverka EU:s bidrag till fattigdomsbekämpningen med hjälp av utvecklingsbistånd och oroar sig även för att det inte finns något juridiskt åtagande för att medel som uppbådats med hjälp av ”ODA-plus” ska användas till att utrota fattigdomen eller för att stödja uppnåendet av millenniemålen.

| 30. | Europaparlamentet ser med oro på att det kapitalutflöde från utvecklingsländerna till EU som beror på inkonsekvent politik inte omnämns i synsättet ”ODA-plus” och att ingen hänsyn tas till de skador som åsamkas utvecklingsländerna genom orättvis skattekonkurrens och olaglig kapitalutflöde. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ser med oro på att det kapitalutflöde från utvecklingsländerna till EU som beror på inkonsekvent politik inte omnämns i synsättet ”ODA-plus” och att ingen hänsyn tas till de skador som åsamkas utvecklingsländerna genom orättvis skattekonkurrens och olaglig kapitalutflöde.

| 31. | Europaparlamentet är bekymrat över att synsättet ”ODA-plus” enbart är inriktat på kapitalutflödena söderut från EU och bortser från kapitalinflödena söderifrån till EU, vilket ger en missvisande bild av kapitalflödenas riktningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet är bekymrat över att synsättet ”ODA-plus” enbart är inriktat på kapitalutflödena söderut från EU och bortser från kapitalinflödena söderifrån till EU, vilket ger en missvisande bild av kapitalflödenas riktningar.

| 32. | Europaparlamentet ber kommissionen att ytterligare klarlägga synsättet med ”unionen som helhet” samt dess inverkan på EU:s utvecklingspolitik och uttrycker oro över att detta synsätt kan komma att inbakas i nästa budgetplan. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet ber kommissionen att ytterligare klarlägga synsättet med ”unionen som helhet” samt dess inverkan på EU:s utvecklingspolitik och uttrycker oro över att detta synsätt kan komma att inbakas i nästa budgetplan.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU:s ledamöter i OECD:s biståndskommitté (DAC) att avvisa alla eventuella försök att utöka definitionen av offentligt utvecklingsbistånd till att omfatta de två strategier som nyligen föreslagits av kommissionen, dvs. den gemensamma strategin på EU-nivå och synsättet ”ODA-plus”, samt transaktioner som inte ingår i biståndet, exempelvis kapitalflöden, militära utgifter, skuldavskrivningar, i synnerhet avskrivningar av exportkrediter, och pengar som betalas ut i Europa till studerande och flyktingar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU:s ledamöter i OECD:s biståndskommitté (DAC) att avvisa alla eventuella försök att utöka definitionen av offentligt utvecklingsbistånd till att omfatta de två strategier som nyligen föreslagits av kommissionen, dvs. den gemensamma strategin på EU-nivå och synsättet ”ODA-plus”, samt transaktioner som inte ingår i biståndet, exempelvis kapitalflöden, militära utgifter, skuldavskrivningar, i synnerhet avskrivningar av exportkrediter, och pengar som betalas ut i Europa till studerande och flyktingar.

| 34. | Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt att infria åtagandena om det offentliga utvecklingsbiståndet men att detta ändå inte räcker för att hantera den akuta utvecklingskrisen, och upprepar sin uppmaning till kommissionen att snabbt finna nya innovativa källor till utvecklingsfinansiering och lägga fram förslag om en internationell skatt på finansiella transaktioner för att de svåraste konsekvenserna av krisen ska kunna övervinnas och arbetet med uppnåendet av millennieutvecklingsmålen fortsätta som förut. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt att infria åtagandena om det offentliga utvecklingsbiståndet men att detta ändå inte räcker för att hantera den akuta utvecklingskrisen, och upprepar sin uppmaning till kommissionen att snabbt finna nya innovativa källor till utvecklingsfinansiering och lägga fram förslag om en internationell skatt på finansiella transaktioner för att de svåraste konsekvenserna av krisen ska kunna övervinnas och arbetet med uppnåendet av millennieutvecklingsmålen fortsätta som förut.

| 35. | Europaparlamentet erinrar bestämt kommissionen och medlemsstaterna om att det offentliga utvecklingsbiståndet måste fortsätta att utgöra ryggraden i EU:s utvecklings- och samarbetspolitik i syfte att bekämpa fattigdomen. Om innovativa källor för utvecklingsfinansiering ska främjas i stor utsträckning understryker parlamentet därför att det måste ske som ett komplement till befintligt stöd, inom ramen för en strategi för att gynna fattiga. Det får på intet sätt ersätta den offentliga utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet erinrar bestämt kommissionen och medlemsstaterna om att det offentliga utvecklingsbiståndet måste fortsätta att utgöra ryggraden i EU:s utvecklings- och samarbetspolitik i syfte att bekämpa fattigdomen. Om innovativa källor för utvecklingsfinansiering ska främjas i stor utsträckning understryker parlamentet därför att det måste ske som ett komplement till befintligt stöd, inom ramen för en strategi för att gynna fattiga. Det får på intet sätt ersätta den offentliga utvecklingspolitiken.

| 36. | Europaparlamentet befarar att de flesta millennieutvecklingsmålen inte kommer att uppfyllas till 2015 i de flesta utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna att uppfylla det gemensamma målet samt att införa bindande lagstiftning och varje år utarbeta tidsplaner för att infria sina löften. I erinran om detta välkomnar parlamentet det förslag till internationell utvecklingslagstiftning som Storbritanniens regering lade fram i januari 2010. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet befarar att de flesta millennieutvecklingsmålen inte kommer att uppfyllas till 2015 i de flesta utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna att uppfylla det gemensamma målet samt att införa bindande lagstiftning och varje år utarbeta tidsplaner för att infria sina löften. I erinran om detta välkomnar parlamentet det förslag till internationell utvecklingslagstiftning som Storbritanniens regering lade fram i januari 2010.

| 37. | Europaparlamentet erinrar om sitt förslag att inom EU:s institutionella ramar utse en ständig föredragande för konsekvens i utvecklingspolitiken med befogenhet att följa upp och underrätta utskottet för utveckling om eventuella inkonsekvenser i EU:s politik. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet erinrar om sitt förslag att inom EU:s institutionella ramar utse en ständig föredragande för konsekvens i utvecklingspolitiken med befogenhet att följa upp och underrätta utskottet för utveckling om eventuella inkonsekvenser i EU:s politik.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda systematiska, klara riktmärken och regelbundet uppdaterade indikatorer för att mäta konsekvensen i utvecklingspolitiken, till exempel indikatorerna för hållbar utveckling, och att dessutom öka öppenheten gentemot Europaparlamentet, de biståndsmottagande länderna och det civila samhället. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda systematiska, klara riktmärken och regelbundet uppdaterade indikatorer för att mäta konsekvensen i utvecklingspolitiken, till exempel indikatorerna för hållbar utveckling, och att dessutom öka öppenheten gentemot Europaparlamentet, de biståndsmottagande länderna och det civila samhället.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att utarbeta landspecifika indikatorer för konsekvens i utvecklingspolitiken vilka är jämförbara med EU:s allmänna indikatorer som används för att mäta konsekvensen i politiken för utveckling, för att bedöma verkliga behov och resultat i fråga om utveckling. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att utarbeta landspecifika indikatorer för konsekvens i utvecklingspolitiken vilka är jämförbara med EU:s allmänna indikatorer som används för att mäta konsekvensen i politiken för utveckling, för att bedöma verkliga behov och resultat i fråga om utveckling.

| 40. | Europaparlamentet anser det som ett brott mot en skyldighet om inte åtgärderna inom EU:s utvecklingspolitik respekterar de principer och mål som i artikel 208 i Lissabonfördraget fastställts för EU:s yttre åtgärder, samt i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen. Detta brott kan prövas av EU-domstolen på grundval av artiklarna 263 och 265 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser det som ett brott mot en skyldighet om inte åtgärderna inom EU:s utvecklingspolitik respekterar de principer och mål som i artikel 208 i Lissabonfördraget fastställts för EU:s yttre åtgärder, samt i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen. Detta brott kan prövas av EU-domstolen på grundval av artiklarna 263 och 265 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 41. | Europaparlamentet understryker vikten av konsekvens mellan handelspolitiken och utvecklingspolitiken för att säkra bättre utveckling och ett konkret genomförande, och välkomnar därför rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2009 (KOM(2009)0461). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker vikten av konsekvens mellan handelspolitiken och utvecklingspolitiken för att säkra bättre utveckling och ett konkret genomförande, och välkomnar därför rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2009 (KOM(2009)0461).

| 42. | Europaparlamentet påminner om att handelspolitiken måste vara konsekvent med annan politik (miljöpolitik och socialpolitik), särskilt när det gäller handelsavtal som innehåller stimulansåtgärder för produktion av biodrivmedel i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om att handelspolitiken måste vara konsekvent med annan politik (miljöpolitik och socialpolitik), särskilt när det gäller handelsavtal som innehåller stimulansåtgärder för produktion av biodrivmedel i utvecklingsländerna.

| 43. | Europaparlamentet erinrar om vikten av konsekvens mellan handelspolitiken och utvecklingspolitiken och understryker att genomförandet av kapitlen om hållbar utveckling i handelsavtalen bör bli ett tillfälle för kommissionen att främja goda styrelseformer och respekt för grundläggande europeiska värderingar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet erinrar om vikten av konsekvens mellan handelspolitiken och utvecklingspolitiken och understryker att genomförandet av kapitlen om hållbar utveckling i handelsavtalen bör bli ett tillfälle för kommissionen att främja goda styrelseformer och respekt för grundläggande europeiska värderingar.

| 44. | Europaparlamentet anser att EU:s senaste beslut om att återinföra exportbidrag för mjölkpulver och andra mejeriprodukter framför allt subventionerar storföretagen inom jordbruket i Europa på bekostnad av utvecklingsländernas fattiga jordbrukare och därmed innebär en uppenbar kränkning av de viktiga principerna för en konsekvent utvecklingspolitik. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att omedelbart upphäva detta beslut. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att EU:s senaste beslut om att återinföra exportbidrag för mjölkpulver och andra mejeriprodukter framför allt subventionerar storföretagen inom jordbruket i Europa på bekostnad av utvecklingsländernas fattiga jordbrukare och därmed innebär en uppenbar kränkning av de viktiga principerna för en konsekvent utvecklingspolitik. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att omedelbart upphäva detta beslut.

| 45. | Europaparlamentet vill därför att exportsubventionerna ska upphöra. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att Världshandelsorganisationens medlemmar i Doha 2001 åtagit sig slutföra en förhandlingsomgång om utveckling för att skapa balans i handelssystemet och låta handeln vara till nytta för utvecklingen och bidra till att utrota fattigdomen och uppfylla millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet vill därför att exportsubventionerna ska upphöra. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att Världshandelsorganisationens medlemmar i Doha 2001 åtagit sig slutföra en förhandlingsomgång om utveckling för att skapa balans i handelssystemet och låta handeln vara till nytta för utvecklingen och bidra till att utrota fattigdomen och uppfylla millennieutvecklingsmålen.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till parlamentets förutsättningar att godta handelsavtalen för att säkerställa att GD Handel får ett konsekvent mandat för handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till parlamentets förutsättningar att godta handelsavtalen för att säkerställa att GD Handel får ett konsekvent mandat för handelsförhandlingar.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, då sockerprotokollet upphör och EU:s reform av sockerordningen genomförs, göra allt som står i dess makt för att skydda berörda partner mot de eventuella omvälvningar på marknaderna som kan uppstå under en övergångsperiod. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, då sockerprotokollet upphör och EU:s reform av sockerordningen genomförs, göra allt som står i dess makt för att skydda berörda partner mot de eventuella omvälvningar på marknaderna som kan uppstå under en övergångsperiod.

| 48. | Europaparlamentet föreslår ytterligare att befintliga EU-instrument för sänkta tullar, såsom det allmänna preferenssystemet (GSP och GSP plus) och relevanta avsnitt i frihandelsavtal och avtal om ekonomiskt partnerskap, utvecklas och att internationellt överenskomna normer för arbete och miljö integreras ytterligare i dessa instrument. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet föreslår ytterligare att befintliga EU-instrument för sänkta tullar, såsom det allmänna preferenssystemet (GSP och GSP plus) och relevanta avsnitt i frihandelsavtal och avtal om ekonomiskt partnerskap, utvecklas och att internationellt överenskomna normer för arbete och miljö integreras ytterligare i dessa instrument.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att i full utsträckning använda det allmänna preferenssystemet (GSP och GSP plus) för att bygga upp den institutionella kapaciteten i utvecklingsländerna i syfte att förbättra deras interna samordning när det gäller att utarbeta utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att i full utsträckning använda det allmänna preferenssystemet (GSP och GSP plus) för att bygga upp den institutionella kapaciteten i utvecklingsländerna i syfte att förbättra deras interna samordning när det gäller att utarbeta utvecklingsstrategier.

| 50. | Europaparlamentet understryker att systematiska samråd med arbetstagarorganisationer och fackföreningar om genomförandet av sociala normer och miljönormer i tredjeländer, särskilt före ingåendet av avtal om ekonomiskt partnerskap eller beviljande av GSP plus, skulle garantera en mer konsekvent handelspolitik till nytta för en hållbar utveckling i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker att systematiska samråd med arbetstagarorganisationer och fackföreningar om genomförandet av sociala normer och miljönormer i tredjeländer, särskilt före ingåendet av avtal om ekonomiskt partnerskap eller beviljande av GSP plus, skulle garantera en mer konsekvent handelspolitik till nytta för en hållbar utveckling i utvecklingsländerna.

| 51. | Europaparlamentet medger att i enlighet med kommissionens ”Aid for Trade Monitoring Report 2009” (KOM(2009)0160 slutlig, s. 30) minskade EU:s åtaganden beträffande handelsrelaterat bistånd till AVS-länderna (Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) från 2 975 miljoner euro 2005 till 2 097 miljoner euro 2007, att AVS-ländernas andel av EU:s totala åtaganden inom ”Aid for Trade” minskade från 50 till 36 procent under samma period och att detta inte överensstämmer med tidigare löften om att prioritera fattigdomsbekämpning och utveckling. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet medger att i enlighet med kommissionens ”Aid for Trade Monitoring Report 2009” (KOM(2009)0160 slutlig, s. 30) minskade EU:s åtaganden beträffande handelsrelaterat bistånd till AVS-länderna (Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) från 2 975 miljoner euro 2005 till 2 097 miljoner euro 2007, att AVS-ländernas andel av EU:s totala åtaganden inom ”Aid for Trade” minskade från 50 till 36 procent under samma period och att detta inte överensstämmer med tidigare löften om att prioritera fattigdomsbekämpning och utveckling.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang alla befintliga handelsinitiativ på EU- och WTO-nivå tillsammans med utvecklingsländer, särskilt initiativet ”Allt utom vapen”, GSP och GSP plus, asymmetrin och övergångsperioderna i alla befintliga europeiska partnerskapsavtal samt ”Aid for Trade”-programmet för 2010–2011, och efterlyser en översyn av det sistnämnda för att det bättre ska kunna främja en hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang alla befintliga handelsinitiativ på EU- och WTO-nivå tillsammans med utvecklingsländer, särskilt initiativet ”Allt utom vapen”, GSP och GSP plus, asymmetrin och övergångsperioderna i alla befintliga europeiska partnerskapsavtal samt ”Aid for Trade”-programmet för 2010–2011, och efterlyser en översyn av det sistnämnda för att det bättre ska kunna främja en hållbar tillväxt.

| 53. | Europaparlamentet bekräftar den viktiga roll som EU:s system GSP plus kan få för att främja goda styrelseformer och hållbar utveckling i utvecklingsländerna, och uppmanar kommissionen att se till att detta redskap är effektivt och att ILO:s och FN:s konventioner genomförs korrekt på det lokala planet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet bekräftar den viktiga roll som EU:s system GSP plus kan få för att främja goda styrelseformer och hållbar utveckling i utvecklingsländerna, och uppmanar kommissionen att se till att detta redskap är effektivt och att ILO:s och FN:s konventioner genomförs korrekt på det lokala planet.

| 54. | Europaparlamentet upprepar att EU bör stödja de utvecklingsländer som använder sig av de möjligheter till flexibilitet som ingår i Trips-avtalet för att kunna leverera läkemedel till överkomliga priser inom ramen för sina nationella folkhälsoprogram. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet upprepar att EU bör stödja de utvecklingsländer som använder sig av de möjligheter till flexibilitet som ingår i Trips-avtalet för att kunna leverera läkemedel till överkomliga priser inom ramen för sina nationella folkhälsoprogram.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar den skyddsklausul om livsmedelstrygghet som föreslagits inom ramen för avtalen om ekonomiska partnerskap, och uppmanar kommissionen att se till att den genomförs effektivt. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar den skyddsklausul om livsmedelstrygghet som föreslagits inom ramen för avtalen om ekonomiska partnerskap, och uppmanar kommissionen att se till att den genomförs effektivt.

| 56. | Europaparlamentet beklagar de Trips +-bestämmelser som ingår i det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Cariforum och EG och i de avtal som det pågår förhandlingar om med länderna i Andinska gemenskapen och Centralamerika, eftersom dessa bestämmelser kommer att skapa hinder för tillgången till livsviktiga läkemedel. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet beklagar de Trips +-bestämmelser som ingår i det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Cariforum och EG och i de avtal som det pågår förhandlingar om med länderna i Andinska gemenskapen och Centralamerika, eftersom dessa bestämmelser kommer att skapa hinder för tillgången till livsviktiga läkemedel.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid förhandlingarna om ekonomiska partnerskap frångå sitt nuvarande synsätt av typ ”Trips-plus” när det gäller läkemedel, för att utvecklingsländerna med stöd av inhemska folkhälsoprogram ska kunna tillhandahålla läkemedel till överkomliga priser. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid förhandlingarna om ekonomiska partnerskap frångå sitt nuvarande synsätt av typ ”Trips-plus” när det gäller läkemedel, för att utvecklingsländerna med stöd av inhemska folkhälsoprogram ska kunna tillhandahålla läkemedel till överkomliga priser.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att de eventuella åtgärder i Acta-förhandlingarna som syftar till att stärka befogenheter för gränsöverskridande inspektioner och beslagtagande av varor inte bör inverka negativt på den globala tillgången till lagliga och säkra läkemedel till överkomliga priser. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påpekar att de eventuella åtgärder i Acta-förhandlingarna som syftar till att stärka befogenheter för gränsöverskridande inspektioner och beslagtagande av varor inte bör inverka negativt på den globala tillgången till lagliga och säkra läkemedel till överkomliga priser.

| 59. | Europaparlamentet ser med oro på att tullmyndigheterna i vissa EU-medlemsstater på senaste tiden beslagtagit generiska läkemedel som transiteras i europeiska hamnar och flygplatser och understryker att detta förfarande undergräver Världshandelsorganisationens förklaring om tillgång till läkemedel. Parlamentet ber EU:s berörda medlemsstater att omedelbart få slut på detta och uppmanar kommissionen att försäkra parlamentet om att det Acta-avtal som nu förhandlas fram inte ska utgöra något hinder för utvecklingsländernas tillgång till läkemedel. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet ser med oro på att tullmyndigheterna i vissa EU-medlemsstater på senaste tiden beslagtagit generiska läkemedel som transiteras i europeiska hamnar och flygplatser och understryker att detta förfarande undergräver Världshandelsorganisationens förklaring om tillgång till läkemedel. Parlamentet ber EU:s berörda medlemsstater att omedelbart få slut på detta och uppmanar kommissionen att försäkra parlamentet om att det Acta-avtal som nu förhandlas fram inte ska utgöra något hinder för utvecklingsländernas tillgång till läkemedel.

| 60. | Europaparlamentet anser att utmaningen från klimatförändringen måste mötas med strukturreformer och uppmanar till en systematisk riskbedömning av klimatförändringarna som omfattar samtliga aspekter av den politiska planeringen och beslutsfattandet, däribland handel, jordbruk, livsmedelstrygghet. Parlamentet kräver att resultatet av denna riskbedömning ska ligga till grund för tydliga och konsekventa landstrategidokument och regionstrategidokument samt användas inom alla utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att utmaningen från klimatförändringen måste mötas med strukturreformer och uppmanar till en systematisk riskbedömning av klimatförändringarna som omfattar samtliga aspekter av den politiska planeringen och beslutsfattandet, däribland handel, jordbruk, livsmedelstrygghet. Parlamentet kräver att resultatet av denna riskbedömning ska ligga till grund för tydliga och konsekventa landstrategidokument och regionstrategidokument samt användas inom alla utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt.

| 61. | Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen nyligen förklarat att den på nytt kommer att se över förordning (EG) nr 1383/2003, som har fått oavsiktliga konsekvenser för transiteringen genom EU av generiska läkemedel, som var avsedda för utvecklingsländer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen nyligen förklarat att den på nytt kommer att se över förordning (EG) nr 1383/2003, som har fått oavsiktliga konsekvenser för transiteringen genom EU av generiska läkemedel, som var avsedda för utvecklingsländer.

| 62. | Europaparlamentet anser att initiativ såsom Unitaids patentpool för hiv/aids-läkemedel kan bidra till konsekvensen i EU:s hälso- och immaterialrättspolitik. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att initiativ såsom Unitaids patentpool för hiv/aids-läkemedel kan bidra till konsekvensen i EU:s hälso- och immaterialrättspolitik.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd till förslag för att hjälpa ursprungsbefolkningar att utnyttja sin traditionella kunskap och sina genetiska resurser. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd till förslag för att hjälpa ursprungsbefolkningar att utnyttja sin traditionella kunskap och sina genetiska resurser.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens uttalande om att EU skulle kunna sänka avgifterna för miljövänliga varor för likasinnade länder om en överenskommelse inte kan nås inom ramen för WTO. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens uttalande om att EU skulle kunna sänka avgifterna för miljövänliga varor för likasinnade länder om en överenskommelse inte kan nås inom ramen för WTO.

| 65. | Europaparlamentet stöder kommissionens insatser för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer, särskilt teknik med låga koldioxidutsläpp och klimattålig teknik, vilket är nödvändigt för anpassningen till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet stöder kommissionens insatser för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer, särskilt teknik med låga koldioxidutsläpp och klimattålig teknik, vilket är nödvändigt för anpassningen till klimatförändringarna.

| 66. | Europaparlamentet bekräftar att penningöverföringarna till utvecklingsländerna har stor ekonomisk betydelse, men understryker att man måste ta upp problemet med kompetensflykt i samband med genomförandet av bilaterala handelsavtal, särskilt inom hälsosektorn. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet bekräftar att penningöverföringarna till utvecklingsländerna har stor ekonomisk betydelse, men understryker att man måste ta upp problemet med kompetensflykt i samband med genomförandet av bilaterala handelsavtal, särskilt inom hälsosektorn.

| 67. | Europaparlamentet framhäver att många av civilsamhällets organisationer motarbetat multinationella EU-företags skatteflykt i utvecklingsländer och uppmanar kommissionen att beakta organisationernas rekommendationer i framtida förhandlingar. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet framhäver att många av civilsamhällets organisationer motarbetat multinationella EU-företags skatteflykt i utvecklingsländer och uppmanar kommissionen att beakta organisationernas rekommendationer i framtida förhandlingar.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar mekanismerna för att skapa bättre konsekvens inom utvecklingspolitiken inom kommissionen, alltså systemet för samråd mellan olika tjänstegrenar, systemet för konsekvensbedömningar, hållbarhetskonsekvensbedömningarna och den gemensamma gruppen för kvalitetsstöd med företrädare från olika avdelningar inom kommissionen samt, i förekommande fall, de strategiska miljöbedömningarna, men frågar sig dock vilka kriterier GD Utveckling använt vid beslutsfattandet om att inkonsekventa politiska initiativ skulle frångås och ber om ökad insyn i resultatet av samrådet mellan tjänstegrenarna. Parlamentet begär att den information som samlats i konsekvensbedömningarna ska tillgängliggöras för Europaparlamentet i en mer lättbegriplig form och att Europaparlamentet, de nationella parlamenten och utvecklingsländernas parlament ska få medverka närmare i dessa mekanismer. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar mekanismerna för att skapa bättre konsekvens inom utvecklingspolitiken inom kommissionen, alltså systemet för samråd mellan olika tjänstegrenar, systemet för konsekvensbedömningar, hållbarhetskonsekvensbedömningarna och den gemensamma gruppen för kvalitetsstöd med företrädare från olika avdelningar inom kommissionen samt, i förekommande fall, de strategiska miljöbedömningarna, men frågar sig dock vilka kriterier GD Utveckling använt vid beslutsfattandet om att inkonsekventa politiska initiativ skulle frångås och ber om ökad insyn i resultatet av samrådet mellan tjänstegrenarna. Parlamentet begär att den information som samlats i konsekvensbedömningarna ska tillgängliggöras för Europaparlamentet i en mer lättbegriplig form och att Europaparlamentet, de nationella parlamenten och utvecklingsländernas parlament ska få medverka närmare i dessa mekanismer.

| 69. | Europaparlamentet efterlyser att alla utvecklingsländer ska kunna omfattas av ”aid for trade”-strategin och inte bara de som samtycker till en ökad liberalisering av sina marknader i samband med handelsförhandlingar och uppmanar kommissionen att inte tvinga utvecklingsländerna att mot sin vilja öppna nya förhandlingskapitel om ”Singaporefrågorna” och om finansiella tjänster, samt att inte ingå sådana avtal utan att dessa länder först har inrättat ett lämpligt nationellt regelverk och en lämplig nationell tillsynsmekanism. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet efterlyser att alla utvecklingsländer ska kunna omfattas av ”aid for trade”-strategin och inte bara de som samtycker till en ökad liberalisering av sina marknader i samband med handelsförhandlingar och uppmanar kommissionen att inte tvinga utvecklingsländerna att mot sin vilja öppna nya förhandlingskapitel om ”Singaporefrågorna” och om finansiella tjänster, samt att inte ingå sådana avtal utan att dessa länder först har inrättat ett lämpligt nationellt regelverk och en lämplig nationell tillsynsmekanism.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att rättsligt bindande sociala och miljömässiga bestämmelser systematiskt införs i de handelsavtal som förhandlas fram av EU för att främja målet med en handel som gynnar utvecklingen. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att rättsligt bindande sociala och miljömässiga bestämmelser systematiskt införs i de handelsavtal som förhandlas fram av EU för att främja målet med en handel som gynnar utvecklingen.

| 71. | Europaparlamentet ber kommissionen att inleda konsekvensbedömningarna i ett tidigare skede, alltså innan man redan hunnit långt i arbetet med att utarbeta politiska initiativ, samt låta dem bygga på evidensbaserade studier som redan finns att tillgå eller som enkom tas fram för ändamålet och systematiskt ta hänsyn till sociala och miljömässiga faktorer samt mänskliga rättigheter, eftersom en framtidsanalys är mest användbar och praktisk med hänsyn till bristen på data och svårigheten att mäta konsekvensen utvecklingspolitiken. Parlamentet ber kommissionen ta med resultaten av konsekvensbedömningarna i de dokument med regionala strategier och landstrategier som ingår i instrumentet för utvecklingspolitik samt komma med förslag till uppföljning. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet ber kommissionen att inleda konsekvensbedömningarna i ett tidigare skede, alltså innan man redan hunnit långt i arbetet med att utarbeta politiska initiativ, samt låta dem bygga på evidensbaserade studier som redan finns att tillgå eller som enkom tas fram för ändamålet och systematiskt ta hänsyn till sociala och miljömässiga faktorer samt mänskliga rättigheter, eftersom en framtidsanalys är mest användbar och praktisk med hänsyn till bristen på data och svårigheten att mäta konsekvensen utvecklingspolitiken. Parlamentet ber kommissionen ta med resultaten av konsekvensbedömningarna i de dokument med regionala strategier och landstrategier som ingår i instrumentet för utvecklingspolitik samt komma med förslag till uppföljning.

| 72. | Europaparlamentet uttrycker oro för att bara en av de 82 konsekvensbedömningar som kommissionen genomförde 2009 ägnades åt utveckling. Parlamentet betonar behovet av en systematisk metod för att mäta konsekvensen i utvecklingspolitiken och uppmanar därför kommissionen att ge en framträdande roll åt enheten för framtida politisk utveckling och samstämmighet vid generaldirektoratet för bistånd när det gäller att i ökad utsträckning ta hänsyn till konsekvensen i utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uttrycker oro för att bara en av de 82 konsekvensbedömningar som kommissionen genomförde 2009 ägnades åt utveckling. Parlamentet betonar behovet av en systematisk metod för att mäta konsekvensen i utvecklingspolitiken och uppmanar därför kommissionen att ge en framträdande roll åt enheten för framtida politisk utveckling och samstämmighet vid generaldirektoratet för bistånd när det gäller att i ökad utsträckning ta hänsyn till konsekvensen i utvecklingspolitiken.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta parlamentet medverka i arbetet med kommissionens rapport om konsekvens i utvecklingspolitiken, till exempel med frågeformuläret, samt genom bättre tidsplanering och hänsynstagande till parlamentets initiativbetänkanden. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta parlamentet medverka i arbetet med kommissionens rapport om konsekvens i utvecklingspolitiken, till exempel med frågeformuläret, samt genom bättre tidsplanering och hänsynstagande till parlamentets initiativbetänkanden.

| 74. | Europaparlamentet ber kommissionen att ta med EU:s delegationer i arbetet för konsekvens i utvecklingspolitiken genom att utse knutpunkter för konsekvens i utvecklingspolitiken vilka ska ha ansvaret för en konsekvent utvecklingspolitik i varje delegation för att övervaka påverkan av EU:s politik på partnerlandsnivå och begär att frågan om konsekvens i utvecklingspolitiken ska tas med i personalutbildningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen offentliggöra resultaten av de samråd på området som EU:s delegationer ska genomföra. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta sammanhang se till att EU:s delegationer har tillräcklig kapacitet för ett brett samråd om konsekvens i utvecklingspolitiken med regeringar, parlament och icke-statliga aktörer på ort och ställe. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet ber kommissionen att ta med EU:s delegationer i arbetet för konsekvens i utvecklingspolitiken genom att utse knutpunkter för konsekvens i utvecklingspolitiken vilka ska ha ansvaret för en konsekvent utvecklingspolitik i varje delegation för att övervaka påverkan av EU:s politik på partnerlandsnivå och begär att frågan om konsekvens i utvecklingspolitiken ska tas med i personalutbildningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen offentliggöra resultaten av de samråd på området som EU:s delegationer ska genomföra. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta sammanhang se till att EU:s delegationer har tillräcklig kapacitet för ett brett samråd om konsekvens i utvecklingspolitiken med regeringar, parlament och icke-statliga aktörer på ort och ställe.

| 75. | Europaparlamentet föreslår att Europeiska kommissionens personal och medlemmarna i rådets delegationer får utbildning i konsekvens i utvecklingspolitiken så de blir mer medvetna om detta politiska mål. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet föreslår att Europeiska kommissionens personal och medlemmarna i rådets delegationer får utbildning i konsekvens i utvecklingspolitiken så de blir mer medvetna om detta politiska mål.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta kommissionsledamoten med ansvar för utvecklingsfrågor få ensamt ansvar för landsanslag, landstrategidokument, regionstrategidokument, tematiska strategidokument, nationella vägledande program, fleråriga vägledande program och årliga handlingsprogram, i nära samarbete med unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionsledamoten med ansvar för humanitärt bistånd, så att inkonsekventa tillvägagångssätt bland kommissionsledamöterna och inom rådet ska kunna undvikas. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta kommissionsledamoten med ansvar för utvecklingsfrågor få ensamt ansvar för landsanslag, landstrategidokument, regionstrategidokument, tematiska strategidokument, nationella vägledande program, fleråriga vägledande program och årliga handlingsprogram, i nära samarbete med unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionsledamoten med ansvar för humanitärt bistånd, så att inkonsekventa tillvägagångssätt bland kommissionsledamöterna och inom rådet ska kunna undvikas.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras nationella parlament att främja konsekvens i utvecklingspolitiken genom ett särskilt arbetsprogram med bindande tidsplaner för att förbättra såväl det europeiska arbetet för konsekvens i utvecklingspolitiken som biståndsinsatserna, samtidigt som man ser till att dagordningen inte motverkar partnerländernas utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras nationella parlament att främja konsekvens i utvecklingspolitiken genom ett särskilt arbetsprogram med bindande tidsplaner för att förbättra såväl det europeiska arbetet för konsekvens i utvecklingspolitiken som biståndsinsatserna, samtidigt som man ser till att dagordningen inte motverkar partnerländernas utvecklingsstrategier.

| 78. | Europaparlamentet föreslår att frågan om konsekvens i utvecklingspolitiken tas med vid halvtidsöversynen av instrumentet för utvecklingspolitik, framför allt i de relevanta temainriktade programmen. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet föreslår att frågan om konsekvens i utvecklingspolitiken tas med vid halvtidsöversynen av instrumentet för utvecklingspolitik, framför allt i de relevanta temainriktade programmen.

| 79. | Europaparlamentet föreslår att specifika åtaganden till förmån för konsekvens i utvecklingspolitiken ska tas med i varje ordförandeskaps arbetsprogram. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet föreslår att specifika åtaganden till förmån för konsekvens i utvecklingspolitiken ska tas med i varje ordförandeskaps arbetsprogram.

| 80. | Europaparlamentet föreslår att rådet förbättrar de nuvarande strukturernas arbete för ökad konsekvens i utvecklingspolitiken, till exempel genom att ordna fler gemensamma sammanträden för arbetsgrupperna och göra arbetsprogrammet tillgängligt för allmänheten. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet föreslår att rådet förbättrar de nuvarande strukturernas arbete för ökad konsekvens i utvecklingspolitiken, till exempel genom att ordna fler gemensamma sammanträden för arbetsgrupperna och göra arbetsprogrammet tillgängligt för allmänheten.

| 81. | Europaparlamentet föreslår att en rapport om konsekvens i utvecklingspolitiken ska utarbetas med två års mellanrum och föreslår att alla dess utskott ska utarbeta betänkanden som tar upp utskottens respektive utvecklingsperspektiv. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet föreslår att en rapport om konsekvens i utvecklingspolitiken ska utarbetas med två års mellanrum och föreslår att alla dess utskott ska utarbeta betänkanden som tar upp utskottens respektive utvecklingsperspektiv.

| 82. | Europaparlamentet betonar vikten av samarbete mellan utskotten i Europaparlamentet. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att övriga av frågan berörda utskott måste vara nära knutna till diskussionen när ett utskott diskuterar en känslig fråga om konsekvens i utvecklingspolitiken, och när ett utskott anordnar en expertutfrågning i en känslig fråga som rör konsekvens i utvecklingspolitiken måste övriga av frågan berörda utskott medverka med att anordna denna utfrågning. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet betonar vikten av samarbete mellan utskotten i Europaparlamentet. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att övriga av frågan berörda utskott måste vara nära knutna till diskussionen när ett utskott diskuterar en känslig fråga om konsekvens i utvecklingspolitiken, och när ett utskott anordnar en expertutfrågning i en känslig fråga som rör konsekvens i utvecklingspolitiken måste övriga av frågan berörda utskott medverka med att anordna denna utfrågning.

| 83. | Europaparlamentet ber kommissionen att ur ett institutionellt perspektiv förtydliga sitt meddelande om en konsekvent politik för utveckling (KOM(2009)0458) när det gäller förstärkt partnerskap och dialog med utvecklingsländerna om konsekvens i utvecklingspolitiken. Parlamentet undrar om detta förstärkta partnerskap även skulle kunna omfatta en mekanism för rådgivning till utvecklingsländerna om vad de själva kan göra för att främja konsekvens i utvecklingspolitiken och en plan för kapacitetsuppbyggnad på nationell nivå för att kunna genomföra konsekvensbedömningar av utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet ber kommissionen att ur ett institutionellt perspektiv förtydliga sitt meddelande om en konsekvent politik för utveckling (KOM(2009)0458) när det gäller förstärkt partnerskap och dialog med utvecklingsländerna om konsekvens i utvecklingspolitiken. Parlamentet undrar om detta förstärkta partnerskap även skulle kunna omfatta en mekanism för rådgivning till utvecklingsländerna om vad de själva kan göra för att främja konsekvens i utvecklingspolitiken och en plan för kapacitetsuppbyggnad på nationell nivå för att kunna genomföra konsekvensbedömningar av utvecklingspolitiken.

| 84. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0039.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2009)0325.

(4)  AVS-EU/100.568/09/slutlig.

(5)  EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

(6)  EUT C 250 E, 25.10.2007, s. 77.

(7)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 633.

(8)  EUT C 286 E, 27.11.2009, s. 5.

(9)  EUT C 297 E, 20.11.2008, s. 201.

(10)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 100.

(11)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 291.

(12)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(13)  ”Policy Coherence for Development: Institutional Approaches: Technical Workshop”: OECD-seminarium, hållet i Paris den 13 oktober 2003.

(14)  Artikel 35 i den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (2006/C 46/01).

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/58

---

Tisdagen den 18 maj 2010Sanktionerna för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn

P7_TA(2010)0175

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om sanktioner för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn (2009/2154(INI))

2011/C 161 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens rapport ”Analys av sanktionerna för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn, enligt medlemsstaternas lagstiftning” (KOM(2009)0225),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0130/2010), och av följande skäl:

| A. | Genom att anta förordning (EEG) nr 3821/85, förordning (EG) nr 561/2006 och direktiv 2006/22/EG har EU de senaste åren inrättat ett sociallagstiftningssystem inom vägtransportsektorn för att öka säkerheten på vägarna och garantera en rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

A.

Genom att anta förordning (EEG) nr 3821/85, förordning (EG) nr 561/2006 och direktiv 2006/22/EG har EU de senaste åren inrättat ett sociallagstiftningssystem inom vägtransportsektorn för att öka säkerheten på vägarna och garantera en rättvis konkurrens.

| B. | Sanktionssystemen i EU-medlemsstaterna har blivit mer omfattande med tiden och uppvisar därför stora skillnader, med bötesbelopp som i extrema fall kan vara hela tio gånger högre i ett land än i ett annat. |
| --- | --- |

B.

Sanktionssystemen i EU-medlemsstaterna har blivit mer omfattande med tiden och uppvisar därför stora skillnader, med bötesbelopp som i extrema fall kan vara hela tio gånger högre i ett land än i ett annat.

| C. | Rättsläget för internationella transporter för företagarna och i synnerhet även för förarna har blivit svårt att överblicka. Det är en stor utmaning för medlemsstaterna att genomföra bestämmelserna, och den nuvarande situationen är inte förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

C.

Rättsläget för internationella transporter för företagarna och i synnerhet även för förarna har blivit svårt att överblicka. Det är en stor utmaning för medlemsstaterna att genomföra bestämmelserna, och den nuvarande situationen är inte förenlig med den inre marknaden.

| D. | Parlamentet är oroat över rapporterna om brister hos digitala färdskrivare som riskerar att manipuleras. |
| --- | --- |

D.

Parlamentet är oroat över rapporterna om brister hos digitala färdskrivare som riskerar att manipuleras.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport om analysen av sanktionerna för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn enligt medlemsstaternas lagstiftning, men beklagar att rapporten på grund av ofullständiga uppgifter från vissa medlemsstater inte utgör någon fullständig analys av den rådande situationen i Europa. Parlamentet ber kommissionen att uppmana medlemsstaterna att tillhandahålla de uppgifter som saknas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport om analysen av sanktionerna för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn enligt medlemsstaternas lagstiftning, men beklagar att rapporten på grund av ofullständiga uppgifter från vissa medlemsstater inte utgör någon fullständig analys av den rådande situationen i Europa. Parlamentet ber kommissionen att uppmana medlemsstaterna att tillhandahålla de uppgifter som saknas.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens rapport avser en kategorisering av överträdelser i enlighet med den nya bilaga III till kommissionens direktiv 2006/22/EG utan att beakta den genomförandefrist som anges i artikel 2.1 i kommissionens direktiv 2009/5/EG. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionens rapport avser en kategorisering av överträdelser i enlighet med den nya bilaga III till kommissionens direktiv 2006/22/EG utan att beakta den genomförandefrist som anges i artikel 2.1 i kommissionens direktiv 2009/5/EG.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att redan 2010 lägga fram en uppdaterad och fullständig rapport om genomförandet av den nya bilaga III till direktiv 2006/22/EG. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att redan 2010 lägga fram en uppdaterad och fullständig rapport om genomförandet av den nya bilaga III till direktiv 2006/22/EG.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att det under tidigare rapporteringsperioder har förekommit betydande förseningar, så att till exempel den aktuella rapporten från den 3 augusti 2009 (den 24:e rapporten från kommissionen om analys av sanktionerna för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn) bara behandlar uppgifter från 2005 och 2006, och därför knappast kan leda till några slutsatser om det aktuella harmoniseringsläget gällande sociala bestämmelser för dem som använder sig av vägtransporter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att det under tidigare rapporteringsperioder har förekommit betydande förseningar, så att till exempel den aktuella rapporten från den 3 augusti 2009 (den 24:e rapporten från kommissionen om analys av sanktionerna för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn) bara behandlar uppgifter från 2005 och 2006, och därför knappast kan leda till några slutsatser om det aktuella harmoniseringsläget gällande sociala bestämmelser för dem som använder sig av vägtransporter.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att se till att de mål som fastställs i artikel 17 i förordning (EG) nr 561/2006 uppfylls snabbare, så att nyare statistik blir tillgänglig för framtida harmoniseringsåtgärder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att se till att de mål som fastställs i artikel 17 i förordning (EG) nr 561/2006 uppfylls snabbare, så att nyare statistik blir tillgänglig för framtida harmoniseringsåtgärder.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att det även i bilaga IV till förordning (EG) nr 1071/2009 finns en förteckning över allvarliga överträdelser i enlighet med denna förordning och anser därför att en harmoniserad kategorisering av allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen är absolut nödvändig. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att det även i bilaga IV till förordning (EG) nr 1071/2009 finns en förteckning över allvarliga överträdelser i enlighet med denna förordning och anser därför att en harmoniserad kategorisering av allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen är absolut nödvändig.

Betydande skillnader mellan medlemsstater

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att de sanktioner som fastställs i medlemsstaternas lagstiftning för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn inte enbart skiljer sig åt genom olika höga bötesbelopp, utan även genom olika typer och kategoriseringar av sanktioner. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att de sanktioner som fastställs i medlemsstaternas lagstiftning för allvarliga överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn inte enbart skiljer sig åt genom olika höga bötesbelopp, utan även genom olika typer och kategoriseringar av sanktioner.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att skillnaderna kan förklaras såväl genom ekonomiska och geografiska faktorer som genom skillnader i medlemsstaternas straffrättsliga system och olika politiska strategier i fråga om trafiksäkerhet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att skillnaderna kan förklaras såväl genom ekonomiska och geografiska faktorer som genom skillnader i medlemsstaternas straffrättsliga system och olika politiska strategier i fråga om trafiksäkerhet.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn, särskilt förordning (EEG) nr 3821/85, förordning (EG) nr 561/2006 och direktiv 2006/22/EG, lämnar mycket fritt utrymme för medlemsstaternas egna tolkningar. Parlamentet beklagar att de många oprecisa formuleringarna i EU-bestämmelserna oundvikligen leder till ett oenhetligt genomförande i medlemsstaterna. För att uppnå ytterligare harmonisering behöver vi först en enhetlig och bindande tolkning av dessa förordningar och detta direktiv. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn, särskilt förordning (EEG) nr 3821/85, förordning (EG) nr 561/2006 och direktiv 2006/22/EG, lämnar mycket fritt utrymme för medlemsstaternas egna tolkningar. Parlamentet beklagar att de många oprecisa formuleringarna i EU-bestämmelserna oundvikligen leder till ett oenhetligt genomförande i medlemsstaterna. För att uppnå ytterligare harmonisering behöver vi först en enhetlig och bindande tolkning av dessa förordningar och detta direktiv.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att vissa av medlemsstaterna inte har system med differentierade sanktioner, så att sanktionerna kan anpassas efter hur grov överträdelsen är. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta nationell lagstiftning som har effektiv, proportionerlig och avskräckande verkan och där sanktionerna anpassas efter hur grov överträdelsen är. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar att vissa av medlemsstaterna inte har system med differentierade sanktioner, så att sanktionerna kan anpassas efter hur grov överträdelsen är. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta nationell lagstiftning som har effektiv, proportionerlig och avskräckande verkan och där sanktionerna anpassas efter hur grov överträdelsen är.

Ytterligare harmonisering

| 11. | Europaparlamentet understryker att ett effektivt, balanserat och avskräckande sanktionssystem förutsätter klara och tydliga sanktioner som kan jämföras mellan medlemsstaterna och uppmanar medlemsstaterna att hitta konkreta lagstiftningslösningar som minskar de i vissa fall mycket stora skillnader som finns beträffande sanktionstyper och bötesbelopp. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att ett effektivt, balanserat och avskräckande sanktionssystem förutsätter klara och tydliga sanktioner som kan jämföras mellan medlemsstaterna och uppmanar medlemsstaterna att hitta konkreta lagstiftningslösningar som minskar de i vissa fall mycket stora skillnader som finns beträffande sanktionstyper och bötesbelopp.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska kommissionen att, efter att ha konsulterat inspektionsorgan och företrädare för transportsektorn, ta fram en enhetlig och bindande tolkning av förordningen om körtider och viloperioder. Inspektionsorganen bör beakta denna tolkning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska kommissionen att, efter att ha konsulterat inspektionsorgan och företrädare för transportsektorn, ta fram en enhetlig och bindande tolkning av förordningen om körtider och viloperioder. Inspektionsorganen bör beakta denna tolkning.

| 13. | Europaparlamentet anser att det behövs kategorisering av bötesbeloppen med koppling till en kategorisering av sanktionerna, och att maximala och minimala bötesbelopp ska fastställas för enskilda överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn, för att ytterligare minska skillnaderna när det gäller sanktionstyper och bötesbeloppens storlek. Parlamentet betonar att när sanktionerna harmoniseras måste behovet av rättvisa bötesbelopp, som enligt objektiva kriterier (såsom BNP eller geografiska faktorer) är proportionerliga i de olika medlemsstaterna, balanseras av en effektiv avskräckande faktor mot allvarliga överträdelser. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det behövs kategorisering av bötesbeloppen med koppling till en kategorisering av sanktionerna, och att maximala och minimala bötesbelopp ska fastställas för enskilda överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn, för att ytterligare minska skillnaderna när det gäller sanktionstyper och bötesbeloppens storlek. Parlamentet betonar att när sanktionerna harmoniseras måste behovet av rättvisa bötesbelopp, som enligt objektiva kriterier (såsom BNP eller geografiska faktorer) är proportionerliga i de olika medlemsstaterna, balanseras av en effektiv avskräckande faktor mot allvarliga överträdelser.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att den nya bilaga III till direktiv 2006/22/EG, som införts med kommissionens direktiv 2009/5/EG, ska ses som en grundval för ett samlat grepp för att kategorisera de överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn som fastställs i medlemsstaternas lagstiftning. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att utfärda de lagar och andra författningar som krävs för att kommissionens direktiv 2009/5/EG snabbt ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att den nya bilaga III till direktiv 2006/22/EG, som införts med kommissionens direktiv 2009/5/EG, ska ses som en grundval för ett samlat grepp för att kategorisera de överträdelser av sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn som fastställs i medlemsstaternas lagstiftning. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att utfärda de lagar och andra författningar som krävs för att kommissionens direktiv 2009/5/EG snabbt ska kunna genomföras.

| 15. | Europaparlamentet påminner dessutom om att en ny artikel 83.2 om tillnärmning av medlemsstaternas straffrättsliga lagstiftning har lagts till i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i och med Lissabonfördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka dessa nya lagstiftningsinstrument för rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor och inom tolv månader lägga fram en rapport om möjliga harmoniseringsåtgärder inför rådet och parlamentet, inklusive aspekter som gäller vägsäkerhet och gränsöverskridande tillämpning av bötesbelopp, om parlamentet inte redan har gjort detta. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner dessutom om att en ny artikel 83.2 om tillnärmning av medlemsstaternas straffrättsliga lagstiftning har lagts till i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i och med Lissabonfördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka dessa nya lagstiftningsinstrument för rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor och inom tolv månader lägga fram en rapport om möjliga harmoniseringsåtgärder inför rådet och parlamentet, inklusive aspekter som gäller vägsäkerhet och gränsöverskridande tillämpning av bötesbelopp, om parlamentet inte redan har gjort detta.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i enlighet med artikel 22.4 i förordning (EG) nr 561/2006 har utarbetat ”riktlinjer” som stöd för medlemsstaternas nationella tolkning och tillämpning av denna förordning, men konstaterar samtidigt att dessa riktlinjer inte är rättsligt bindande och att genomförandet därför inte har varit enhetligt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i enlighet med artikel 22.4 i förordning (EG) nr 561/2006 har utarbetat ”riktlinjer” som stöd för medlemsstaternas nationella tolkning och tillämpning av denna förordning, men konstaterar samtidigt att dessa riktlinjer inte är rättsligt bindande och att genomförandet därför inte har varit enhetligt i medlemsstaterna.

| 17. | För att uppnå en inre marknad för transporter och för att öka den rättsliga säkerheten för förare och företag, bör tolkningen av sociallagstiftningens tillämpning enligt Europaparlamentet harmoniseras. Med detta i åtanke uppmanas kommissionen att, i samarbete med Corte, Tispol och Euro Contrôle Route, lägga fram förslag för att sätta stopp för den diskriminerande tillämpningen av sociallagstiftningen på vägtransportområdet. Parlamentet framhäver i detta sammanhang behovet av en gemensam tolkning, artikel för artikel, av tillämpningen av förordning (EG) nr 561/2006 och förordning (EEG) nr 3821/85. |
| --- | --- |

17.

För att uppnå en inre marknad för transporter och för att öka den rättsliga säkerheten för förare och företag, bör tolkningen av sociallagstiftningens tillämpning enligt Europaparlamentet harmoniseras. Med detta i åtanke uppmanas kommissionen att, i samarbete med Corte, Tispol och Euro Contrôle Route, lägga fram förslag för att sätta stopp för den diskriminerande tillämpningen av sociallagstiftningen på vägtransportområdet. Parlamentet framhäver i detta sammanhang behovet av en gemensam tolkning, artikel för artikel, av tillämpningen av förordning (EG) nr 561/2006 och förordning (EEG) nr 3821/85.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa dessa riktlinjer när de genomför sociallagstiftningen, så att ett harmoniserat genomförande kan komma till stånd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa dessa riktlinjer när de genomför sociallagstiftningen, så att ett harmoniserat genomförande kan komma till stånd.

Kontroller

| 19. | Europaparlamentet påpekar uttryckligen att endast ett konsekvent och icke-diskriminerande genomförande av gällande lagstiftning kan undvika snedvriden konkurrens och garantera trafiksäkerheten, och påpekar med eftertryck att det krävs ett harmoniserat och effektivt koncept för kontroller för att sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar uttryckligen att endast ett konsekvent och icke-diskriminerande genomförande av gällande lagstiftning kan undvika snedvriden konkurrens och garantera trafiksäkerheten, och påpekar med eftertryck att det krävs ett harmoniserat och effektivt koncept för kontroller för att sociallagstiftningen inom vägtransportsektorn ska kunna genomföras.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att trafiksituationen i de enskilda medlemsstaterna uppvisar stora skillnader i fråga om infrastruktur, trafikmängd och trafikbelastning, och anser därför att bland annat dessa faktorer skulle kunna beaktas när man fastställer hur ofta kontroller ska genomföras, eftersom huvudsyftet med dessa kontroller är att se till att bestämmelserna om social trygghet följs. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påpekar att trafiksituationen i de enskilda medlemsstaterna uppvisar stora skillnader i fråga om infrastruktur, trafikmängd och trafikbelastning, och anser därför att bland annat dessa faktorer skulle kunna beaktas när man fastställer hur ofta kontroller ska genomföras, eftersom huvudsyftet med dessa kontroller är att se till att bestämmelserna om social trygghet följs.

| 21. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör utveckla och främja sådana harmoniserade koncept för kontroller och ha en reglerande verkan, så att hindren för den europeiska inre marknaden avlägsnas och trafiksäkerheten förbättras. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa ett effektivt och välfungerande samordningsinstrument på europeisk nivå för att nå dessa mål. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör utveckla och främja sådana harmoniserade koncept för kontroller och ha en reglerande verkan, så att hindren för den europeiska inre marknaden avlägsnas och trafiksäkerheten förbättras. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa ett effektivt och välfungerande samordningsinstrument på europeisk nivå för att nå dessa mål.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta rekommendationer och europeiska miniminormer för utbildning av kontrollorganen och samordning av samarbetet mellan dem. Parlamentet ber kommissionen att förbättra insamlingen av statistiska uppgifter så att en relevantare analys av genomförandet kan göras samt även främja ett harmoniserat tillvägagångssätt från medlemsstaternas sida i samband med frågor som rör genomförandet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta rekommendationer och europeiska miniminormer för utbildning av kontrollorganen och samordning av samarbetet mellan dem. Parlamentet ber kommissionen att förbättra insamlingen av statistiska uppgifter så att en relevantare analys av genomförandet kan göras samt även främja ett harmoniserat tillvägagångssätt från medlemsstaternas sida i samband med frågor som rör genomförandet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att alltid utbilda sin tillsynspersonal i den senaste utvecklingen inom datainsamling, i genomförandet av gemensamma normer och i att nära samarbeta med samordningsorganet, för att främja en harmoniserad strategi för kontroller och därmed skapa rättssäkerhet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att alltid utbilda sin tillsynspersonal i den senaste utvecklingen inom datainsamling, i genomförandet av gemensamma normer och i att nära samarbeta med samordningsorganet, för att främja en harmoniserad strategi för kontroller och därmed skapa rättssäkerhet.

| 24. | Europaparlamentet anser att det måste göras fler och grundligare kontroller på vägarna och i företagens lokaler, och uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna respekterar den mängd kontroller som ska genomföras, enligt artikel 2.3 i direktiv 2006/22/EG. Kommissionen uppmanas att informera Europaparlamentet om de ytterligare steg som den tänker vidta när det gäller dessa kontroller. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det måste göras fler och grundligare kontroller på vägarna och i företagens lokaler, och uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna respekterar den mängd kontroller som ska genomföras, enligt artikel 2.3 i direktiv 2006/22/EG. Kommissionen uppmanas att informera Europaparlamentet om de ytterligare steg som den tänker vidta när det gäller dessa kontroller.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en rapport om de kontroller som gjorts av brister hos digitala färdskrivare och de steg som tagits för att förhindra problemen med dessa. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en rapport om de kontroller som gjorts av brister hos digitala färdskrivare och de steg som tagits för att förhindra problemen med dessa.

| 26. | Europaparlamentet understryker att den digitala färdskrivaren, i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85, bör förbättras som kontrollinstrument. Kommissionen bör undersöka hur man kan uppnå snabbare nedladdning av data från digitala färdskrivare från kontrollmyndigheternas sida. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att den digitala färdskrivaren, i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85, bör förbättras som kontrollinstrument. Kommissionen bör undersöka hur man kan uppnå snabbare nedladdning av data från digitala färdskrivare från kontrollmyndigheternas sida.

| 27. | Europaparlamentet uppmärksammar den byrå för mottagande av klagomål över oproportionerliga böter som inrättats av Euro Contrôle Route och uppmanar förare och företag att vända sig till denna byrå för klagomål i händelse av oproportionerlig eller diskriminerande tillämpning av sociallagstiftning för vägtransporter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmärksammar den byrå för mottagande av klagomål över oproportionerliga böter som inrättats av Euro Contrôle Route och uppmanar förare och företag att vända sig till denna byrå för klagomål i händelse av oproportionerlig eller diskriminerande tillämpning av sociallagstiftning för vägtransporter.

Andra initiativ

| 28. | Europaparlamentet anser att det skulle vara till hjälp om det fanns en tydlig broschyr för företag och lastbilsförare på EU:s alla officiella språk. Med hjälp av en sådan broschyr ska berörda förare och företag bli bättre informerade om gällande sociallagstiftning och tillhörande sanktioner i de enskilda medlemsstaterna. Liknande information bör även finnas för företag och förare från tredjeländer. Parlamentet uppmärksammar värdet av att använda intelligenta transportsystem för att ge förare sådan information i realtid. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att det skulle vara till hjälp om det fanns en tydlig broschyr för företag och lastbilsförare på EU:s alla officiella språk. Med hjälp av en sådan broschyr ska berörda förare och företag bli bättre informerade om gällande sociallagstiftning och tillhörande sanktioner i de enskilda medlemsstaterna. Liknande information bör även finnas för företag och förare från tredjeländer. Parlamentet uppmärksammar värdet av att använda intelligenta transportsystem för att ge förare sådan information i realtid.

| 29. | Europaparlamentet är övertygat om att det i samband med användning av modern informations- och kommunikationsteknik och intelligenta transportsystem, bör finnas möjlighet för företag och förare att få information om gällande sociala regler och påföljder om dessa överträds. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är övertygat om att det i samband med användning av modern informations- och kommunikationsteknik och intelligenta transportsystem, bör finnas möjlighet för företag och förare att få information om gällande sociala regler och påföljder om dessa överträds.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att stärka samarbetet på grundval av befintliga strukturer såsom Euro Contrôle Route och på detta sätt förbättra samordningen av gemensamma kontroller, utbytet av bästa praxis och den gemensamma organisationen av utbildningsprogram för kontrollorgan. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att stärka samarbetet på grundval av befintliga strukturer såsom Euro Contrôle Route och på detta sätt förbättra samordningen av gemensamma kontroller, utbytet av bästa praxis och den gemensamma organisationen av utbildningsprogram för kontrollorgan.

| 31. | Europaparlamentet anser att all tillgänglig teknik bör användas för att informera lastbilsförare i realtid om de relevanta sociala regler och sanktioner som tillämpas vid överträdelser i de olika medlemsstaterna, till exempel genom användning av GPS eller andra tillgängliga verktyg. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att all tillgänglig teknik bör användas för att informera lastbilsförare i realtid om de relevanta sociala regler och sanktioner som tillämpas vid överträdelser i de olika medlemsstaterna, till exempel genom användning av GPS eller andra tillgängliga verktyg.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det europeiska vägnätet har en sådan infrastruktur, bland annat säkra parkeringsplatser och rastplatser i tillräckligt antal, att förare faktiskt kan följa lagstiftningen om körtider och viloperioder och att kontroller kan genomföras effektivt. Parlamentet påpekar att säkerhetsaspekten måste ha en särskild ställning i detta sammanhang. Kommissionen uppmanas att i det mest lämpade formatet periodvis publicera information om tillgängliga offentliga och privata anläggningar på det europeiska vägnätet, samt informera om vilken service de erbjuder dem som arbetar inom vägtransportsektorn. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det europeiska vägnätet har en sådan infrastruktur, bland annat säkra parkeringsplatser och rastplatser i tillräckligt antal, att förare faktiskt kan följa lagstiftningen om körtider och viloperioder och att kontroller kan genomföras effektivt. Parlamentet påpekar att säkerhetsaspekten måste ha en särskild ställning i detta sammanhang. Kommissionen uppmanas att i det mest lämpade formatet periodvis publicera information om tillgängliga offentliga och privata anläggningar på det europeiska vägnätet, samt informera om vilken service de erbjuder dem som arbetar inom vägtransportsektorn.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra och finansiera uppförandet av säkra parkeringsplatser, eftersom dessa är nödvändiga om förarna ska följa bestämmelserna i förordning (EG) nr 561/2006. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra och finansiera uppförandet av säkra parkeringsplatser, eftersom dessa är nödvändiga om förarna ska följa bestämmelserna i förordning (EG) nr 561/2006.

*

* *

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/62 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/62

---

Tisdagen den 18 maj 2010Skriftlig förklaring om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruption

P7_TA(2010)0176

Europaparlamentets förklaring av den 18 maj 2010 om unionens insatser när det gäller att bekämpa korruption

2011/C 161 E/09

Europaparlamentet avger denna förklaring

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att korruptionen, som också bidragit till den pågående ekonomiska krisen, ska underminera rättsstatsprincipen, leda till missbruk av EU-medel som finansieras av skattebetalarna samt snedvrida marknaden. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att korruptionen, som också bidragit till den pågående ekonomiska krisen, ska underminera rättsstatsprincipen, leda till missbruk av EU-medel som finansieras av skattebetalarna samt snedvrida marknaden.

| B. | EU har ratificerat FN:s konvention mot korruption, och 78 procent av unionens medborgare anser att korruption är ett stort problem i det egna landet (Eurobarometer, december 2009). |
| --- | --- |

B.

EU har ratificerat FN:s konvention mot korruption, och 78 procent av unionens medborgare anser att korruption är ett stort problem i det egna landet (Eurobarometer, december 2009).

| C. | Parlamentet betonar kampen mot korruption i sin resolution om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet betonar kampen mot korruption i sin resolution om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet.

| D. | Denna skriftliga förklaring lanseras på den internationella dagen mot korruption (9 december). |
| --- | --- |

D.

Denna skriftliga förklaring lanseras på den internationella dagen mot korruption (9 december).

| 1. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att anta en omfattande strategi mot korruption och införa en tydlig mekanism för regelbunden övervakning av situationen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att anta en omfattande strategi mot korruption och införa en tydlig mekanism för regelbunden övervakning av situationen i medlemsstaterna.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bevilja alla de medel som behövs för att genomföra denna övervakningsmekanism och se till att dess slutsatser och resultat följs upp på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bevilja alla de medel som behövs för att genomföra denna övervakningsmekanism och se till att dess slutsatser och resultat följs upp på ett effektivt sätt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s relevanta organ att vidta alla nödvändiga åtgärder och tillhandahålla tillräckliga resurser för att garantera att EU-medel inte blir föremål för korruption, och att tillämpa avskräckande straffpåföljder i de fall där korruption och bedrägeri konstaterats. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s relevanta organ att vidta alla nödvändiga åtgärder och tillhandahålla tillräckliga resurser för att garantera att EU-medel inte blir föremål för korruption, och att tillämpa avskräckande straffpåföljder i de fall där korruption och bedrägeri konstaterats.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till rådet, kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till rådet, kommissionen och medlemsstaterna.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 1 till protokollet av den 18 maj 2010 (P7_PV(2010)05-18(ANN1)).

---

Onsdagen den 19 maj 2010

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/63 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/63

---

Onsdagen den 19 maj 2010Andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (bovint och /eller porcint trombin)

P7_TA(2010)0182

Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om utkastet till kommissionens direktiv om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel och om upphävande av beslut 2004/374/EG)

2011/C 161 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artiklarna 31 och 28.4,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (3) och rådets direktiv 89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i livsmedel (4), vilka upphävts och ersatts av ovannämnda förordning (EG) nr 1333/2008,

med beaktande av utkastet till kommissionens direktiv om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel och om upphävande av beslut 2004/374/EG,

med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5),

med beaktande av artiklarna 88.2 och 88.4 b i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1333/2008 får kommissionen anta åtgärder för att ändra bilagorna till bland annat direktiv 95/2/EG, fram tills det att sådana gemenskapsförteckningar över livsmedelstillsatser upprättats som avses i artikel 30 i den förordningen. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1333/2008 får kommissionen anta åtgärder för att ändra bilagorna till bland annat direktiv 95/2/EG, fram tills det att sådana gemenskapsförteckningar över livsmedelstillsatser upprättats som avses i artikel 30 i den förordningen.

| B. | Bilaga IV till direktiv 95/2/EG innehåller en förteckning över vilka livsmedelstillsatser som får användas i Europeiska unionen och villkoren för deras användning. |
| --- | --- |

B.

Bilaga IV till direktiv 95/2/EG innehåller en förteckning över vilka livsmedelstillsatser som får användas i Europeiska unionen och villkoren för deras användning.

| C. | Dessutom fastställdes de allmänna kriterierna för användning av livsmedelstillsatser i bilaga II till direktiv 89/107/EEG, och eftersom det direktivet upphävts och ersatts av förordning (EG) nr 1333/2008 återfinns de relevanta kriterierna nu bland annat i artikel 6 i den förordningen, som gäller allmänna villkor för införande och användning av livsmedelstillsatser i gemenskapsförteckningarna. |
| --- | --- |

C.

Dessutom fastställdes de allmänna kriterierna för användning av livsmedelstillsatser i bilaga II till direktiv 89/107/EEG, och eftersom det direktivet upphävts och ersatts av förordning (EG) nr 1333/2008 återfinns de relevanta kriterierna nu bland annat i artikel 6 i den förordningen, som gäller allmänna villkor för införande och användning av livsmedelstillsatser i gemenskapsförteckningarna.

| D. | I artikel 6 i den förordningen fastställs att en livsmedelstillsats endast får godkännas för användning i EU om den uppfyller vissa villkor, bland vilka ingår, enligt punkt 1 c, att konsumenter inte får vilseledas och, enligt punkt 2, att den har fördelar för konsumenten. |
| --- | --- |

D.

I artikel 6 i den förordningen fastställs att en livsmedelstillsats endast får godkännas för användning i EU om den uppfyller vissa villkor, bland vilka ingår, enligt punkt 1 c, att konsumenter inte får vilseledas och, enligt punkt 2, att den har fördelar för konsumenten.

| E. | I artikel 6.1 a i den förordningen fastställs också att en livsmedelstillsats får tillåtas endast om den inte utgör en hälsorisk för konsumenten. |
| --- | --- |

E.

I artikel 6.1 a i den förordningen fastställs också att en livsmedelstillsats får tillåtas endast om den inte utgör en hälsorisk för konsumenten.

| F. | Dessutom fastställs i förordning (EG) nr 178/2002 (förordningen om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning), och särskilt i artikel 8, bland annat att livsmedelslagstiftningen ska syfta till att skydda konsumenternas intressen och göra det möjligt för konsumenterna att fatta välgrundade beslut om de livsmedel de konsumerar samt att den ska syfta till att förebygga förfaranden som kan vilseleda konsumenterna. |
| --- | --- |

F.

Dessutom fastställs i förordning (EG) nr 178/2002 (förordningen om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning), och särskilt i artikel 8, bland annat att livsmedelslagstiftningen ska syfta till att skydda konsumenternas intressen och göra det möjligt för konsumenterna att fatta välgrundade beslut om de livsmedel de konsumerar samt att den ska syfta till att förebygga förfaranden som kan vilseleda konsumenterna.

| G. | I utkastet till kommissionens direktiv, särskilt i skäl 25 och dess punkt 3 h i bilagan, fastställs att det i bilaga IV till direktiv 95/2/EG ska kunna införas en beredning av enzym som utgår från trombin med fibrinogen som livsmedelstillsats för att rekonstituera livsmedel. |
| --- | --- |

G.

I utkastet till kommissionens direktiv, särskilt i skäl 25 och dess punkt 3 h i bilagan, fastställs att det i bilaga IV till direktiv 95/2/EG ska kunna införas en beredning av enzym som utgår från trombin med fibrinogen som livsmedelstillsats för att rekonstituera livsmedel.

| H. | Trombin härrör från ätliga delar av djur och fungerar som ett ”köttklister”, och dess syfte som livsmedelstillsats är att binda samman separata köttbitar för att tillverka en enda köttprodukt. |
| --- | --- |

H.

Trombin härrör från ätliga delar av djur och fungerar som ett ”köttklister”, och dess syfte som livsmedelstillsats är att binda samman separata köttbitar för att tillverka en enda köttprodukt.

| I. | Eftersom syftet med att använda trombin således är att presentera bitar av kött för konsumenten som en enda köttprodukt är risken för att konsumenten vilseleds uppenbar. |
| --- | --- |

I.

Eftersom syftet med att använda trombin således är att presentera bitar av kött för konsumenten som en enda köttprodukt är risken för att konsumenten vilseleds uppenbar.

| J. | I skäl 25 i utkastet till kommissionens direktiv erkänns att användning av trombin med fibrinogen som livsmedelstillsats kan vilseleda konsumenten när det gäller det slutliga livsmedlets beskaffenhet. |
| --- | --- |

J.

I skäl 25 i utkastet till kommissionens direktiv erkänns att användning av trombin med fibrinogen som livsmedelstillsats kan vilseleda konsumenten när det gäller det slutliga livsmedlets beskaffenhet.

| K. | I punkt 3 h i bilagan till utkastet till kommissionens direktiv föreskrivs att trombin från nöt och/eller svin får införas i förteckningen över tillåtna livsmedelstillsatser i bilaga IV till direktiv 95/2/EG i färdigförpackade köttberedningar och köttprodukter avsedda endast för konsumenter upp till högst 1 mg/kg uttryckt som trombin, att användas tillsammans med fibrinogen och under förutsättning att livsmedlet är märkt med texten ”sammanfogat kött” bredvid varubeteckningen. |
| --- | --- |

K.

I punkt 3 h i bilagan till utkastet till kommissionens direktiv föreskrivs att trombin från nöt och/eller svin får införas i förteckningen över tillåtna livsmedelstillsatser i bilaga IV till direktiv 95/2/EG i färdigförpackade köttberedningar och köttprodukter avsedda endast för konsumenter upp till högst 1 mg/kg uttryckt som trombin, att användas tillsammans med fibrinogen och under förutsättning att livsmedlet är märkt med texten ”sammanfogat kött” bredvid varubeteckningen.

| L. | Enligt utkastet till kommissionens direktiv är det inte tillåtet att använda trombin som livsmedelstillsats i köttprodukter som serveras på restauranger eller andra offentliga inrättningar som serverar livsmedel. Det finns emellertid en uppenbar risk för att kött som innehåller trombin skulle kunna hamna i köttprodukter som serveras på restauranger eller andra offentliga inrättningar som serverar livsmedel, med tanke på det högre pris som kan erhållas för köttbitar som serveras som en enda köttprodukt. |
| --- | --- |

L.

Enligt utkastet till kommissionens direktiv är det inte tillåtet att använda trombin som livsmedelstillsats i köttprodukter som serveras på restauranger eller andra offentliga inrättningar som serverar livsmedel. Det finns emellertid en uppenbar risk för att kött som innehåller trombin skulle kunna hamna i köttprodukter som serveras på restauranger eller andra offentliga inrättningar som serverar livsmedel, med tanke på det högre pris som kan erhållas för köttbitar som serveras som en enda köttprodukt.

| M. | Det står därför inte klart att förbudet mot användning av trombin i köttprodukter som serveras på restauranger eller andra offentliga inrättningar som serverar livsmedel skulle leda till att det i praktiken förhindras att sådana köttprodukter används i restauranger eller andra inrättningar som serverar livsmedel, och säljs till konsumenter som en enda köttprodukt. |
| --- | --- |

M.

Det står därför inte klart att förbudet mot användning av trombin i köttprodukter som serveras på restauranger eller andra offentliga inrättningar som serverar livsmedel skulle leda till att det i praktiken förhindras att sådana köttprodukter används i restauranger eller andra inrättningar som serverar livsmedel, och säljs till konsumenter som en enda köttprodukt.

| N. | De ovannämnda märkningsvillkor som ingår i utkastet till kommissionens direktiv klarar inte att skydda konsumenterna mot att ett oriktigt och vilseledande intryck skapas av att det rör sig om en enda köttprodukt, och det finns därför risk för att konsumenterna vilseleds och hindras från att fatta välgrundade beslut när det gäller konsumtion av köttprodukter som innehåller trombin. |
| --- | --- |

N.

De ovannämnda märkningsvillkor som ingår i utkastet till kommissionens direktiv klarar inte att skydda konsumenterna mot att ett oriktigt och vilseledande intryck skapas av att det rör sig om en enda köttprodukt, och det finns därför risk för att konsumenterna vilseleds och hindras från att fatta välgrundade beslut när det gäller konsumtion av köttprodukter som innehåller trombin.

| O. | Det har inte visats att det finns några fördelar för konsumenterna med trombin. |
| --- | --- |

O.

Det har inte visats att det finns några fördelar för konsumenterna med trombin.

| P. | Den process varigenom många separata köttbitar binds samman ökar avsevärt den yta som kan infekteras med patogena bakterier (som Clostridium och Salmonella), som kan överleva och reproducera sig utan syre under en sådan process. |
| --- | --- |

P.

Den process varigenom många separata köttbitar binds samman ökar avsevärt den yta som kan infekteras med patogena bakterier (som Clostridium och Salmonella), som kan överleva och reproducera sig utan syre under en sådan process.

| Q. | Risken för infektion med patogena bakterier är särskilt allvarlig eftersom bindningsprocessen kan utföras genom bindning utan värme, utan tillsats av salt och utan någon därpå följande upphettningsprocess, vilket leder till att slutproduktens säkerhet inte kan garanteras. |
| --- | --- |

Q.

Risken för infektion med patogena bakterier är särskilt allvarlig eftersom bindningsprocessen kan utföras genom bindning utan värme, utan tillsats av salt och utan någon därpå följande upphettningsprocess, vilket leder till att slutproduktens säkerhet inte kan garanteras.

| R. | Utkastet till kommissionens direktiv lyckas därför inte med att i dessa avseenden följa kriterierna för införande av livsmedelstillsatser enligt bilaga IV till direktiv 95/2/EG. |
| --- | --- |

R.

Utkastet till kommissionens direktiv lyckas därför inte med att i dessa avseenden följa kriterierna för införande av livsmedelstillsatser enligt bilaga IV till direktiv 95/2/EG.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens direktiv inte är förenligt med syftet och innehållet i förordning (EG) nr 1333/2008. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens direktiv inte är förenligt med syftet och innehållet i förordning (EG) nr 1333/2008.

| 2. | Europaparlamentet motsätter sig utkastet till kommissionens direktiv om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel och om upphävande av beslut 2004/374/EG. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet motsätter sig utkastet till kommissionens direktiv om ändring av bilagorna till Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel och om upphävande av beslut 2004/374/EG.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

(2)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

(3)  EGT L 61, 18.3.1995, s. 1.

(4)  EGT L 40, 11.2.1989, s. 27.

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/65 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/65

---

Onsdagen den 19 maj 2010Handlingsplan om donation och transplantation av organ (2009–2015)

P7_TA(2010)0183

Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om kommissionens meddelande om en handlingsplan om donation och transplantation av organ (2009–2015): bättre samarbete mellan medlemsstaterna (2009/2104(INI))

2011/C 161 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 184 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation (KOM(2008)0818,

med beaktande av kommissionens meddelande om en handlingsplan om donation och transplantation av organ (2009–2015): bättre samarbete mellan medlemsstaterna (KOM(2008 )0819),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/23/EG av den 31 mars 2004 om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler (1),

med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer för organtransplantationer på människor,

med beaktande av Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin samt dess tilläggsprotokoll om transplantation av organ och vävnader av mänskligt ursprung,

med beaktande av konferensen om säkerhet och kvalitet för organdonation och organtransplantation inom Europeiska unionen som hölls i Venedig den 17-18 september 2003,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0103/2010), och av följande skäl:

| A. | För närvarande väntar 56 000 patienter i EU på en lämplig organgivare och uppskattningsvis 12 personer om dagen dör i väntan på transplantation av fasta organ. |
| --- | --- |

A.

För närvarande väntar 56 000 patienter i EU på en lämplig organgivare och uppskattningsvis 12 personer om dagen dör i väntan på transplantation av fasta organ.

| B. | Patienternas behov av transplantationer i Europa tillgodoses inte eftersom antalet organ som finns tillgängliga från både avlidna och altruistiska levande donatorer är begränsat. |
| --- | --- |

B.

Patienternas behov av transplantationer i Europa tillgodoses inte eftersom antalet organ som finns tillgängliga från både avlidna och altruistiska levande donatorer är begränsat.

| C. | Andelen avlidna personer som donerar organ varierar kraftigt mellan olika medlemsstater, från 34,2 givare per miljoner invånare i Spanien till 1,1 i Bulgarien. Bristen på organ är ett stort hinder för transplantationsprogrammen. |
| --- | --- |

C.

Andelen avlidna personer som donerar organ varierar kraftigt mellan olika medlemsstater, från 34,2 givare per miljoner invånare i Spanien till 1,1 i Bulgarien. Bristen på organ är ett stort hinder för transplantationsprogrammen.

| D. | Den nationella politiken och det antagna regelverket för organdonation och transplantation varierar avsevärt från en medlemsstat till en annan beroende på rättsliga, kulturella, administrativa och organisatoriska faktorer. |
| --- | --- |

D.

Den nationella politiken och det antagna regelverket för organdonation och transplantation varierar avsevärt från en medlemsstat till en annan beroende på rättsliga, kulturella, administrativa och organisatoriska faktorer.

| E. | Organdonation och transplantation är känsliga och komplicerade frågor med viktiga etiska aspekter, och samhället måste därför delta fullt ut i utvecklingen på området och verka för att göra alla berörda parter delaktiga. |
| --- | --- |

E.

Organdonation och transplantation är känsliga och komplicerade frågor med viktiga etiska aspekter, och samhället måste därför delta fullt ut i utvecklingen på området och verka för att göra alla berörda parter delaktiga.

| F. | Organtransplantation gör det möjligt att rädda liv, förbättrar livskvaliteten och är (när det gäller njurtransplantation) kostnadseffektivare än andra ersättningsbehandlingar, och dessutom ökar den patienternas möjlighet att delta i det sociala livet och arbetslivet. |
| --- | --- |

F.

Organtransplantation gör det möjligt att rädda liv, förbättrar livskvaliteten och är (när det gäller njurtransplantation) kostnadseffektivare än andra ersättningsbehandlingar, och dessutom ökar den patienternas möjlighet att delta i det sociala livet och arbetslivet.

| G. | Utbyte av organ mellan medlemsstaterna är redan gängse praxis, även om det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna i antalet organ som byts ut över gränserna. Organutbytet mellan medlemsstaterna har underlättats genom organisationer för internationellt utbyte, såsom Eurotransplant och Scandiatransplant. |
| --- | --- |

G.

Utbyte av organ mellan medlemsstaterna är redan gängse praxis, även om det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna i antalet organ som byts ut över gränserna. Organutbytet mellan medlemsstaterna har underlättats genom organisationer för internationellt utbyte, såsom Eurotransplant och Scandiatransplant.

| H. | I nuläget finns ingen gemensam databas för hela EU med uppgifter om organ som kan doneras och transplanteras eller om levande och avlidna givare. Det finns inte heller något certifieringssystem på EU-nivå som gör det möjligt att bekräfta att mänskligt material kommer från lagliga källor. |
| --- | --- |

H.

I nuläget finns ingen gemensam databas för hela EU med uppgifter om organ som kan doneras och transplanteras eller om levande och avlidna givare. Det finns inte heller något certifieringssystem på EU-nivå som gör det möjligt att bekräfta att mänskligt material kommer från lagliga källor.

| I. | Endast Spanien och ett fåtal andra medlemsstater har lyckats med att kraftigt öka antalet organ som doneras från avlidna, och det har visats att ökningarna skett när vissa administrativa rutiner har införts som gjort att systemen kan upptäcka potentiella givare och maximera andelen avlidna som faktiskt blir givare. |
| --- | --- |

I.

Endast Spanien och ett fåtal andra medlemsstater har lyckats med att kraftigt öka antalet organ som doneras från avlidna, och det har visats att ökningarna skett när vissa administrativa rutiner har införts som gjort att systemen kan upptäcka potentiella givare och maximera andelen avlidna som faktiskt blir givare.

| J. | Direktiv 2004/23/EG kommer att leda till att det skapas en tydlig rättslig ram för organdonation och transplantation i EU samt till att varje medlemsstat inrättar eller utser en nationell behörig myndighet med uppgiften att se till att EU:s kvalitets- och säkerhetsnormer följs. |
| --- | --- |

J.

Direktiv 2004/23/EG kommer att leda till att det skapas en tydlig rättslig ram för organdonation och transplantation i EU samt till att varje medlemsstat inrättar eller utser en nationell behörig myndighet med uppgiften att se till att EU:s kvalitets- och säkerhetsnormer följs.

| K. | Organhandel och människohandel som syftar till att avlägsna organ är ett allvarligt brott mot mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

K.

Organhandel och människohandel som syftar till att avlägsna organ är ett allvarligt brott mot mänskliga rättigheter.

| L. | Det finns ett tydligt samband mellan illegal organhandel och människohandel som syftar till att avlägsna organ å ena sidan och det lagliga systemet för organdonation å den andra. För det första fungerar bristen på organ inom det lagliga systemet som ett incitament för olaglig verksamhet, för det andra skadas trovärdigheten hos det lagliga donationssystemet allvarligt av den olagliga verksamheten. |
| --- | --- |

L.

Det finns ett tydligt samband mellan illegal organhandel och människohandel som syftar till att avlägsna organ å ena sidan och det lagliga systemet för organdonation å den andra. För det första fungerar bristen på organ inom det lagliga systemet som ett incitament för olaglig verksamhet, för det andra skadas trovärdigheten hos det lagliga donationssystemet allvarligt av den olagliga verksamheten.

| M. | Andelen som vägrar donera organ varierar kraftigt inom EU och variationerna kan bero på skillnader i vårdpersonalens utbildning och skicklighet i fråga om kommunikation och omhändertagande av anhöriga, skillnader i hur lagstiftningen om samtycke till organdonation utformas och tillämpas samt på andra viktiga kulturella, ekonomiska och sociala faktorer som påverkar samhällets syn på fördelarna med donation och transplantation. |
| --- | --- |

M.

Andelen som vägrar donera organ varierar kraftigt inom EU och variationerna kan bero på skillnader i vårdpersonalens utbildning och skicklighet i fråga om kommunikation och omhändertagande av anhöriga, skillnader i hur lagstiftningen om samtycke till organdonation utformas och tillämpas samt på andra viktiga kulturella, ekonomiska och sociala faktorer som påverkar samhällets syn på fördelarna med donation och transplantation.

| N. | Donation från levande givare kan vara en bra kompletterande åtgärd för patienter som inte kan få det organ de behöver genom transplantation från en avliden givare, men det bör betonas att donation från levande givare bör förekomma endast om det kan uteslutas att olaglig verksamhet förekommit och att betalning erlagts för organet. |
| --- | --- |

N.

Donation från levande givare kan vara en bra kompletterande åtgärd för patienter som inte kan få det organ de behöver genom transplantation från en avliden givare, men det bör betonas att donation från levande givare bör förekomma endast om det kan uteslutas att olaglig verksamhet förekommit och att betalning erlagts för organet.

| O. | Sjukvårdsingrepp får bara genomföras om den berörda personen har gett sitt fria och informerade samtycke. Personen i fråga bör i förväg få lämpliga upplysningar om ingreppets syfte och art samt om dess konsekvenser och risker. Den berörda personen har rätt att när som helst ta tillbaka sitt samtycke. |
| --- | --- |

O.

Sjukvårdsingrepp får bara genomföras om den berörda personen har gett sitt fria och informerade samtycke. Personen i fråga bör i förväg få lämpliga upplysningar om ingreppets syfte och art samt om dess konsekvenser och risker. Den berörda personen har rätt att när som helst ta tillbaka sitt samtycke.

| P. | Medlemsstaterna måste se till att inga organ avsedda för transplantation avlägsnas från avlidna personer förrän de har konstaterats avlidna i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

P.

Medlemsstaterna måste se till att inga organ avsedda för transplantation avlägsnas från avlidna personer förrän de har konstaterats avlidna i enlighet med nationell lagstiftning.

| Q. | Donation från levande givare bör vara ett komplement till donationen från avlidna. |
| --- | --- |

Q.

Donation från levande givare bör vara ett komplement till donationen från avlidna.

| R. | Användning av organ som behandlingsform medför en risk för överföring av smittsamma och andra sjukdomar. |
| --- | --- |

R.

Användning av organ som behandlingsform medför en risk för överföring av smittsamma och andra sjukdomar.

| S. | Den ökade medellivslängden leder till sämre organkvalitet, vilket i sin tur ofta gör att antalet transplanterade organ minskar – även i de medlemsländer där antalet givare ökar. |
| --- | --- |

S.

Den ökade medellivslängden leder till sämre organkvalitet, vilket i sin tur ofta gör att antalet transplanterade organ minskar – även i de medlemsländer där antalet givare ökar.

| T. | Allmänhetens kunskaper och den allmänna opinionen spelar en mycket viktig roll för att öka antalet organdonationer. |
| --- | --- |

T.

Allmänhetens kunskaper och den allmänna opinionen spelar en mycket viktig roll för att öka antalet organdonationer.

| U. | Välgörenhetsorganisationer och andra frivilligorganisationer i medlemsländerna arbetar för att öka kunskapen om organdonation, och deras insatser bidrar i slutändan till att öka antalet personer i donationsregistren. |
| --- | --- |

U.

Välgörenhetsorganisationer och andra frivilligorganisationer i medlemsländerna arbetar för att öka kunskapen om organdonation, och deras insatser bidrar i slutändan till att öka antalet personer i donationsregistren.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den europeiska handlingsplan om donation och transplantation av organ (2009–2015) som antogs av kommissionen i december 2008, där det beskrivs hur medlemsstaterna bör samarbeta kring ett antal prioriterade åtgärder som bygger på kartläggning och utveckling av gemensamma mål samt utvärdering av genomförda donationer och transplantationer med hjälp av gemensamma indikatorer som gör det möjligt att ta fram riktmärken och bästa praxis. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den europeiska handlingsplan om donation och transplantation av organ (2009–2015) som antogs av kommissionen i december 2008, där det beskrivs hur medlemsstaterna bör samarbeta kring ett antal prioriterade åtgärder som bygger på kartläggning och utveckling av gemensamma mål samt utvärdering av genomförda donationer och transplantationer med hjälp av gemensamma indikatorer som gör det möjligt att ta fram riktmärken och bästa praxis.

| 2. | Europaparlamentet är bekymrat över att de mänskliga organ som finns tillgängliga för transplantation inte räcker för att fylla patienternas behov. Parlamentet inser att den allvarliga bristen på organgivare alltjämt är ett av de största hindren för att transplantationstjänsterna ska kunna utvecklas fullt ut och den största utmaningen som EU:s medlemsstater står inför på organtransplantationens område. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är bekymrat över att de mänskliga organ som finns tillgängliga för transplantation inte räcker för att fylla patienternas behov. Parlamentet inser att den allvarliga bristen på organgivare alltjämt är ett av de största hindren för att transplantationstjänsterna ska kunna utvecklas fullt ut och den största utmaningen som EU:s medlemsstater står inför på organtransplantationens område.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att goda resultat har uppnåtts med system där medborgarna erbjudits att direkt gå med i ett donationsregister i samband med något administrativt ärende, exempelvis ansökan om pass eller körkort. Parlamentet uppmanar medlemsländerna att undersöka möjligheten att införa sådana system för att få fler människor att ansluta sig till donationsregistren. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att goda resultat har uppnåtts med system där medborgarna erbjudits att direkt gå med i ett donationsregister i samband med något administrativt ärende, exempelvis ansökan om pass eller körkort. Parlamentet uppmanar medlemsländerna att undersöka möjligheten att införa sådana system för att få fler människor att ansluta sig till donationsregistren.

| 4. | För att undvika att organ som skulle kunna användas för behandling går till spillo anser Europaparlamentet att det är viktigt att det finns tydliga rättsliga ramar för hur de används och att samhället känner förtroende för donations- och transplantationssystemet. |
| --- | --- |

4.

För att undvika att organ som skulle kunna användas för behandling går till spillo anser Europaparlamentet att det är viktigt att det finns tydliga rättsliga ramar för hur de används och att samhället känner förtroende för donations- och transplantationssystemet.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt hur tillvaratagandet av organ organiseras och betonar att ett utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna kan hjälpa länder med låg tillgänglighet på organ att öka givartalen, vilket till exempel har visats genom att länder både i och utanför EU lyckats få upp andelen organdonationer genom att överta delar av den spanska modellen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt hur tillvaratagandet av organ organiseras och betonar att ett utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna kan hjälpa länder med låg tillgänglighet på organ att öka givartalen, vilket till exempel har visats genom att länder både i och utanför EU lyckats få upp andelen organdonationer genom att överta delar av den spanska modellen.

| 6. | Europaparlamentet understryker betydelsen av givarsamordnare och vikten av att sådana utnämns på sjukhusen. Givarsamordnaren eller samordningsteamet bör tillerkännas en nyckelroll när det gäller att förbättra inte bara donations- och transplantationsprocessens effektivitet, utan också kvaliteten på och säkerheten hos de organ som ska transplanteras. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker betydelsen av givarsamordnare och vikten av att sådana utnämns på sjukhusen. Givarsamordnaren eller samordningsteamet bör tillerkännas en nyckelroll när det gäller att förbättra inte bara donations- och transplantationsprocessens effektivitet, utan också kvaliteten på och säkerheten hos de organ som ska transplanteras.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det går att kraftigt öka eller bibehålla antalet organdonationer genom förändringar i hur donationer och tillvaratagandet av organ organiseras. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det går att kraftigt öka eller bibehålla antalet organdonationer genom förändringar i hur donationer och tillvaratagandet av organ organiseras.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att identifieringen av potentiella givare har ansetts vara en av hörnstenarna i samband med donation från avlidna. Det viktigaste steget mot förbättrad organdonation och bättre möjligheter att finna givare är att det finns en transplantationssamordnare på sjukhuset, vars huvuduppgift är att utveckla ett proaktivt program för organdonation och optimera hela donationsprocessen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller att identifieringen av potentiella givare har ansetts vara en av hörnstenarna i samband med donation från avlidna. Det viktigaste steget mot förbättrad organdonation och bättre möjligheter att finna givare är att det finns en transplantationssamordnare på sjukhuset, vars huvuduppgift är att utveckla ett proaktivt program för organdonation och optimera hela donationsprocessen.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar vikten av organutbyte mellan medlemsländerna eftersom givare och mottagare måste matchas, därav betydelsen av en stor givarpool för att fylla behoven hos alla patienter på väntelistan. Om det inte förekommer något utbyte av organ mellan medlemsstaterna har mottagare som behöver organ med ovanliga kännetecken mycket små chanser att hitta ett organ samtidigt som givare inte godkänns därför att man inte hittar någon lämplig mottagare på väntelistorna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar vikten av organutbyte mellan medlemsländerna eftersom givare och mottagare måste matchas, därav betydelsen av en stor givarpool för att fylla behoven hos alla patienter på väntelistan. Om det inte förekommer något utbyte av organ mellan medlemsstaterna har mottagare som behöver organ med ovanliga kännetecken mycket små chanser att hitta ett organ samtidigt som givare inte godkänns därför att man inte hittar någon lämplig mottagare på väntelistorna.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar arbetet inom Eurotransplant och Scanditransplant, men noterar att det finns stort utrymme för förbättringar av organutbytet utanför och mellan dessa system, förbättringar som framför allt skulle komma patienter i mindre länder till godo. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar arbetet inom Eurotransplant och Scanditransplant, men noterar att det finns stort utrymme för förbättringar av organutbytet utanför och mellan dessa system, förbättringar som framför allt skulle komma patienter i mindre länder till godo.

| 11. | Europaparlamentet betonar att införandet av bindande gemensamma kvalitets- och säkerhetsnormer är det enda sättet att säkra ett gott hälsoskydd i hela EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att införandet av bindande gemensamma kvalitets- och säkerhetsnormer är det enda sättet att säkra ett gott hälsoskydd i hela EU.

| 12. | Europaparlamentet betonar att donationen bör ske frivilligt och utan ersättning samt äga rum inom tydligt fastställda rättsliga och etiska ramar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att donationen bör ske frivilligt och utan ersättning samt äga rum inom tydligt fastställda rättsliga och etiska ramar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att fördelningen av organen till mottagarna grundar sig på kriterier som är öppet redovisade, icke-diskriminerande och vetenskapliga. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att fördelningen av organen till mottagarna grundar sig på kriterier som är öppet redovisade, icke-diskriminerande och vetenskapliga.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det finns en tydlig rättslig grund för att garantera att ett giltigt samtycke eller nekande till organdonation erhålls från avlidna personer eller deras anhöriga samt att organ inte avlägsnas från en avliden person innan denna har dödförklarats i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det finns en tydlig rättslig grund för att garantera att ett giltigt samtycke eller nekande till organdonation erhålls från avlidna personer eller deras anhöriga samt att organ inte avlägsnas från en avliden person innan denna har dödförklarats i enlighet med nationell lagstiftning.

| 15. | Europaparlamentet stöder åtgärder som syftar till att skydda levande givare och skapa garantier för att organdonation sker altruistiskt och frivilligt utan annan betalning än sådan som strikt begränsas till att ersätta kostnader i samband med donationen, såsom reskostnader, kostnader för barnpassning, inkomstbortfall och kostnader för återhämtning, för att förhindra att potentiella givare drivs av ekonomiska incitament eller förlorar ekonomiskt på att donera. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ange villkoren för att bevilja sådan ersättning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder åtgärder som syftar till att skydda levande givare och skapa garantier för att organdonation sker altruistiskt och frivilligt utan annan betalning än sådan som strikt begränsas till att ersätta kostnader i samband med donationen, såsom reskostnader, kostnader för barnpassning, inkomstbortfall och kostnader för återhämtning, för att förhindra att potentiella givare drivs av ekonomiska incitament eller förlorar ekonomiskt på att donera. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ange villkoren för att bevilja sådan ersättning.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjligheten att levande donatorer får försäkringsskydd i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar också kommissionen att granska de olika hälsovårdsförsäkringarna för levande donatorer i alla medlemsstater för att fastställa bästa praxis i hela EU. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjligheten att levande donatorer får försäkringsskydd i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar också kommissionen att granska de olika hälsovårdsförsäkringarna för levande donatorer i alla medlemsstater för att fastställa bästa praxis i hela EU.

| 17. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna ska se till att levande givare väljs ut på grundval av sin hälsa och sjukdomshistoria, däribland en psykologisk bedömning om detta anses nödvändigt, som utförs av personal med lämpliga kvalifikationer och lämplig utbildning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna ska se till att levande givare väljs ut på grundval av sin hälsa och sjukdomshistoria, däribland en psykologisk bedömning om detta anses nödvändigt, som utförs av personal med lämpliga kvalifikationer och lämplig utbildning.

| 18. | Europaparlamentet understryker att inrättandet av välstrukturerade operativa system och främjandet av framgångsrika modeller på nationell nivå är av utomordentligt stor betydelse. Parlamentet anser att de operativa systemen bör omfatta en adekvat rättslig ram, teknisk och logistisk infrastruktur samt organisatoriskt stöd kopplat till ett effektivt fördelningssystem. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att inrättandet av välstrukturerade operativa system och främjandet av framgångsrika modeller på nationell nivå är av utomordentligt stor betydelse. Parlamentet anser att de operativa systemen bör omfatta en adekvat rättslig ram, teknisk och logistisk infrastruktur samt organisatoriskt stöd kopplat till ett effektivt fördelningssystem.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att som ett första steg bidra till att utveckla kvalitetshöjande program vid alla sjukhus där det finns potential för organdonation, utgående från en egenutvärdering av hela organdonationsprocessen gjord av sjukhusets intensivvårdsspecialister och transplantationssamordnare, vilken där det behövs och är genomförbart bör kompletteras av en utomstående granskning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att som ett första steg bidra till att utveckla kvalitetshöjande program vid alla sjukhus där det finns potential för organdonation, utgående från en egenutvärdering av hela organdonationsprocessen gjord av sjukhusets intensivvårdsspecialister och transplantationssamordnare, vilken där det behövs och är genomförbart bör kompletteras av en utomstående granskning.

| 20. | Europaparlamentet understryker att kontinuerlig upplysning bör vara en väsentlig del av alla medlemsstaters kommunikationsstrategier i den här frågan. Framför allt bör människor ges bättre information, uppmuntras att tala om organdonation och låta anhöriga veta hur de förhåller sig i frågan. Endast 41 procent av EU-invånarna verkar ha diskuterat organdonation med sina familjer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att kontinuerlig upplysning bör vara en väsentlig del av alla medlemsstaters kommunikationsstrategier i den här frågan. Framför allt bör människor ges bättre information, uppmuntras att tala om organdonation och låta anhöriga veta hur de förhåller sig i frågan. Endast 41 procent av EU-invånarna verkar ha diskuterat organdonation med sina familjer.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka antalet samtyckesförklaringar genom att erbjuda möjligheten att anmäla sig till ett nationellt och/eller europeiskt donationsregister på Internet, så att kontrollen av samtycke till organdonation kan gå snabbare. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka antalet samtyckesförklaringar genom att erbjuda möjligheten att anmäla sig till ett nationellt och/eller europeiskt donationsregister på Internet, så att kontrollen av samtycke till organdonation kan gå snabbare.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna, Europaparlamentet och berörda parter undersöka möjligheten att utarbeta ett system för att en persons önskan att donera organ efter sin död ska kunna beaktas i så många medlemsstater som möjligt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna, Europaparlamentet och berörda parter undersöka möjligheten att utarbeta ett system för att en persons önskan att donera organ efter sin död ska kunna beaktas i så många medlemsstater som möjligt.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det finns system och register som är lättåtkomliga, så att framtida givares önskemål kan registreras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det finns system och register som är lättåtkomliga, så att framtida givares önskemål kan registreras.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar också medlemsstaterna att ta fram särskilda märken eller symboler som kan fästas på ID-kort eller körkort som en försäkran om att personen i fråga samtycker till donation. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar också medlemsstaterna att ta fram särskilda märken eller symboler som kan fästas på ID-kort eller körkort som en försäkran om att personen i fråga samtycker till donation.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar följaktligen medlemsstaterna att förbättra kunskaperna och kommunikationsförmågan om organtransplantationer bland sjukvårdspersonal och patientstödgrupper. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och det civila samhällets organisationer att delta i denna insats för att öka allmänhetens kunskaper om möjligheten att donera organ, samtidigt som man tar hänsyn till den kulturella särarten i varje enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar följaktligen medlemsstaterna att förbättra kunskaperna och kommunikationsförmågan om organtransplantationer bland sjukvårdspersonal och patientstödgrupper. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och det civila samhällets organisationer att delta i denna insats för att öka allmänhetens kunskaper om möjligheten att donera organ, samtidigt som man tar hänsyn till den kulturella särarten i varje enskild medlemsstat.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja möjligheterna till donation från avlidna personer genom att inrätta effektiva system för att identifiera organgivare och genom att verka för transplantationssamordnare på sjukhusen i Europa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera och öka användningen av organ från ”marginella” donatorer (dvs. äldre givare eller givare med vissa sjukdomar), samtidigt som man måste tillämpa stränga normer för kvalitet och säkerhet och i synnerhet utnyttja den senaste biotekniken som minskar risken för avstötning av transplantat. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja möjligheterna till donation från avlidna personer genom att inrätta effektiva system för att identifiera organgivare och genom att verka för transplantationssamordnare på sjukhusen i Europa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera och öka användningen av organ från ”marginella” donatorer (dvs. äldre givare eller givare med vissa sjukdomar), samtidigt som man måste tillämpa stränga normer för kvalitet och säkerhet och i synnerhet utnyttja den senaste biotekniken som minskar risken för avstötning av transplantat.

| 27. | Europaparlamentet anser att man måste skapa en lämplig balans mellan å ena sidan att skydda donatorernas anonymitet och konfidentialitet och å andra sidan att möjliggöra spårning av donerade organ för medicinska ändamål, för att förhindra organdonationer mot ersättning samt handel med organ. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att man måste skapa en lämplig balans mellan å ena sidan att skydda donatorernas anonymitet och konfidentialitet och å andra sidan att möjliggöra spårning av donerade organ för medicinska ändamål, för att förhindra organdonationer mot ersättning samt handel med organ.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att levande givare bör behandlas enligt högsta medicinska standard och inte själva bör behöva stå för några vårdkostnader om de drabbas av möjliga medicinska problem, såsom högt blodtryck, njursvikt och konsekvenserna därav, till följd av transplantationen, samt att givaren inte bör drabbas av inkomstbortfall till följd av transplantationen eller medicinska problem som orsakats av denna. Givarna bör skyddas från diskriminering i socialförsäkringssystemet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att levande givare bör behandlas enligt högsta medicinska standard och inte själva bör behöva stå för några vårdkostnader om de drabbas av möjliga medicinska problem, såsom högt blodtryck, njursvikt och konsekvenserna därav, till följd av transplantationen, samt att givaren inte bör drabbas av inkomstbortfall till följd av transplantationen eller medicinska problem som orsakats av denna. Givarna bör skyddas från diskriminering i socialförsäkringssystemet.

| 29. | Europaparlamentet anser att alla regler för transplantationssystemen (fördelning, tillgång till transplantationstjänster, verksamhetsdata osv.) bör offentliggöras och övervakas på lämpligt sätt i syfte att undvika oskälig särbehandling i fråga om tillträde till plats på väntelistorna för transplantationer och/eller behandlingar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att alla regler för transplantationssystemen (fördelning, tillgång till transplantationstjänster, verksamhetsdata osv.) bör offentliggöras och övervakas på lämpligt sätt i syfte att undvika oskälig särbehandling i fråga om tillträde till plats på väntelistorna för transplantationer och/eller behandlingar.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att det inte finns något heltäckande system för att samla in uppgifter om de olika typerna av transplantation och deras resultat, även om flera medlemsstater har infört obligatorisk registrering av transplantationsförfaranden och det även finns vissa frivilliga register. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att det inte finns något heltäckande system för att samla in uppgifter om de olika typerna av transplantation och deras resultat, även om flera medlemsstater har infört obligatorisk registrering av transplantationsförfaranden och det även finns vissa frivilliga register.

| 31. | Europaparlamentet ger därför sitt fulla stöd till skapandet av register på nationell nivå och EU-nivå liksom till utarbetandet av en metod för att jämföra resultaten av befintliga register för uppföljning av organmottagare efter transplantation, i enlighet med EU:s rättsliga ram för skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet ger därför sitt fulla stöd till skapandet av register på nationell nivå och EU-nivå liksom till utarbetandet av en metod för att jämföra resultaten av befintliga register för uppföljning av organmottagare efter transplantation, i enlighet med EU:s rättsliga ram för skyddet av personuppgifter.

| 32. | Europaparlamentet stöder upprättandet i hela EU av särskilda protokoll över förfarandena under och efter operation, under ansvar av operationslag, patologer och andra nödvändiga specialister. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet stöder upprättandet i hela EU av särskilda protokoll över förfarandena under och efter operation, under ansvar av operationslag, patologer och andra nödvändiga specialister.

| 33. | Europaparlamentet stöder inrättandet av register på nationell nivå och EU-nivå om uppföljningen av levande givare i syfte att förbättra skyddet av deras hälsa. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet stöder inrättandet av register på nationell nivå och EU-nivå om uppföljningen av levande givare i syfte att förbättra skyddet av deras hälsa.

| 34. | Europaparlamentet understryker att allt kommersiellt utnyttjande av organ som förhindrar en rättvis tillgång till transplantationer är oetiskt, strider mot de mest grundläggande mänskliga värderingarna och mot artikel 21 i konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin samt är förbjudet enligt artikel 3.2 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att allt kommersiellt utnyttjande av organ som förhindrar en rättvis tillgång till transplantationer är oetiskt, strider mot de mest grundläggande mänskliga värderingarna och mot artikel 21 i konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin samt är förbjudet enligt artikel 3.2 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att organbristen är knuten till organhandel eller människohandel för att avlägsna organ på två sätt. För det första skulle en bättre tillgång på organ i medlemsstaterna bidra till bättre kontroll av dessa företeelser genom att EU-invånare inte längre skulle ha skäl att söka efter organ utanför EU, och för det andra skadas trovärdigheten hos det lagliga donationssystemet allvarligt av den olagliga verksamheten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att organbristen är knuten till organhandel eller människohandel för att avlägsna organ på två sätt. För det första skulle en bättre tillgång på organ i medlemsstaterna bidra till bättre kontroll av dessa företeelser genom att EU-invånare inte längre skulle ha skäl att söka efter organ utanför EU, och för det andra skadas trovärdigheten hos det lagliga donationssystemet allvarligt av den olagliga verksamheten.

| 36. | Europaparlamentet upprepar de rekommendationer om kampen mot organhandel som lämnades i Adamou-betänkandet om organdonation och transplantation (2) och anser att kommissionen bör beakta dessa fullt ut när den utarbetar handlingsplanen. Parlamentet framhäver att både kommissionen och Europol måste få en större medvetenhet om problemet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet upprepar de rekommendationer om kampen mot organhandel som lämnades i Adamou-betänkandet om organdonation och transplantation (2) och anser att kommissionen bör beakta dessa fullt ut när den utarbetar handlingsplanen. Parlamentet framhäver att både kommissionen och Europol måste få en större medvetenhet om problemet.

| 37. | Europaparlamentet understryker vikten av Världshälsoförsamlingens möte som ska anordnas i maj 2010 och uppmanar kommissionen och rådet att med kraft kämpa för att WHO ska anta principen om frivillig donation utan ersättning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker vikten av Världshälsoförsamlingens möte som ska anordnas i maj 2010 och uppmanar kommissionen och rådet att med kraft kämpa för att WHO ska anta principen om frivillig donation utan ersättning.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar Europarådets och FN:s gemensamma undersökning om handeln med organ, vävnader och celler samt om människohandel för att avlägsna organ. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar Europarådets och FN:s gemensamma undersökning om handeln med organ, vävnader och celler samt om människohandel för att avlägsna organ.

| 39. | Europaparlamentet noterar David Matas och David Kilgours rapport om hur medlemmar i Falun Gong dödats för sina organs skull och uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport om dessa påståenden och liknande fall för Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar David Matas och David Kilgours rapport om hur medlemmar i Falun Gong dödats för sina organs skull och uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport om dessa påståenden och liknande fall för Europaparlamentet och rådet.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta mekanismer för att undvika en situation där vårdpersonal, vårdinrättningar och försäkringsbolag uppmuntrar EU-invånarna att skaffa sig organ i tredjeländer från källor som använder sig av organhandel eller människohandel för avlägsnande av organ. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att övervaka dessa företeelser inom sina nationella gränser samt att utvärdera möjligheten att vidta rättsliga åtgärder, däribland sanktioner, mot personer som bidrar till eller deltar i sådan verksamhet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta mekanismer för att undvika en situation där vårdpersonal, vårdinrättningar och försäkringsbolag uppmuntrar EU-invånarna att skaffa sig organ i tredjeländer från källor som använder sig av organhandel eller människohandel för avlägsnande av organ. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att övervaka dessa företeelser inom sina nationella gränser samt att utvärdera möjligheten att vidta rättsliga åtgärder, däribland sanktioner, mot personer som bidrar till eller deltar i sådan verksamhet.

| 41. | Europaparlamentet invänder med kraft mot att vissa sjukförsäkringsbolag uppmuntrar patienter till transplantationsturism, och uppmanar medlemsstaterna att noggrant övervaka och bestraffa sådana företeelser. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet invänder med kraft mot att vissa sjukförsäkringsbolag uppmuntrar patienter till transplantationsturism, och uppmanar medlemsstaterna att noggrant övervaka och bestraffa sådana företeelser.

| 42. | Europaparlamentet understryker att patienter som har fått organ på illegal väg inte får nekas sjukvård i EU. Precis som i alla andra fall måste det finnas en gränsdragning mellan straffet för olaglig verksamhet och behovet av vård. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet understryker att patienter som har fått organ på illegal väg inte får nekas sjukvård i EU. Precis som i alla andra fall måste det finnas en gränsdragning mellan straffet för olaglig verksamhet och behovet av vård.

| 43. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör intensifiera sitt samarbete inom Interpol och Europol, så att problemet med organhandeln kan bekämpas på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör intensifiera sitt samarbete inom Interpol och Europol, så att problemet med organhandeln kan bekämpas på ett mer effektivt sätt.

| 44. | Europaparlamentet inser att det är av vital betydelse att förbättra kvaliteten och säkerheten i samband med organdonationer och transplantationer. Detta kommer att minska riskerna med transplantationer och följaktligen även de negativa effekterna. Parlamentet anser att åtgärder för kvalitet och säkerhet skulle kunna påverka organtillgången och tvärtom. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att stärka sin kapacitet att upprätta och utveckla regelverk för att förbättra kvalitet och säkerhet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet inser att det är av vital betydelse att förbättra kvaliteten och säkerheten i samband med organdonationer och transplantationer. Detta kommer att minska riskerna med transplantationer och följaktligen även de negativa effekterna. Parlamentet anser att åtgärder för kvalitet och säkerhet skulle kunna påverka organtillgången och tvärtom. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att stärka sin kapacitet att upprätta och utveckla regelverk för att förbättra kvalitet och säkerhet.

| 45. | Europaparlamentet understryker att ett bra samarbete mellan vårdpersonal och nationella myndigheter eller andra auktoriserade organisationer är nödvändigt och tillför ett mervärde. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att ett bra samarbete mellan vårdpersonal och nationella myndigheter eller andra auktoriserade organisationer är nödvändigt och tillför ett mervärde.

| 46. | Europaparlamentet inser att eftervården är en faktor som har stor betydelse för resultatet av en transplantation, däribland lämplig behandling för att förhindra avstötning. En optimal användning av behandlingar för att förhindra avstötning kan leda till bättre hälsa för patienterna på lång sikt, bättre transplantatöverlevnad och därmed även till bättre tillgång på organ eftersom behovet av omtransplantation minskar. Medlemsstaterna bör se till att patienterna får den bästa behandling som finns att tillgå. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet inser att eftervården är en faktor som har stor betydelse för resultatet av en transplantation, däribland lämplig behandling för att förhindra avstötning. En optimal användning av behandlingar för att förhindra avstötning kan leda till bättre hälsa för patienterna på lång sikt, bättre transplantatöverlevnad och därmed även till bättre tillgång på organ eftersom behovet av omtransplantation minskar. Medlemsstaterna bör se till att patienterna får den bästa behandling som finns att tillgå.

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EUT L 102, 7.4.2004, s. 48.

(2)  Europaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om organdonation och transplantation: politiska insatser på EU-nivå (Antagna texter, P6_TA(2008)0130).

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/72 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/72

---

Onsdagen den 19 maj 2010Institutionella aspekter av Europeiska unionens anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna

P7_TA(2010)0184

Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om de institutionella aspekterna av Europeiska unionens anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (2009/2241(INI))

2011/C 161 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen, artiklarna 216.2, 218.6, 218.8 och 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och av protokollet om artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen angående unionens anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad konventionen),

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 14 januari 2010 om att godkänna tillämpningen av artikel 50 i arbetsordningen (förfarande med associerade utskott) (1),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och av yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och från utskottet för utrikesfrågor (A7-0144/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionens domstol (nedan kallad EU-domstolen) har i en obruten rättspraxis sedan domarna i målen Internationale Handelsgesellschaft av den 17 december 1970 (2) respektive Nold av den 14 maj 1974 (3) konstaterat att de grundläggande rättigheterna ingår i de allmänna rättsprinciper som domstolen är satt att bevaka. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionens domstol (nedan kallad EU-domstolen) har i en obruten rättspraxis sedan domarna i målen Internationale Handelsgesellschaft av den 17 december 1970 (2) respektive Nold av den 14 maj 1974 (3) konstaterat att de grundläggande rättigheterna ingår i de allmänna rättsprinciper som domstolen är satt att bevaka.

| B. | I detta arbete stöder EU-domstolen sig på medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner och de internationella instrument rörande skydd för de mänskliga rättigheterna som medlemsstaterna har anslutit sig till, såsom konventionen. |
| --- | --- |

B.

I detta arbete stöder EU-domstolen sig på medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner och de internationella instrument rörande skydd för de mänskliga rättigheterna som medlemsstaterna har anslutit sig till, såsom konventionen.

| C. | Denna rättspraxis har i allt väsentligt införlivats i primärrätten genom Maastrichtfördraget om Europeiska unionen från 1993. |
| --- | --- |

C.

Denna rättspraxis har i allt väsentligt införlivats i primärrätten genom Maastrichtfördraget om Europeiska unionen från 1993.

| D. | EU-domstolen ägnar särskild uppmärksamhet åt utvecklingen av rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen), vilket det växande antalet domar som hänvisar till bestämmelserna i konventionen vittnar om. |
| --- | --- |

D.

EU-domstolen ägnar särskild uppmärksamhet åt utvecklingen av rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen), vilket det växande antalet domar som hänvisar till bestämmelserna i konventionen vittnar om.

| E. | Europadomstolen utgår i princip från ett ”antagande om förenlighet” mellan skick och bruk i en EU-medlemsstat och konventionen när denna stat enbart genomför EU-rätten. |
| --- | --- |

E.

Europadomstolen utgår i princip från ett ”antagande om förenlighet” mellan skick och bruk i en EU-medlemsstat och konventionen när denna stat enbart genomför EU-rätten.

| F. | I ett yttrande av den 28 mars 1996 konstaterade EU-domstolen (som då hette EG-domstolen) att Europeiska gemenskapen inte kunde ansluta sig till konventionen utan föregående ändring av fördraget, eftersom gemenskapen inte hade någon uttrycklig eller underförstådd befogenhet för detta. |
| --- | --- |

F.

I ett yttrande av den 28 mars 1996 konstaterade EU-domstolen (som då hette EG-domstolen) att Europeiska gemenskapen inte kunde ansluta sig till konventionen utan föregående ändring av fördraget, eftersom gemenskapen inte hade någon uttrycklig eller underförstådd befogenhet för detta.

| G. | Vid anslutningen bör de begränsningar som stadgas i Lissabonfördraget och dess protokoll respekteras, i synnerhet artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen och protokoll 8 till Lissabonfördraget. Dessa bestämmelser erbjuder inte bara en möjlighet för EU att ansluta sig, utan medför också en skyldighet för EU:s institutioner att verka för en anslutning. I avtalet om EU:s anslutning till konventionen bör man ta hänsyn till att EU:s och unionsrättens särdrag måste bevaras. |
| --- | --- |

G.

Vid anslutningen bör de begränsningar som stadgas i Lissabonfördraget och dess protokoll respekteras, i synnerhet artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen och protokoll 8 till Lissabonfördraget. Dessa bestämmelser erbjuder inte bara en möjlighet för EU att ansluta sig, utan medför också en skyldighet för EU:s institutioner att verka för en anslutning. I avtalet om EU:s anslutning till konventionen bör man ta hänsyn till att EU:s och unionsrättens särdrag måste bevaras.

| H. | Till följd av ingåendet av protokoll 14 om ändring av konventionen har EU fått möjlighet att ansluta sig när det gäller de stater som är parter i konventionen, och villkoren för anslutningen måste tillsammans avtalas av EU och de stater som är parter i konventionen, vid tidpunkten för anslutningen. |
| --- | --- |

H.

Till följd av ingåendet av protokoll 14 om ändring av konventionen har EU fått möjlighet att ansluta sig när det gäller de stater som är parter i konventionen, och villkoren för anslutningen måste tillsammans avtalas av EU och de stater som är parter i konventionen, vid tidpunkten för anslutningen.

| I. | I ett sådant avtal bör även administrativa och tekniska frågor avhandlas, som principen om ett bidrag från EU till Europadomstolens driftskostnader. Här bör man överväga en egen budget för Europadomstolen för att göra det lättare att fastställa de respektive bidragen. |
| --- | --- |

I.

I ett sådant avtal bör även administrativa och tekniska frågor avhandlas, som principen om ett bidrag från EU till Europadomstolens driftskostnader. Här bör man överväga en egen budget för Europadomstolen för att göra det lättare att fastställa de respektive bidragen.

| J. | Efter anslutningen till konventionen kommer EU att integreras i dess system för skydd av de grundläggande rättigheterna och därmed förfoga över en extern skyddsinstans av internationell dignitet, utöver unionens interna skydd för dessa rättigheter genom EU-domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

J.

Efter anslutningen till konventionen kommer EU att integreras i dess system för skydd av de grundläggande rättigheterna och därmed förfoga över en extern skyddsinstans av internationell dignitet, utöver unionens interna skydd för dessa rättigheter genom EU-domstolens rättspraxis.

| K. | Konventionen har inte bara utvecklats genom tilläggsprotokoll utan även genom andra konventioner, stadgor och avtal, vilket har lett till ett system för skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som ständigt utvecklas. |
| --- | --- |

K.

Konventionen har inte bara utvecklats genom tilläggsprotokoll utan även genom andra konventioner, stadgor och avtal, vilket har lett till ett system för skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna som ständigt utvecklas.

| 1. | Europaparlamentet framhåller de främsta skälen för att EU ska ansluta sig till konventionen, vilka kan sammanfattas på följande sätt:






  — | Anslutningen innebär ett framsteg för den europeiska integrationsprocessen och ytterligare ett steg i riktning mot en politisk union. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller de främsta skälen för att EU ska ansluta sig till konventionen, vilka kan sammanfattas på följande sätt:

—

Anslutningen innebär ett framsteg för den europeiska integrationsprocessen och ytterligare ett steg i riktning mot en politisk union.

| — | EU:s system för skydd av de grundläggande rättigheterna kommer att kompletteras och förstärkas genom att stadgan om de grundläggande rättigheterna inlemmas i primärrätten, och om EU ansluter sig till konventionen skulle det dessutom sända en stark signal om att unionen hör samman med de länder som tillhör Europarådet och dess alleuropeiska system på människorättsområdet. Anslutningen skulle också stärka EU:s trovärdighet gentemot de tredjeländer som unionen, inom ramen för sina bilaterala förbindelser, återkommande kräver ska respektera konventionen. |
| --- | --- |

—

EU:s system för skydd av de grundläggande rättigheterna kommer att kompletteras och förstärkas genom att stadgan om de grundläggande rättigheterna inlemmas i primärrätten, och om EU ansluter sig till konventionen skulle det dessutom sända en stark signal om att unionen hör samman med de länder som tillhör Europarådet och dess alleuropeiska system på människorättsområdet. Anslutningen skulle också stärka EU:s trovärdighet gentemot de tredjeländer som unionen, inom ramen för sina bilaterala förbindelser, återkommande kräver ska respektera konventionen.

| — | En anslutning till konventionen skulle ge medborgarna ett skydd i förhållande till EU:s verksamhet liknande det som de redan har gentemot alla medlemsstaterna. Detta blir än mer relevant då medlemsstaterna har fört över viktiga befogenheter till unionen. |
| --- | --- |

—

En anslutning till konventionen skulle ge medborgarna ett skydd i förhållande till EU:s verksamhet liknande det som de redan har gentemot alla medlemsstaterna. Detta blir än mer relevant då medlemsstaterna har fört över viktiga befogenheter till unionen.

| — | En harmonisering av lagstiftning och rättspraxis i fråga om mänskliga rättigheter mellan EU:s och konventionens rättssystem skulle bidra till en utveckling i samklang av de båda europeiska domstolarna på människorättsområdet, bland annat till följd av det ökade behovet av dialog och samarbete, och skapar därmed ett integrerat system där de båda domstolarna fungerar samstämmigt. |
| --- | --- |

—

En harmonisering av lagstiftning och rättspraxis i fråga om mänskliga rättigheter mellan EU:s och konventionens rättssystem skulle bidra till en utveckling i samklang av de båda europeiska domstolarna på människorättsområdet, bland annat till följd av det ökade behovet av dialog och samarbete, och skapar därmed ett integrerat system där de båda domstolarna fungerar samstämmigt.

| — | Anslutningen skulle också i viss mån kompensera att EU-domstolens behörighet är något begränsad på områdena utrikes- och säkerhetspolitik samt polis- och säkerhetspolitik, i och med att anslutningen innebär en värdefull extern rättslig övervakning av all EU-verksamhet. |
| --- | --- |

—

Anslutningen skulle också i viss mån kompensera att EU-domstolens behörighet är något begränsad på områdena utrikes- och säkerhetspolitik samt polis- och säkerhetspolitik, i och med att anslutningen innebär en värdefull extern rättslig övervakning av all EU-verksamhet.

| — | Anslutningen kommer inte på något vis att rubba principen om EU-rättens oberoende, eftersom EU-domstolen förblir ensam högsta dömande instans i frågor som rör EU-rätten och giltigheten för dess akter. Europadomstolen kan nämligen enbart betraktas som en instans för extern övervakning av EU:s efterlevnad av de folkrättsliga skyldigheter som följer av anslutningen till konventionen. Förhållandet mellan de båda europeiska domstolarna är inte hierarkiskt utan bygger på specialisering. EU-domstolen får på så sätt en ställning som påminner om den som medlemsstaternas högsta domstolar i nuläget har i förhållandet till Europadomstolen. |
| --- | --- |

—

Anslutningen kommer inte på något vis att rubba principen om EU-rättens oberoende, eftersom EU-domstolen förblir ensam högsta dömande instans i frågor som rör EU-rätten och giltigheten för dess akter. Europadomstolen kan nämligen enbart betraktas som en instans för extern övervakning av EU:s efterlevnad av de folkrättsliga skyldigheter som följer av anslutningen till konventionen. Förhållandet mellan de båda europeiska domstolarna är inte hierarkiskt utan bygger på specialisering. EU-domstolen får på så sätt en ställning som påminner om den som medlemsstaternas högsta domstolar i nuläget har i förhållandet till Europadomstolen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att anslutningen, enligt artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och protokoll 8, inte innebär att EU:s behörighetsområde utvidgas och framför allt inte ger unionen någon allmän behörighet på människorättsområdet. Medlemsstaternas konstitutionella traditioner och identiteter bör respekteras, i överensstämmelse med artiklarna 4.2 och 6.3 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att anslutningen, enligt artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och protokoll 8, inte innebär att EU:s behörighetsområde utvidgas och framför allt inte ger unionen någon allmän behörighet på människorättsområdet. Medlemsstaternas konstitutionella traditioner och identiteter bör respekteras, i överensstämmelse med artiklarna 4.2 och 6.3 i fördraget om Europeiska unionen.

| 3. | Europaparlamentet slår fast att avtalet om EU:s anslutning till konventionen enligt artikel 2 i protokoll 8 till Lissabonfördraget bör garantera att anslutningen inte inverkar på medlemsstaternas interna enskilda förhållanden till konventionen och dess protokoll i allmänhet eller på medlemsstaters eventuella undantag och förbehåll i synnerhet. Sådana omständigheter bör inte påverka EU:s ställning i förhållande till konventionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet slår fast att avtalet om EU:s anslutning till konventionen enligt artikel 2 i protokoll 8 till Lissabonfördraget bör garantera att anslutningen inte inverkar på medlemsstaternas interna enskilda förhållanden till konventionen och dess protokoll i allmänhet eller på medlemsstaters eventuella undantag och förbehåll i synnerhet. Sådana omständigheter bör inte påverka EU:s ställning i förhållande till konventionen.

| 4. | Konventionens system har kompletterats genom en rad tilläggsprotokoll om skydd för rättigheter som inte omfattas av konventionen, och Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen ges mandat att förhandla också om en anslutning till alla de protokoll om rättigheter som har en motsvarighet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, oberoende av om dessa protokoll ratificerats av medlemsstaterna eller inte. |
| --- | --- |

4.

Konventionens system har kompletterats genom en rad tilläggsprotokoll om skydd för rättigheter som inte omfattas av konventionen, och Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen ges mandat att förhandla också om en anslutning till alla de protokoll om rättigheter som har en motsvarighet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, oberoende av om dessa protokoll ratificerats av medlemsstaterna eller inte.

| 5. | Då EU:s anslutning till konventionen innebär att en part som inte är en stat ansluter sig till ett rättsligt instrument som utformats för stater betonar Europaparlamentet att anslutningen inte bör leda till att konventionen förändras till sin natur, och dess rättssystem bör modifieras i minsta möjliga mån. För de enskilda medborgarnas skull, såväl från EU som från tredjeländer, är det viktigt att anslutningsvillkoren påverkar arbetsbelastningen för Europadomstolen så lite som möjligt. |
| --- | --- |

5.

Då EU:s anslutning till konventionen innebär att en part som inte är en stat ansluter sig till ett rättsligt instrument som utformats för stater betonar Europaparlamentet att anslutningen inte bör leda till att konventionen förändras till sin natur, och dess rättssystem bör modifieras i minsta möjliga mån. För de enskilda medborgarnas skull, såväl från EU som från tredjeländer, är det viktigt att anslutningsvillkoren påverkar arbetsbelastningen för Europadomstolen så lite som möjligt.

| 6. | Det är ytterst viktigt att man, jämsides med det politiska åtagandet, finner lämpliga svar och lösningar på de viktigaste tekniska frågorna, så att EU:s anslutning till konventionen gagnar medborgarna. Europaparlamentet påpekar att olösta och oklara enskildheter kan skapa en viss förvirring och äventyra själva syftet med anslutningen. Parlamentet understryker emellertid att tekniska hinder inte bör sinka processen. |
| --- | --- |

6.

Det är ytterst viktigt att man, jämsides med det politiska åtagandet, finner lämpliga svar och lösningar på de viktigaste tekniska frågorna, så att EU:s anslutning till konventionen gagnar medborgarna. Europaparlamentet påpekar att olösta och oklara enskildheter kan skapa en viss förvirring och äventyra själva syftet med anslutningen. Parlamentet understryker emellertid att tekniska hinder inte bör sinka processen.

| 7. | Europaparlamentet understryker att anslutningen till konventionen inte gör EU till medlem av Europarådet. Ett visst mått av deltagande från EU:s sida i konventionens instanser är dock nödvändigt för att unionen ska kunna integreras i konventionens system, och därför bör EU få vissa rättigheter, bland annat följande:






  — | Rätten att lägga fram en förteckning med tre kandidater till tjänsten som domare, varav en väljs av Europarådets parlamentariska församling för EU:s räkning och deltar i Europadomstolens arbete på lika villkor med de övriga domarna, i enlighet med artikel 27.2 i konventionen. Europaparlamentet bör medverka vid valet av kandidater enligt ett förfarande liknande det som föreskrivs i artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt angående kandidater till ämbetet som domare vid EU-domstolen. |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att anslutningen till konventionen inte gör EU till medlem av Europarådet. Ett visst mått av deltagande från EU:s sida i konventionens instanser är dock nödvändigt för att unionen ska kunna integreras i konventionens system, och därför bör EU få vissa rättigheter, bland annat följande:

—

Rätten att lägga fram en förteckning med tre kandidater till tjänsten som domare, varav en väljs av Europarådets parlamentariska församling för EU:s räkning och deltar i Europadomstolens arbete på lika villkor med de övriga domarna, i enlighet med artikel 27.2 i konventionen. Europaparlamentet bör medverka vid valet av kandidater enligt ett förfarande liknande det som föreskrivs i artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt angående kandidater till ämbetet som domare vid EU-domstolen.

| — | Rätten att via Europeiska kommissionen delta och rösta för EU:s räkning vid ministerkommitténs sammanträden när denna utövar sin funktion som kontrollorgan för verkställigheten av de domar som avkunnats av Europadomstolen eller när den beslutar om det finns skäl att begära ett yttrande från domstolen. Här ingår även rätten att vara företrädd i styrgruppen för mänskliga rättigheter (ett underorgan till ministerkommittén). |
| --- | --- |

—

Rätten att via Europeiska kommissionen delta och rösta för EU:s räkning vid ministerkommitténs sammanträden när denna utövar sin funktion som kontrollorgan för verkställigheten av de domar som avkunnats av Europadomstolen eller när den beslutar om det finns skäl att begära ett yttrande från domstolen. Här ingår även rätten att vara företrädd i styrgruppen för mänskliga rättigheter (ett underorgan till ministerkommittén).

| — | Rätten för Europaparlamentet att utse/sända ett visst antal representanter till Europarådets parlamentariska församling när den ska välja domare till Europadomstolen. |
| --- | --- |

—

Rätten för Europaparlamentet att utse/sända ett visst antal representanter till Europarådets parlamentariska församling när den ska välja domare till Europadomstolen.

| 8. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna vid anslutningen till konventionen, sinsemellan och i sina ömsesidiga förbindelser med unionen, bör förbinda sig att inte väcka mellanstatlig talan om underlåtenhet enligt vad som avses i artikel 33 i konventionen om den handling eller underlåtenhet som tvisten gäller omfattas av unionsrättens tillämpningsområde, eftersom detta skulle strida mot artikel 344 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna vid anslutningen till konventionen, sinsemellan och i sina ömsesidiga förbindelser med unionen, bör förbinda sig att inte väcka mellanstatlig talan om underlåtenhet enligt vad som avses i artikel 33 i konventionen om den handling eller underlåtenhet som tvisten gäller omfattas av unionsrättens tillämpningsområde, eftersom detta skulle strida mot artikel 344 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 9. | Europaparlamentet anser att den viktigaste vinsten av att EU ansluter sig till konventionen består i möjligheten att väcka enskild talan mot EU-institutionernas eller medlemsstaternas genomförande av unionsrätten, och att varje talan från en fysisk eller juridisk person som avser en handling eller underlåtenhet från en EU-institutions eller ett EU-organs sida därför uteslutande bör riktas mot unionen. På samma sätt bör varje talan som avser en medlemsstats genomförandeåtgärd av EU-rätten uteslutande riktas mot den medlemsstaten, vilket inte bör hindra att en talan på samma gång kan riktas mot både unionen och medlemsstaten om det kan uppstå tvivel i fråga om ansvarsfördelningen dem emellan. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att den viktigaste vinsten av att EU ansluter sig till konventionen består i möjligheten att väcka enskild talan mot EU-institutionernas eller medlemsstaternas genomförande av unionsrätten, och att varje talan från en fysisk eller juridisk person som avser en handling eller underlåtenhet från en EU-institutions eller ett EU-organs sida därför uteslutande bör riktas mot unionen. På samma sätt bör varje talan som avser en medlemsstats genomförandeåtgärd av EU-rätten uteslutande riktas mot den medlemsstaten, vilket inte bör hindra att en talan på samma gång kan riktas mot både unionen och medlemsstaten om det kan uppstå tvivel i fråga om ansvarsfördelningen dem emellan.

| 10. | När det gäller villkoret i artikel 35 i konventionen om att inhemska rättsmedel ska vara uttömda anser Europaparlamentet att käranden ska ha uttömt rättsmedlen i den medlemsstat som målet gäller och även ha begärt ett förhandsavgörande från EU-domstolen i Luxemburg. Det sistnämnda villkoret ska anses vara uppfyllt om den nationella domstolen, kärandens begäran till trots, anser att ett förhandsavgörande inte behöver begäras. |
| --- | --- |

10.

När det gäller villkoret i artikel 35 i konventionen om att inhemska rättsmedel ska vara uttömda anser Europaparlamentet att käranden ska ha uttömt rättsmedlen i den medlemsstat som målet gäller och även ha begärt ett förhandsavgörande från EU-domstolen i Luxemburg. Det sistnämnda villkoret ska anses vara uppfyllt om den nationella domstolen, kärandens begäran till trots, anser att ett förhandsavgörande inte behöver begäras.

| 11. | Efter EU:s anslutning till konventionen kan hända att både Europadomstolen och EU-domstolen blir behöriga i vissa mål, men Europaparlamentet påpekar att det inte kan tillåtas att ett mål tas upp samtidigt i båda domstolarna. |
| --- | --- |

11.

Efter EU:s anslutning till konventionen kan hända att både Europadomstolen och EU-domstolen blir behöriga i vissa mål, men Europaparlamentet påpekar att det inte kan tillåtas att ett mål tas upp samtidigt i båda domstolarna.

| 12. | Europaparlamentet anser att det för den sunda rättsskipningens skull, och utan att det påverkar artikel 36.2 i konventionen, är lämpligt att unionen med domstolens tillstånd får inträda som medsvarande i varje mål vid Europadomstolen som kan väcka frågor om EU-rätten och som inletts mot en medlemsstat, och att alla medlemsstater under samma omständigheter får inträda som medsvarande i varje mål som förs mot unionen. Denna möjlighet måste utformas genom bestämmelser i anslutningsavtalet på ett tydligt men också tillräckligt omfattande sätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det för den sunda rättsskipningens skull, och utan att det påverkar artikel 36.2 i konventionen, är lämpligt att unionen med domstolens tillstånd får inträda som medsvarande i varje mål vid Europadomstolen som kan väcka frågor om EU-rätten och som inletts mot en medlemsstat, och att alla medlemsstater under samma omständigheter får inträda som medsvarande i varje mål som förs mot unionen. Denna möjlighet måste utformas genom bestämmelser i anslutningsavtalet på ett tydligt men också tillräckligt omfattande sätt.

| 13. | Europaparlamentet anser att en status som medsvarande inte hindrar andra indirekta möjligheter som konventionen erbjuder (artikel 36.1), såsom EU:s rätt att ingripa som tredje part i alla mål där unionsmedborgare har väckt talan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att en status som medsvarande inte hindrar andra indirekta möjligheter som konventionen erbjuder (artikel 36.1), såsom EU:s rätt att ingripa som tredje part i alla mål där unionsmedborgare har väckt talan.

| 14. | Eftersom Europadomstolen har fastställt att konventionen kan tillämpas extraterritoriellt anser Europaparlamentet att EU bör sträva efter att till fullo respektera denna skyldighet i sina yttre förbindelser och åtgärder. |
| --- | --- |

14.

Eftersom Europadomstolen har fastställt att konventionen kan tillämpas extraterritoriellt anser Europaparlamentet att EU bör sträva efter att till fullo respektera denna skyldighet i sina yttre förbindelser och åtgärder.

| 15. | Europaparlamentet anser inte att det vore tillrådligt att formalisera förbindelserna mellan EU-domstolen och Europadomstolen genom att införa ett förfarande för förhandsavgöranden vid den senare eller genom att inrätta ett organ eller en grupp av sakkunniga som skulle fälla avgörandet om en av de båda domstolarna avser att anta en tolkning av konventionen som skiljer sig från den andras. Här framhåller parlamentet förklaring 2 om artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen, där man noterar den regelbundna dialogen mellan EU-domstolen och Europadomstolen, en dialog som bör förstärkas när EU ansluter sig till konventionen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser inte att det vore tillrådligt att formalisera förbindelserna mellan EU-domstolen och Europadomstolen genom att införa ett förfarande för förhandsavgöranden vid den senare eller genom att inrätta ett organ eller en grupp av sakkunniga som skulle fälla avgörandet om en av de båda domstolarna avser att anta en tolkning av konventionen som skiljer sig från den andras. Här framhåller parlamentet förklaring 2 om artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen, där man noterar den regelbundna dialogen mellan EU-domstolen och Europadomstolen, en dialog som bör förstärkas när EU ansluter sig till konventionen.

| 16. | Europaparlamentet är väl medvetet om att Europadomstolen kan komma att slå fast att en överträdelse har begåtts i ett mål som redan avgjorts av EU-domstolen, men framhåller att detta på intet vis förminskar EU-domstolens trovärdighet som den sista instansen i EU:s rättsliga system. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är väl medvetet om att Europadomstolen kan komma att slå fast att en överträdelse har begåtts i ett mål som redan avgjorts av EU-domstolen, men framhåller att detta på intet vis förminskar EU-domstolens trovärdighet som den sista instansen i EU:s rättsliga system.

| 17. | Efter anslutningen kommer konventionen att utgöra miniminivån för skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Europa, och den kommer att vara tvingande i framför allt de fall där EU:s skydd är sämre än det som konventionen erbjuder. Europaparlamentet påminner om att konventionen förstärker skyddet för de rättigheter som erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna och som omfattas av dess tillämpningsområde och att även andra rättigheter och principer som inte omfattas av konventionen, men av tilläggsprotokollen och instrument kopplade till denna, erkänns i stadgan. |
| --- | --- |

17.

Efter anslutningen kommer konventionen att utgöra miniminivån för skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Europa, och den kommer att vara tvingande i framför allt de fall där EU:s skydd är sämre än det som konventionen erbjuder. Europaparlamentet påminner om att konventionen förstärker skyddet för de rättigheter som erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna och som omfattas av dess tillämpningsområde och att även andra rättigheter och principer som inte omfattas av konventionen, men av tilläggsprotokollen och instrument kopplade till denna, erkänns i stadgan.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att främjandet av de mänskliga rättigheterna, ett av EU:s kärnvärden som anges i dess grundfördrag, utgör en gemensam grund för unionens förbindelser med tredjeländer. Parlamentet anser därför att anslutningen till konventionen kommer att öka medborgarnas förtroende för EU och unionens trovärdighet i dialogen om mänskliga rättigheter med tredjeländer. Dessutom understryker parlamentet att en enhetlig och fullständig tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna på EU-nivå också är mycket viktig för att säkra unionens trovärdighet i denna dialog. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att främjandet av de mänskliga rättigheterna, ett av EU:s kärnvärden som anges i dess grundfördrag, utgör en gemensam grund för unionens förbindelser med tredjeländer. Parlamentet anser därför att anslutningen till konventionen kommer att öka medborgarnas förtroende för EU och unionens trovärdighet i dialogen om mänskliga rättigheter med tredjeländer. Dessutom understryker parlamentet att en enhetlig och fullständig tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna på EU-nivå också är mycket viktig för att säkra unionens trovärdighet i denna dialog.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att konventionen är viktig för tolkningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna i fall där sådana rättigheter som garanteras i stadgan och som motsvarar rättigheter som erkänns i konventionen måste tolkas i enlighet med denna. Enligt artikel 6.3 i fördraget om Europeiska unionen utgör konventionen också en inspirationskälla för EU-domstolen när EU-rättens allmänna principer ska formuleras. Parlamentet konstaterar vidare att konventionen, enligt dess artikel 53, inte får tolkas som att den inskränker eller inkräktar på de rättigheter som erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna; denna behåller all sin rättsliga verkan. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att konventionen är viktig för tolkningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna i fall där sådana rättigheter som garanteras i stadgan och som motsvarar rättigheter som erkänns i konventionen måste tolkas i enlighet med denna. Enligt artikel 6.3 i fördraget om Europeiska unionen utgör konventionen också en inspirationskälla för EU-domstolen när EU-rättens allmänna principer ska formuleras. Parlamentet konstaterar vidare att konventionen, enligt dess artikel 53, inte får tolkas som att den inskränker eller inkräktar på de rättigheter som erkänns i stadgan om de grundläggande rättigheterna; denna behåller all sin rättsliga verkan.

| 20. | Europaparlamentet understryker att konventionen, liksom Europadomstolens rättspraxis, är betydelsefulla för utarbetandet av den rättsliga ramen och utformandet av de grundläggande principerna för EU:s nuvarande och framtida arbete på området medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, särskilt mot bakgrund av de nya former för integrering och harmonisering av medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor som ikraftträdandet av Lissabonfördraget och antagandet av Stockholmsprogrammet har medfört. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att konventionen, liksom Europadomstolens rättspraxis, är betydelsefulla för utarbetandet av den rättsliga ramen och utformandet av de grundläggande principerna för EU:s nuvarande och framtida arbete på området medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, särskilt mot bakgrund av de nya former för integrering och harmonisering av medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor som ikraftträdandet av Lissabonfördraget och antagandet av Stockholmsprogrammet har medfört.

| 21. | Europaparlamentet understryker att anslutningen först och främst kommer att bidra till ett internt, sammanhållet system för mänskliga rättigheter inom EU och anser att den kommer att stärka EU:s trovärdighet i de egna medborgarnas ögon när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna, genom att den garanterar en fullständig och verklig respekt för de grundläggande friheterna närhelst EU-rätten åberopas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att anslutningen först och främst kommer att bidra till ett internt, sammanhållet system för mänskliga rättigheter inom EU och anser att den kommer att stärka EU:s trovärdighet i de egna medborgarnas ögon när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna, genom att den garanterar en fullständig och verklig respekt för de grundläggande friheterna närhelst EU-rätten åberopas.

| 22. | Europaparlamentet betonar att Europadomstolens behörighet att ta upp frågor som rör konventionen inte längre kommer att kunna bestridas på grundval av EU-rättens interna strukturer efter anslutningen. Parlamentet betonar även att Europadomstolens behörighet inte bör begränsas till europeiska medborgare eller till EU:s territorium (exempelvis när det gäller uppdrag eller delegationer). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att Europadomstolens behörighet att ta upp frågor som rör konventionen inte längre kommer att kunna bestridas på grundval av EU-rättens interna strukturer efter anslutningen. Parlamentet betonar även att Europadomstolens behörighet inte bör begränsas till europeiska medborgare eller till EU:s territorium (exempelvis när det gäller uppdrag eller delegationer).

| 23. | EU:s anslutning till konventionen innebär att ytterligare en mekanism för tillämpning av mänskliga rättigheter tillkommer, nämligen möjligheten att inge klagomål till Europadomstolen angående en EU-institutions eller en medlemsstats agerande eller underlåtenhet att agera när det gäller verkställandet av EU-rätten på ett område som även omfattas av konventionen. Europaparlamentet understryker emellertid att anslutningen inte förändrar vare sig EU-domstolens eller Europadomstolens nuvarande rättssystem och att kravet på att alla nationella rättsmedel ska ha uttömts kommer att förbli ett villkor för att en ansökan om att väcka talan ska tas upp till prövning. Parlamentet kräver att ansökningar och klagomål behandlas inom rimlig tid och uppmanar kommissionen att i samförstånd med EU-domstolen och Europadomstolen bistå med vissa riktlinjer om vilka lämpliga nationella rättsmedel som finns inom EU och i frågan om ett förhandsavgörande enligt EU-rätten ska begäras. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det kommer att bli nödvändigt att se till att medlemsstaternas domstolar hänskjuter mål till EU-domstolen om det uppkommer frågor som rör grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

23.

EU:s anslutning till konventionen innebär att ytterligare en mekanism för tillämpning av mänskliga rättigheter tillkommer, nämligen möjligheten att inge klagomål till Europadomstolen angående en EU-institutions eller en medlemsstats agerande eller underlåtenhet att agera när det gäller verkställandet av EU-rätten på ett område som även omfattas av konventionen. Europaparlamentet understryker emellertid att anslutningen inte förändrar vare sig EU-domstolens eller Europadomstolens nuvarande rättssystem och att kravet på att alla nationella rättsmedel ska ha uttömts kommer att förbli ett villkor för att en ansökan om att väcka talan ska tas upp till prövning. Parlamentet kräver att ansökningar och klagomål behandlas inom rimlig tid och uppmanar kommissionen att i samförstånd med EU-domstolen och Europadomstolen bistå med vissa riktlinjer om vilka lämpliga nationella rättsmedel som finns inom EU och i frågan om ett förhandsavgörande enligt EU-rätten ska begäras. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det kommer att bli nödvändigt att se till att medlemsstaternas domstolar hänskjuter mål till EU-domstolen om det uppkommer frågor som rör grundläggande rättigheter.

| 24. | Europaparlamentet framhåller att anslutningen samtidigt kommer att kräva ett tätare samarbete mellan de nationella domstolarna, EU-domstolen och Europadomstolen när det gäller skyddet för de grundläggande rättigheterna. Samarbetet mellan de två europeiska domstolarna kommer att gynna utvecklingen av en enhetlig rättspraxis på området för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller att anslutningen samtidigt kommer att kräva ett tätare samarbete mellan de nationella domstolarna, EU-domstolen och Europadomstolen när det gäller skyddet för de grundläggande rättigheterna. Samarbetet mellan de två europeiska domstolarna kommer att gynna utvecklingen av en enhetlig rättspraxis på området för mänskliga rättigheter.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar även att artikel 1 i konventionen inte bara medför ett skydd för EU-medborgare och övriga personer som befinner sig på unionens territorium, utan också för alla personer utanför unionens territorium som omfattas av EU:s jurisdiktion. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar även att artikel 1 i konventionen inte bara medför ett skydd för EU-medborgare och övriga personer som befinner sig på unionens territorium, utan också för alla personer utanför unionens territorium som omfattas av EU:s jurisdiktion.

| 26. | Europaparlamentet inser att anslutningen i sig inte kommer att lösa de ytterst allvarliga svårigheter som konventionssystemet står inför; dels den alltför stora arbetsbördan som beror på en stegrande ökning av antalet enskilda ansökningar om att väcka talan, dels den reform av domstolens struktur och funktionssätt som krävs för att komma till rätta med detta. Europadomstolen är medveten om att den verkar i en komplex rättslig och politisk miljö. Ikraftträdandet av protokoll 14 den 1 juni 2010 kommer visserligen att hjälpa till att minska antalet oavgjorda mål men kommer inte att trolla bort dem. I samband med reformen av Europadomstolen understryker parlamentet betydelsen av Interlaken-förklaringen och i synnerhet dess punkt 4, i vilken det med rätta framhålls att kriterierna för tillåtlighet och domstolens behörighet måste tillämpas strikt och enhetligt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet inser att anslutningen i sig inte kommer att lösa de ytterst allvarliga svårigheter som konventionssystemet står inför; dels den alltför stora arbetsbördan som beror på en stegrande ökning av antalet enskilda ansökningar om att väcka talan, dels den reform av domstolens struktur och funktionssätt som krävs för att komma till rätta med detta. Europadomstolen är medveten om att den verkar i en komplex rättslig och politisk miljö. Ikraftträdandet av protokoll 14 den 1 juni 2010 kommer visserligen att hjälpa till att minska antalet oavgjorda mål men kommer inte att trolla bort dem. I samband med reformen av Europadomstolen understryker parlamentet betydelsen av Interlaken-förklaringen och i synnerhet dess punkt 4, i vilken det med rätta framhålls att kriterierna för tillåtlighet och domstolens behörighet måste tillämpas strikt och enhetligt.

| 27. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att Europadomstolens oberoende bevaras i fråga om personal- och budgetpolitik. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att Europadomstolens oberoende bevaras i fråga om personal- och budgetpolitik.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att det anges stränga villkor för en anslutning i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eftersom EU:s anslutning till konventionen är av stor konstitutionell betydelse. Efter Europaparlamentets godkännande måste rådet anta beslutet om ingåendet av avtalet enhälligt, och avtalet träder inte i kraft förrän det har godkänts av medlemsstaterna i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att det anges stränga villkor för en anslutning i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eftersom EU:s anslutning till konventionen är av stor konstitutionell betydelse. Efter Europaparlamentets godkännande måste rådet anta beslutet om ingåendet av avtalet enhälligt, och avtalet träder inte i kraft förrän det har godkänts av medlemsstaterna i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten i medlemsstaterna att tydligt uttrycka sin villighet och beredskap att underlätta anslutningsprocessen genom att engagera sina nationella domstolar och justitieministerier. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten i medlemsstaterna att tydligt uttrycka sin villighet och beredskap att underlätta anslutningsprocessen genom att engagera sina nationella domstolar och justitieministerier.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s anslutning till konventionen innebär att EU erkänner hela systemet för skydd av de mänskliga rättigheterna, så som detta har utvecklats och kodifierats i en rad dokument och organismer inom Europarådet. I detta avseende utgör EU:s anslutning till konventionen ett viktigt första steg, som längre fram bör följas av en anslutning till bland annat den europeiska sociala stadgan, undertecknad i Turin den 18 oktober 1961 och ändrad i Strasbourg den 3 maj 1996, i överensstämmelse med det regelverk som redan är fastlagt i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i EU:s sociallagstiftning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s anslutning till konventionen innebär att EU erkänner hela systemet för skydd av de mänskliga rättigheterna, så som detta har utvecklats och kodifierats i en rad dokument och organismer inom Europarådet. I detta avseende utgör EU:s anslutning till konventionen ett viktigt första steg, som längre fram bör följas av en anslutning till bland annat den europeiska sociala stadgan, undertecknad i Turin den 18 oktober 1961 och ändrad i Strasbourg den 3 maj 1996, i överensstämmelse med det regelverk som redan är fastlagt i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i EU:s sociallagstiftning.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar dessutom unionen att ansluta sig till Europarådets olika organ, som Europeiska kommittén för förhindrande av tortyr (CPT), Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) och kommissionen för effektivisering av rättsväsendet (CEPEJ). Parlamentet betonar också att EU bör delta i det arbete som utförs av kommissarien för mänskliga rättigheter, Europeiska kommittén för sociala rättigheter (ECSR), ministerkommittén för den sociala stadgan samt Europeiska kommittén för migration och begär att i tillbörlig ordning informeras om de slutsatser och beslut som dessa organ antar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar dessutom unionen att ansluta sig till Europarådets olika organ, som Europeiska kommittén för förhindrande av tortyr (CPT), Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) och kommissionen för effektivisering av rättsväsendet (CEPEJ). Parlamentet betonar också att EU bör delta i det arbete som utförs av kommissarien för mänskliga rättigheter, Europeiska kommittén för sociala rättigheter (ECSR), ministerkommittén för den sociala stadgan samt Europeiska kommittén för migration och begär att i tillbörlig ordning informeras om de slutsatser och beslut som dessa organ antar.

| 32. | Europaparlamentet anser att man, för medborgarnas bästa, för demokratin och för de mänskliga rättigheterna i Europa och i EU, liksom för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras och upprätthållas, bör stärka samarbetet mellan EU:s institutioner och Europarådets specialiserade organ, så att de blir mer samordnade och kompletterar varandra bättre i frågor som rör mänskliga rättigheter på alleuropeisk nivå. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att man, för medborgarnas bästa, för demokratin och för de mänskliga rättigheterna i Europa och i EU, liksom för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras och upprätthållas, bör stärka samarbetet mellan EU:s institutioner och Europarådets specialiserade organ, så att de blir mer samordnade och kompletterar varandra bättre i frågor som rör mänskliga rättigheter på alleuropeisk nivå.

| 33. | Europaparlamentet föreslår att Europarådet och EU, i syfte att göra medborgarna mer medvetna om anslutningens mervärde, ska utarbeta riktlinjer med tydliga förklaringar om alla konsekvenser och följder av anslutningen. Parlamentet vidhåller att kommissionen och medlemsstaterna bör informera EU-medborgarna så att de till fullo förstår vad de ytterligare mekanismerna innebär och hur de används på bästa sätt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet föreslår att Europarådet och EU, i syfte att göra medborgarna mer medvetna om anslutningens mervärde, ska utarbeta riktlinjer med tydliga förklaringar om alla konsekvenser och följder av anslutningen. Parlamentet vidhåller att kommissionen och medlemsstaterna bör informera EU-medborgarna så att de till fullo förstår vad de ytterligare mekanismerna innebär och hur de används på bästa sätt.

| 34. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt med ett informellt organ för samordning av informationsutbytet mellan Europaparlamentet och Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt med ett informellt organ för samordning av informationsutbytet mellan Europaparlamentet och Europarådets parlamentariska församling.

| 35. | Eftersom anslutningen till konventionen inte bara påverkar EU:s institutioner utan också medborgarna bör parlamentet rådfrågas och delta under hela förhandlingsprocessen. Parlamentet bör också omgående och till fullo informeras i förhandlingarnas samtliga skeden, i enlighet med artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

35.

Eftersom anslutningen till konventionen inte bara påverkar EU:s institutioner utan också medborgarna bör parlamentet rådfrågas och delta under hela förhandlingsprocessen. Parlamentet bör också omgående och till fullo informeras i förhandlingarnas samtliga skeden, i enlighet med artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionen.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar det engagemang som det innevarande spanska ordförandeskapet har visat genom att behandla anslutningen som ett ”brådskande ärende”, liksom Europarådets positiva och samarbetsvilliga inställning i detta avseende. Parlamentet uppmanar de belgiska och ungerska ordförandeskapen att göra sitt yttersta för att fullborda anslutningen så snart som möjligt och på ett så enkelt och lättillgängligt sätt som möjligt, så att EU-medborgarna snarast ska kunna dra nytta av EU:s anslutning till konventionen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar det engagemang som det innevarande spanska ordförandeskapet har visat genom att behandla anslutningen som ett ”brådskande ärende”, liksom Europarådets positiva och samarbetsvilliga inställning i detta avseende. Parlamentet uppmanar de belgiska och ungerska ordförandeskapen att göra sitt yttersta för att fullborda anslutningen så snart som möjligt och på ett så enkelt och lättillgängligt sätt som möjligt, så att EU-medborgarna snarast ska kunna dra nytta av EU:s anslutning till konventionen.

| 37. | Med tanke på den viktiga roll som Lissabonfördraget ger Europaparlamentet när det gäller ingåendet av anslutningsavtalet kräver parlamentet att vederbörligen informeras om utformningen av förhandlingsmandatet för anslutningen till konventionen och att nära kopplas till de preliminära diskussionerna och till förhandlingarna om texten i fråga, i enlighet med bestämmelserna i artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

37.

Med tanke på den viktiga roll som Lissabonfördraget ger Europaparlamentet när det gäller ingåendet av anslutningsavtalet kräver parlamentet att vederbörligen informeras om utformningen av förhandlingsmandatet för anslutningen till konventionen och att nära kopplas till de preliminära diskussionerna och till förhandlingarna om texten i fråga, i enlighet med bestämmelserna i artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Protokollet från talmanskonferensens sammanträde (PE 432.390/CPG, punkt 9.1).

(2)  Rättsfallssamling 1970, s. 1125.

(3)  Rättsfallssamling 1974, s. 491.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/78 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/78

---

Onsdagen den 19 maj 2010Konferensen för översyn av Romstadgan för den internationella brottmålsdomstolen i Kampala i Uganda

P7_TA(2010)0185

Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om den konferens om översyn av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som ska hållas i Kampala, Uganda

2011/C 161 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det beslut som församlingen för parterna i Romstadgan antog vid det åttonde plenarsammanträdet den 26 november 2009 (1), om att anordna en konferens om översyn av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen i Kampala, Uganda, den 31 maj–11 juni 2010,

med beaktande av tidigare resolutioner och rapporter om översynskonferensen, och i synnerhet resolution ICC-ASP/7/Res.2 om förfarandet för utnämning och val av Internationella brottmålsdomstolens (ICC) domare, åklagare och biträdande åklagare,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Internationella brottmålsdomstolen, särskilt resolutionerna av den 19 november 1998 (2), 18 januari 2001 (3) och 28 februari 2002 (4), resolutionen av den 4 juli 2002 om förslaget till lag om skydd för amerikansk militär (ASPA) (5), resolutionen av den 26 september 2002 (6) och resolutionen av den 22 maj 2008 (7),

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och dess ikraftträdande den 1 juli 2002,

med beaktande av det uttalande om Internationella brottmålsdomstolen som rådets ordförandeskap gjorde den 1 juli 2002 på Europeiska unionens vägnar,

med beaktande av den vikt som både ICC och EU lägger vid att befästa rättstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt samt att bevara freden och stärka den internationella säkerheten, i enlighet med FN-stadgan och artikel 21.2 b i fördraget om Europeiska unionen,

med beaktande av att rådet den 16 juni 2003 antog den gemensamma ståndpunkten 2003/444/GUSP om den internationella brottmålsdomstolen (8), i vilken man framhåller att ”de allvarliga brott som faller under ICC:s behörighet rör alla medlemsstater, vilka är fast beslutna att samarbeta för att förebygga sådana brott och för att se till att straffriheten för förövarna av dessa upphör”, och vars syfte är att ”stödja domstolens effektiva funktion och att befordra allmänt stöd för den genom att främja bredast möjliga deltagande i Romstadgan”,

med beaktande av den handlingsplan för uppföljning av den gemensamma ståndpunkten (9) som EU fullbordade den 4 februari 2004 för att främja samordningen av EU:s verksamhet, liksom Romstadgans universalitet och integritet samt en oberoende och välfungerande brottmålsdomstol,

med beaktande av att EU har antagit ”vägledande principer” (10) som innehåller vissa minimikriterier som måste respekteras av de stater som är parter i ICC då dessa ingår bilaterala avtal om icke-överlämnande,

med beaktande av de beslut (11) som rådet har antagit för att, i fråga om rättvisa, frihet och säkerhet, stärka medlemsstaternas samarbete vid utredning och lagföring för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser på nationell nivå,

med beaktande av Stockholmsprogrammet, genom vilket EU:s institutioner uppmanas att stödja och främja unionens och dess medlemsstaters verksamhet mot strafflöshet och bekämpa folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, och ”i samband därmed, främja samarbete mellan medlemsstater [...] och [...] Internationella brottmålsdomstolen”,

med beaktande av de omfattande framsteg som har gjorts sedan ICC:s första domare och åklagare blev valda och det faktum att ICC för närvarande bedriver utredningar i fem länder, nämligen Kenya, Demokratiska republiken Kongo, Sudan (Darfur), Uganda och Centralafrikanska republiken,

med beaktande av att konferensen om översyn av ICC utgör ett lämpligt tillfälle att diskutera brottmålsdomstolens framsteg och dess arbete för att avskräcka från och lösa väpnade konflikter, med särskild hänvisning till FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet,

med beaktande av Romstadgans motivering som anger ICC:s behörighetsområde och fastställer att våldtäkt, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, påtvingad graviditet, tvångssterilisering och alla andra former av sexuellt våld av samma allvarliga art utgör brott mot mänskligheten,

med beaktande av rådets och kommissionens uttalanden om den konferens om översyn av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som ska hållas i Kampala, Uganda,

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Som hängiven anhängare av ICC stöder EU Romstadgans universalitet och försvarar dess integritet i syfte att värna och stärka de internationella rättegångarnas oberoende, legitimitet och genomslagskraft. |
| --- | --- |

A.

Som hängiven anhängare av ICC stöder EU Romstadgans universalitet och försvarar dess integritet i syfte att värna och stärka de internationella rättegångarnas oberoende, legitimitet och genomslagskraft.

| B. | Under utvidgningsförhandlingarna och i samband med att nya medlemsstater anslutit sig har EU bland annat eftersträvat att Romstadgan i så stor utsträckning som möjligt ska ratificeras och genomföras. Romstadgans ratificering och genomförande bör även vara en viktig målsättning för EU i dess förbindelser med andra partnerländer, i synnerhet Förenta staterna, Kina, Ryssland och Israel. |
| --- | --- |

B.

Under utvidgningsförhandlingarna och i samband med att nya medlemsstater anslutit sig har EU bland annat eftersträvat att Romstadgan i så stor utsträckning som möjligt ska ratificeras och genomföras. Romstadgans ratificering och genomförande bör även vara en viktig målsättning för EU i dess förbindelser med andra partnerländer, i synnerhet Förenta staterna, Kina, Ryssland och Israel.

| C. | EU strävar alltid efter att införa en ICC-klausul när unionen förhandlar om mandat och ingår avtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

C.

EU strävar alltid efter att införa en ICC-klausul när unionen förhandlar om mandat och ingår avtal med tredjeländer.

| D. | Respekt för samt främjande och försvar av de mänskliga rättigheternas universalitet är en del av unionens etiska och rättsliga regelverk och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten (12). |
| --- | --- |

D.

Respekt för samt främjande och försvar av de mänskliga rättigheternas universalitet är en del av unionens etiska och rättsliga regelverk och en av hörnstenarna i den europeiska enheten och integriteten (12).

| E. | Under de senaste årtiondena har EU:s roll som global aktör stärkts. |
| --- | --- |

E.

Under de senaste årtiondena har EU:s roll som global aktör stärkts.

| F. | EU:s särskilda representanter främjar unionens politik och intressen i oroliga regioner och länder och spelar en aktiv roll i ansträngningarna för att befästa freden, stabiliteten och rättssamhället. |
| --- | --- |

F.

EU:s särskilda representanter främjar unionens politik och intressen i oroliga regioner och länder och spelar en aktiv roll i ansträngningarna för att befästa freden, stabiliteten och rättssamhället.

| G. | I april 2006 blev EU den första regionala organisationen som ingick ett avtal med ICC om samarbete och bistånd (13). |
| --- | --- |

G.

I april 2006 blev EU den första regionala organisationen som ingick ett avtal med ICC om samarbete och bistånd (13).

| H. | På tio år har EU genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter bidragit med över 40 miljoner euro till projekt vars syfte är att stödja ICC och de internationella brottmålsmekanismerna. |
| --- | --- |

H.

På tio år har EU genom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter bidragit med över 40 miljoner euro till projekt vars syfte är att stödja ICC och de internationella brottmålsmekanismerna.

| I. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen har spelat en aktiv roll för att se till att de internationella brottmålsmekanismerna ingår i AVS–EU-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet) och har antagit flera resolutioner vars syfte är att i samband med det internationella utvecklingssamarbetet och de politiska dialoger som förs på de aktuella områdena fastställa riktmärken för att bekämpa straffrihet. |
| --- | --- |

I.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen har spelat en aktiv roll för att se till att de internationella brottmålsmekanismerna ingår i AVS–EU-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet) och har antagit flera resolutioner vars syfte är att i samband med det internationella utvecklingssamarbetet och de politiska dialoger som förs på de aktuella områdena fastställa riktmärken för att bekämpa straffrihet.

| J. | Översynskonferensen är ett viktigt tillfälle för såväl de stater som är parter, som de stater som inte är det och det civila samhället och andra intressenter, att än en gång bekräfta sina åtaganden i fråga om rättvisa och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

J.

Översynskonferensen är ett viktigt tillfälle för såväl de stater som är parter, som de stater som inte är det och det civila samhället och andra intressenter, att än en gång bekräfta sina åtaganden i fråga om rättvisa och ansvarsskyldighet.

| K. | De stater som är parter utnyttjar nu möjligheten att i samband med översynskonferensen gå längre än de föreslagna ändringarna till Romstadgan och utvärdera brottmålsdomstolen när nu mer än tio år gått sedan den inrättandes. Dessutom ska man mer utförligt utvärdera nuläget vad gäller de internationella brottmålsmekanismerna, och därvid inrikta sig på fyra centrala frågor, nämligen komplementaritet, samarbete, effekterna av systemet med Romstadgan för offer och berörda befolkningsgrupper, samt fred och rättvisa. |
| --- | --- |

K.

De stater som är parter utnyttjar nu möjligheten att i samband med översynskonferensen gå längre än de föreslagna ändringarna till Romstadgan och utvärdera brottmålsdomstolen när nu mer än tio år gått sedan den inrättandes. Dessutom ska man mer utförligt utvärdera nuläget vad gäller de internationella brottmålsmekanismerna, och därvid inrikta sig på fyra centrala frågor, nämligen komplementaritet, samarbete, effekterna av systemet med Romstadgan för offer och berörda befolkningsgrupper, samt fred och rättvisa.

| L. | För närvarande är 111 stater parter i ICC. Vissa regioner, som Mellanöstern, Nordafrika och Asien, är dock fortfarande underrepresenterade. |
| --- | --- |

L.

För närvarande är 111 stater parter i ICC. Vissa regioner, som Mellanöstern, Nordafrika och Asien, är dock fortfarande underrepresenterade.

| M. | För att de internationella brottmålsmekanismerna ska vara effektiva och framgångsrika, framför allt i fråga om brottsbekämpningskapacitet, är det av största vikt att länder, internationella organisationer och ICC samarbetar. |
| --- | --- |

M.

För att de internationella brottmålsmekanismerna ska vara effektiva och framgångsrika, framför allt i fråga om brottsbekämpningskapacitet, är det av största vikt att länder, internationella organisationer och ICC samarbetar.

| N. | För första gången sedan ICC inrättades, lämnades den 19 april 2010 en begäran in till brottmålsdomstolen med anledning av att en stat befunnits vara icke samarbetsvillig. |
| --- | --- |

N.

För första gången sedan ICC inrättades, lämnades den 19 april 2010 en begäran in till brottmålsdomstolen med anledning av att en stat befunnits vara icke samarbetsvillig.

| O. | Romstadgan grundar sig på principen om komplementaritet, en princip som i sin tur grundar sig på förutsättningen att en stat själv ska utreda och vid behov åtala personer som misstänks ha begått brott mot internationell rätt. |
| --- | --- |

O.

Romstadgan grundar sig på principen om komplementaritet, en princip som i sin tur grundar sig på förutsättningen att en stat själv ska utreda och vid behov åtala personer som misstänks ha begått brott mot internationell rätt.

| P. | I de flesta konflikter där fredsprocessen inte har präglats av rättvisa har våldet blossat upp på nytt. |
| --- | --- |

P.

I de flesta konflikter där fredsprocessen inte har präglats av rättvisa har våldet blossat upp på nytt.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sitt starka stöd för ICC och dess målsättningar. Parlamentet betonar att Romstadgan har ratificerats av samtliga EU-medlemsstater som en viktig del av unionens demokratiska principer och värden, och därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att fullt ut följa stadgan, som utgör en del av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sitt starka stöd för ICC och dess målsättningar. Parlamentet betonar att Romstadgan har ratificerats av samtliga EU-medlemsstater som en viktig del av unionens demokratiska principer och värden, och därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att fullt ut följa stadgan, som utgör en del av EU:s regelverk.

| 2. | Det faktum att man valt ett afrikanskt land, Uganda, till värd för översynskonferensen är betydelsefullt, och Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för ICC:s begäran om att öppna ett sambandskontor i Afrikanska unionen, närmare bestämt i Addis Abeba. Dessutom bekräftar parlamentet de universella aspekterna av systemet med Romstadgan. |
| --- | --- |

2.

Det faktum att man valt ett afrikanskt land, Uganda, till värd för översynskonferensen är betydelsefullt, och Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för ICC:s begäran om att öppna ett sambandskontor i Afrikanska unionen, närmare bestämt i Addis Abeba. Dessutom bekräftar parlamentet de universella aspekterna av systemet med Romstadgan.

| 3. | Europaparlamentet betonar betydelsen av universalitetsprincipen i Romstadgan och uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att aktivt främja anslutningen till och ratificeringen av stadgan. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar betydelsen av universalitetsprincipen i Romstadgan och uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att aktivt främja anslutningen till och ratificeringen av stadgan.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att immunitetsavtal aldrig bör kunna medföra straffrihet för personer som står åtalade för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten eller folkmord. Parlamentet välkomnar att den amerikanska administrationen har meddelat att inga nya immunitetsavtal kommer att ingås och parlamentet uppmanar Förenta staterna och deras partnerländer att häva alla befintliga immunitetsavtal. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att immunitetsavtal aldrig bör kunna medföra straffrihet för personer som står åtalade för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten eller folkmord. Parlamentet välkomnar att den amerikanska administrationen har meddelat att inga nya immunitetsavtal kommer att ingås och parlamentet uppmanar Förenta staterna och deras partnerländer att häva alla befintliga immunitetsavtal.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att delta i översynskonferensen på så hög nivå som möjligt, medräknat stats- och regeringschefer, och att offentligt bekräfta att de stöder ICC. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att delta i översynskonferensen på så hög nivå som möjligt, medräknat stats- och regeringschefer, och att offentligt bekräfta att de stöder ICC.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att göra utfästelser för att bekräfta sitt åtagande gentemot ICC och poängtera de praktiska åtgärder som de planerar att vidta till stöd för domstolen i form av löften om att bland annat genomföra Romstadgan, ratificera och genomföra avtalet om privilegier och immunitet för Internationella brottmålsdomstolen (APIC), samarbeta med andra stater som har mindre kapacitet att främja allmän acceptans för ICC, samt bekräfta sitt bidrag till stärkande av systemet med komplementaritet och samarbete, med särskild hänsyn till konsekvenserna för offer och berörda befolkningsgrupper, liksom övriga områden i Romstadgan. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att göra utfästelser för att bekräfta sitt åtagande gentemot ICC och poängtera de praktiska åtgärder som de planerar att vidta till stöd för domstolen i form av löften om att bland annat genomföra Romstadgan, ratificera och genomföra avtalet om privilegier och immunitet för Internationella brottmålsdomstolen (APIC), samarbeta med andra stater som har mindre kapacitet att främja allmän acceptans för ICC, samt bekräfta sitt bidrag till stärkande av systemet med komplementaritet och samarbete, med särskild hänsyn till konsekvenserna för offer och berörda befolkningsgrupper, liksom övriga områden i Romstadgan.

| 7. | Europaparlamentet ger sitt starka stöd till att aggressionsbrott införs i artikel 5.1 i Romstadgan inom ramen för ICC:s materiella behörighet. Parlamentet noterar att den särskilda arbetsgruppen för församlingen för parterna i Romstadgan har konstaterat följande: Vid tillämpningen av denna stadga ska ”aggressionsbrott” anses föreligga när en person som är i stånd att utöva kontroll över eller styra den politiska eller militära verksamheten i en stat planerar, förbereder, inleder eller utför en aggressionshandling som till sin karaktär, betydelse och omfattning utgör en uppenbar kränkning av FN-stadgan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ger sitt starka stöd till att aggressionsbrott införs i artikel 5.1 i Romstadgan inom ramen för ICC:s materiella behörighet. Parlamentet noterar att den särskilda arbetsgruppen för församlingen för parterna i Romstadgan har konstaterat följande: Vid tillämpningen av denna stadga ska ”aggressionsbrott” anses föreligga när en person som är i stånd att utöva kontroll över eller styra den politiska eller militära verksamheten i en stat planerar, förbereder, inleder eller utför en aggressionshandling som till sin karaktär, betydelse och omfattning utgör en uppenbar kränkning av FN-stadgan.

| 8. | Europaparlamentet bekräftar med eftertryck att varje beslut som avser definitionen av ett aggressionsbrott måste respektera ICC:s oberoende. Parlamentet rekommenderar att staterna bör anta det förslag som inte förutsätter något rättsligt filter för att avgöra om en aggressionshandling har utförts innan ICC:s åklagare kan påbörja en undersökning. Om översynskonferensen beslutar att ett rättsligt filter måste inrättas, anser parlamentet att staterna bör kräva att den berörda domstolen ska fastställa huruvida en aggressionshandling har utförts i samband med de rättsliga förfaranden som redan anges i Romstadgan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet bekräftar med eftertryck att varje beslut som avser definitionen av ett aggressionsbrott måste respektera ICC:s oberoende. Parlamentet rekommenderar att staterna bör anta det förslag som inte förutsätter något rättsligt filter för att avgöra om en aggressionshandling har utförts innan ICC:s åklagare kan påbörja en undersökning. Om översynskonferensen beslutar att ett rättsligt filter måste inrättas, anser parlamentet att staterna bör kräva att den berörda domstolen ska fastställa huruvida en aggressionshandling har utförts i samband med de rättsliga förfaranden som redan anges i Romstadgan.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett meningsfullt sätt medverka i lägesundersökningen genom aktivt deltagande i de officiella paneldiskussionerna och de evenemang som det civila samhället (och andra intressenter) anordnar i anslutning till den officiella konferensen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett meningsfullt sätt medverka i lägesundersökningen genom aktivt deltagande i de officiella paneldiskussionerna och de evenemang som det civila samhället (och andra intressenter) anordnar i anslutning till den officiella konferensen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att även utnyttja den möjlighet som översynskonferensen erbjuder för att bekräfta staternas stöd för ICC genom särskilda utfästelser om de fyra teman som lägesundersökningen avser, och att fullgöra dessa åtaganden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att även utnyttja den möjlighet som översynskonferensen erbjuder för att bekräfta staternas stöd för ICC genom särskilda utfästelser om de fyra teman som lägesundersökningen avser, och att fullgöra dessa åtaganden.

| 11. | Under översynskonferensen stöder Europaparlamentet ICC i förfarandet för inventering av varje enskild etapp i genomförandet av Romstadgan samt dess konsekvenser, med hänsyn till offrens och de berörda befolkningsgruppernas synpunkter. |
| --- | --- |

11.

Under översynskonferensen stöder Europaparlamentet ICC i förfarandet för inventering av varje enskild etapp i genomförandet av Romstadgan samt dess konsekvenser, med hänsyn till offrens och de berörda befolkningsgruppernas synpunkter.

| 12. | Europaparlamentet är oroat över hur systemet med Romstadgan inverkar på offer, enskilda personer och befolkningsgrupper som berörs av de brott som ingår i ICC:s jurisdiktion. Parlamentet betonar den stora betydelsen av att man garanterar att offren och berörda befolkningsgrupper har tillgång till information om brottmålsdomstolen och förstår vad dess arbete innebär. Enligt parlamentet bör offrens rättigheter och intressen vara en prioriterad angelägenhet för dem som ansluter sig till Romstadgan, med tanke på att ICC är en rättsinstans som kompletterar staternas primära roll i att tillhandahålla skydd, och underlätta tillgång till rättslig prövning och verkliga ersättningar till offren både individuellt och kollektivt. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör






  — | samarbeta aktivt när en person omfattas av en häktningsorder från ICC, för att göra det lättare att flytta den berörda personen till rättslig prövning i ICC:s regi, |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet är oroat över hur systemet med Romstadgan inverkar på offer, enskilda personer och befolkningsgrupper som berörs av de brott som ingår i ICC:s jurisdiktion. Parlamentet betonar den stora betydelsen av att man garanterar att offren och berörda befolkningsgrupper har tillgång till information om brottmålsdomstolen och förstår vad dess arbete innebär. Enligt parlamentet bör offrens rättigheter och intressen vara en prioriterad angelägenhet för dem som ansluter sig till Romstadgan, med tanke på att ICC är en rättsinstans som kompletterar staternas primära roll i att tillhandahålla skydd, och underlätta tillgång till rättslig prövning och verkliga ersättningar till offren både individuellt och kollektivt. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör

—

samarbeta aktivt när en person omfattas av en häktningsorder från ICC, för att göra det lättare att flytta den berörda personen till rättslig prövning i ICC:s regi,

| — | erkänna de innovativa verktyg som ICC har för att förverkliga offrens rätt till domstolsprövning, medräknat deras rätt att delta i ICC:s rättsliga förfaranden och yrka på ersättning, med hänsyn tagen till den kompletterande roll som brottsofferfonden har vid tillhandahållande av ersättningar och annat stöd, t.ex. vittnesskydd, se till att offren och deras advokater åtnjuter tillräckligt rättsligt bistånd och skydd, |
| --- | --- |

—

erkänna de innovativa verktyg som ICC har för att förverkliga offrens rätt till domstolsprövning, medräknat deras rätt att delta i ICC:s rättsliga förfaranden och yrka på ersättning, med hänsyn tagen till den kompletterande roll som brottsofferfonden har vid tillhandahållande av ersättningar och annat stöd, t.ex. vittnesskydd, se till att offren och deras advokater åtnjuter tillräckligt rättsligt bistånd och skydd,

| — | erkänna de framsteg som ICC gjort till dags dato med att nå ut till de berörda befolkningsgrupperna och uppmuntra domstolen att vidareutveckla det arbetet, samt betona betydelsen av ICC:s verksamhet på fältet i syfte att öka domstolens inverkan på offer och berörda befolkningsgrupper, |
| --- | --- |

—

erkänna de framsteg som ICC gjort till dags dato med att nå ut till de berörda befolkningsgrupperna och uppmuntra domstolen att vidareutveckla det arbetet, samt betona betydelsen av ICC:s verksamhet på fältet i syfte att öka domstolens inverkan på offer och berörda befolkningsgrupper,

| — | särskilt uppmärksamma historiskt marginaliserade grupper som barn, kvinnor och ursprungsbefolkningar, för att garantera att internationell straffrätt inte blir ett verktyg för att upprätthålla olägenheter och stereotyper som kan ha förekommit, |
| --- | --- |

—

särskilt uppmärksamma historiskt marginaliserade grupper som barn, kvinnor och ursprungsbefolkningar, för att garantera att internationell straffrätt inte blir ett verktyg för att upprätthålla olägenheter och stereotyper som kan ha förekommit,

| — | utlova ett betydande finansiellt bidrag till brottsofferfonden, och |
| --- | --- |

—

utlova ett betydande finansiellt bidrag till brottsofferfonden, och

| — | knyta kontakter med det civila samhället under översynskonferensen för att säkra att medborgarnas synpunkter företräds i tillräcklig omfattning, bland annat genom att delta i det medborgarforum som nätverket för de mänskliga rättigheterna anordnar. |
| --- | --- |

—

knyta kontakter med det civila samhället under översynskonferensen för att säkra att medborgarnas synpunkter företräds i tillräcklig omfattning, bland annat genom att delta i det medborgarforum som nätverket för de mänskliga rättigheterna anordnar.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att i enlighet med artikel 86 i Romstadgan säkra att parterna i stadgan, signatärstaterna och ICC samarbetar fullt ut för att uppfylla det mål och syfte som fastställs i ingressen till stadgan, nämligen att ”de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet inte får förbli ostraffade”. Detta kan enligt parlamentet ske genom att staterna






  — | antar nationell lagstiftning om samarbete i enlighet med del IX av Romstadgan om de ännu inte har gjort detta, |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att i enlighet med artikel 86 i Romstadgan säkra att parterna i stadgan, signatärstaterna och ICC samarbetar fullt ut för att uppfylla det mål och syfte som fastställs i ingressen till stadgan, nämligen att ”de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet inte får förbli ostraffade”. Detta kan enligt parlamentet ske genom att staterna

—

antar nationell lagstiftning om samarbete i enlighet med del IX av Romstadgan om de ännu inte har gjort detta,

| — | bekräftar sitt åtagande att tillhandahålla domstolen allt samarbete och bistånd som krävs, utan förbehåll, |
| --- | --- |

—

bekräftar sitt åtagande att tillhandahålla domstolen allt samarbete och bistånd som krävs, utan förbehåll,

| — | överväger att ingå ad hoc-avtal med domstolen om flyttning av offer och vittnen samt verkställande av domstolens domar, och |
| --- | --- |

—

överväger att ingå ad hoc-avtal med domstolen om flyttning av offer och vittnen samt verkställande av domstolens domar, och

| — | ser till att samarbetet blir en permanent punkt på dagordningen för församlingen för parterna i Romstadgan för ICC, att domstolens aktuella utmaningar och behov diskuteras och att staternas framsteg mäts. |
| --- | --- |

—

ser till att samarbetet blir en permanent punkt på dagordningen för församlingen för parterna i Romstadgan för ICC, att domstolens aktuella utmaningar och behov diskuteras och att staternas framsteg mäts.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar översynen av och diskussionen om artikel 124 (Övergångsbestämmelse) i Romstadgan, som gör det möjligt för staterna att välja att inte låta sina medborgare omfattas av brottmålsdomstolens jurisdiktion i fråga om krigsförbrytelser under en sjuårsperiod efter ratificeringen. Parlamentet begär att artikeln omgående ska strykas ur stadgan, så att lagstiftningen tillämpas lika på alla personer som misstänks för krigsförbrytelser som förövats på en stats territorium eller av dess egna medborgare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar översynen av och diskussionen om artikel 124 (Övergångsbestämmelse) i Romstadgan, som gör det möjligt för staterna att välja att inte låta sina medborgare omfattas av brottmålsdomstolens jurisdiktion i fråga om krigsförbrytelser under en sjuårsperiod efter ratificeringen. Parlamentet begär att artikeln omgående ska strykas ur stadgan, så att lagstiftningen tillämpas lika på alla personer som misstänks för krigsförbrytelser som förövats på en stats territorium eller av dess egna medborgare.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera att användningen av vissa vapen i samband med en väpnad konflikt av icke internationell karaktär inkluderas som krigsförbrytelse i ICC:s jurisdiktion, i enlighet med Belgiens förslag till ändring av artikel 8 i Romstadgan. Parlamentet konstaterar att denna ändring, som lades fram för den åttonde sessionen inom Romstadgans partförsamling, utvidgar kriminaliseringen av användning av gift, giftiga vapen, kvävande, giftiga eller andra gaser och alla motsvarande vätskor, material och anordningar samt användning av kulor som utvidgas eller tillplattas lätt i människokroppen till att omfatta väpnade konflikter av icke internationell karaktär. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera att användningen av vissa vapen i samband med en väpnad konflikt av icke internationell karaktär inkluderas som krigsförbrytelse i ICC:s jurisdiktion, i enlighet med Belgiens förslag till ändring av artikel 8 i Romstadgan. Parlamentet konstaterar att denna ändring, som lades fram för den åttonde sessionen inom Romstadgans partförsamling, utvidgar kriminaliseringen av användning av gift, giftiga vapen, kvävande, giftiga eller andra gaser och alla motsvarande vätskor, material och anordningar samt användning av kulor som utvidgas eller tillplattas lätt i människokroppen till att omfatta väpnade konflikter av icke internationell karaktär.

| 16. | Europaparlamentet betonar effektiviteten hos principen om domstolens komplementaritet, som utgör grundvalen för den internationella straffrättens omfattande system (systemet med Romstadgan). Enligt denna princip är parternas primära skyldighet att utreda och lagföra internationella brott, något som klart förstärks av ICC:s komplementära (subsidiära) jurisdiktion. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar effektiviteten hos principen om domstolens komplementaritet, som utgör grundvalen för den internationella straffrättens omfattande system (systemet med Romstadgan). Enligt denna princip är parternas primära skyldighet att utreda och lagföra internationella brott, något som klart förstärks av ICC:s komplementära (subsidiära) jurisdiktion.

| 17. | Europaparlamentet är fast övertygat om att medlemsstaterna under diskussionerna i Kampala bör






  — | bekräfta att deras primära skyldighet är att utreda och lagföra krigsförbrytelser, folkmord och brott mot mänskligheten, samt åta sig att i sin nationella lagstiftning anta definitioner av krigsförbrytelser, folkmord och brott mot mänskligheten, i enlighet med Romstadgan, |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet är fast övertygat om att medlemsstaterna under diskussionerna i Kampala bör

—

bekräfta att deras primära skyldighet är att utreda och lagföra krigsförbrytelser, folkmord och brott mot mänskligheten, samt åta sig att i sin nationella lagstiftning anta definitioner av krigsförbrytelser, folkmord och brott mot mänskligheten, i enlighet med Romstadgan,

| — | ägna sig åt ”positiv komplementaritet” bland annat genom att betona att effektiva nationella förfaranden är nödvändiga, medräknat i länder där det finns ett omfattande behov av rättvisa, t.ex. länder som är föremål för ICC:s lagföring och länder som preliminärt analyseras av ICC, |
| --- | --- |

—

ägna sig åt ”positiv komplementaritet” bland annat genom att betona att effektiva nationella förfaranden är nödvändiga, medräknat i länder där det finns ett omfattande behov av rättvisa, t.ex. länder som är föremål för ICC:s lagföring och länder som preliminärt analyseras av ICC,

| — | betona betydelsen av att inleda och genomföra effektiva nationella förfaranden och särskilt att ta itu med bristen på politisk vilja från staternas sida, och |
| --- | --- |

—

betona betydelsen av att inleda och genomföra effektiva nationella förfaranden och särskilt att ta itu med bristen på politisk vilja från staternas sida, och

| — | betona den avgörande betydelsen av att man bygger upp staternas politiska vilja att fullgöra sina skyldigheter enligt komplementaritetsprincipen och vidtar åtgärder för att uppmuntra staterna att stödja rättvisan och motverka straffrihet. |
| --- | --- |

—

betona den avgörande betydelsen av att man bygger upp staternas politiska vilja att fullgöra sina skyldigheter enligt komplementaritetsprincipen och vidtar åtgärder för att uppmuntra staterna att stödja rättvisan och motverka straffrihet.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar alla stater som är parter i Romstadgan, särskilt EU:s medlemsstater, att anta och genomföra nationell lagstiftning som garanterar att de kan samarbeta fullt ut med ICC. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar alla stater som är parter i Romstadgan, särskilt EU:s medlemsstater, att anta och genomföra nationell lagstiftning som garanterar att de kan samarbeta fullt ut med ICC.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla stater som är parter i Romstadgan att ingå avtal med domstolen om flyttning av offer och vittnen samt verkställande av domar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med kraft alla stater som är parter i Romstadgan att ingå avtal med domstolen om flyttning av offer och vittnen samt verkställande av domar.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar unionen, medlemsstaterna och andra internationella givare att stödja reformprocesser och insatser för nationell kapacitetsuppbyggnad som syftar till att stärka det oberoende domstolsväsendet, brottsbekämpningssektorn och kriminalvårdssystemet i alla utvecklingsländer som direkt påverkas av brott som omfattas av Romstadgan, och därmed garantera effektivt genomförande av komplementaritetsprincipen och staternas efterlevnad av domstolens beslut. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar unionen, medlemsstaterna och andra internationella givare att stödja reformprocesser och insatser för nationell kapacitetsuppbyggnad som syftar till att stärka det oberoende domstolsväsendet, brottsbekämpningssektorn och kriminalvårdssystemet i alla utvecklingsländer som direkt påverkas av brott som omfattas av Romstadgan, och därmed garantera effektivt genomförande av komplementaritetsprincipen och staternas efterlevnad av domstolens beslut.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar de stater som är parter till Romstadgan att på grundval av diskussionerna i Kampala anta en resolution som betonar betydelsen av effektiv domstolsprövning för offren under rättvisa och opartiska rättegångar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar de stater som är parter till Romstadgan att på grundval av diskussionerna i Kampala anta en resolution som betonar betydelsen av effektiv domstolsprövning för offren under rättvisa och opartiska rättegångar.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att med tanke på framtiden förnya sitt åtagande gentemot ICC. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att med tanke på framtiden förnya sitt åtagande gentemot ICC.

| 23. | Europaparlamentet stödjer det förslag som lagts fram av företrädarna på hög nivå för parterna till Romstadgan för ICC om att anta den 17 juli, vilken är den dag när Romstadgan antogs 1998, som den internationella dagen för brottsbekämpning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stödjer det förslag som lagts fram av företrädarna på hög nivå för parterna till Romstadgan för ICC om att anta den 17 juli, vilken är den dag när Romstadgan antogs 1998, som den internationella dagen för brottsbekämpning.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen samt medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen samt medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament.

---

(1)  Resolution ICC-ASP/8/Res.6.

(2)  EGT C 379, 7.12.1998, s. 265.

(3)  EGT C 262, 18.9.2001, s. 262.

(4)  Antagna texter, P5_TA(2002)0082.

(5)  Antagna texter, P5_TA(2002)0367.

(6)  Antagna texter, P5_TA(2002)0449.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2008)0238.

(8)  EUT L 150, 18.6.2003, s. 67.

(9)  Rådets dokument 5742/04.

(10)  EU:s vägledande principer för överenskommelser mellan en part i Romstadgan för ICC och Förenta staterna när det gäller villkoren för överlämnande av personer till domstolen.

(11)  Rådets beslut 2002/494/RIF av den 13 juni 2002 (EGT L 167, 26.6.2002, s. 1) om inrättande av ett europeiskt nätverk av kontaktpunkter med avseende på personer som har gjort sig skyldiga till folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser; rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 (EGT L 190, 18.7.2002, s. 1) om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna; rådets beslut 2003/335/RIF av den 8 maj 2003 (EUT L 118, 14.5.2003, s. 12) om utredning och lagföring av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser.

(12)  Artiklarna 2, 3.5 och 6 i fördraget om Europeiska unionen.

(13)  EUT L 115, 28.4.2006, s. 50.

---

Torsdagen den 20 maj 2010

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/84 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/84

---

Torsdagen den 20 maj 2010Förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare

P7_TA(2010)0186

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om förverkligandet av en inre marknad för konsumenter och medborgare (2010/2011(INI))

2011/C 161 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet ”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

med beaktande av professor Mario Montis rapport till kommissionen om att blåsa nytt liv i den inre marknaden (1),

med beaktande av kommissionens meddelande ”En agenda för EU-medborgarna – EU ska visa resultat” (KOM(2006)0211),

med beaktande av kommissionens meddelande om en inre marknad för framtidens Europa (KOM(2007)0724) och kommissionens arbetsdokument ”The single market: review of achievements” (SEK(2007)1521), parlamentets resolution av den 4 september 2007 om översynen av den inre marknaden (2) och kommissionens arbetsdokument ”The single market review: one year on” (SEK(2008)3064),

med beaktande av kommissionens meddelanden ”Möjligheter, tillgång och solidaritet: mot en ny samhällsvision för tjugohundratalets Europa” (KOM(2007)0726) och ”Tjänster av allmänt intresse, däribland sociala tjänster av allmänt intresse – ett nytt europeiskt åtagande” (KOM(2007)0725) och parlamentets resolution av den 27 september 2006 om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (3),

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 29 juni 2009 om åtgärder för att förbättra den inre marknadens funktion (4) och kommissionens rekommendation av den 12 juli 2004 om införlivande med nationell lagstiftning av direktiv som rör den inre marknaden (5),

med beaktande av resultattavlan för den inre marknaden från juli 2009 (SEK(2009)1007) och parlamentets resolutioner av den 9 mars 2010 (6) och den 23 september 2008 (7) om resultattavlan för den inre marknaden,

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 – Starkare konsumenter, högre välbefinnande för konsumenterna och ett effektivt konsumentskydd” (KOM(2007)0099) och parlamentets resolution av den 20 maj 2008 om EU:s strategi för konsumentpolitiken 2007–2013 (8),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 januari 2009 med titeln ”Övervakning av den inre marknadens konsekvenser för konsumenten: andra resultattavlan för konsumentmarknaderna” (KOM(2009)0025) och kommissionens arbetsdokument ”Second Consumer Markets Scoreboard” (SEK(2009)0076),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2009 om tillsyn av konsumentregelverket (KOM(2009)0330) och kommissionens rapport av den 2 juli 2009 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (förordningen om konsumentskyddssamarbete) (KOM(2009)0336),

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om konsumentskydd (9),

med beaktande av kommissionens meddelande om gränsöverskridande e-handel mellan företag och konsumenter i EU (KOM(2009)0557),

med beaktande av rapporten från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, om hindren för EU:s inre marknad 2008 (10),

med beaktande av Solvits årsrapport för 2008 om Solvit-nätverkets utveckling och resultat (SEK(2009)0142), kommissionens arbetsdokument av den 8 maj 2008 med titeln ”Action plan on an integrated approach for providing single market assistance services to citizen and business” (SEK(2008)1882) och parlamentets resolution av den 9 mars 2010 om Solvit (11),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter, en förordning som syftar till att fastställa en övergripande ram med regler och principer för ackreditering och marknadskontroll,

med beaktande av artikel 26 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där det står att ”–dden inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördragen”,

med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), där det står att unionen ska verka för ”en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt eförf en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö”,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, vilken införlivats i fördragen genom artikel 6 i EU-fördraget,

med beaktande av artikel 9 i EUF-fördraget, som har följande lydelse: ”Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet ska unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor”,

med beaktande av artikel 11 i EUF-fördraget, där det står att ”miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling”,

med beaktande av artikel 12 i EUF-fördraget, där det står att ”konsumentskyddskraven ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs”,

med beaktande av artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26 om tjänster av allmänt (ekonomiskt) intresse,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0132/2010), och av följande skäl:

| A. | Det finns alltför många hinder för de medborgare, konsumenter och små och medelstora företag som vill förflytta sig, köpa, sälja eller handla över gränserna med samma känsla av trygghet och säkerhet som de har i sina egna medlemsstater. Dessa hinder är en följd av att informationen om rättigheter och möjligheter är dålig, att lagstiftningen är fragmenterad, att det saknas lagstiftningsinitiativ inom vissa viktiga områden, att det finns brister i införlivandet, tillämpningen och tillsynen av reglerna och att det saknas samordning och samarbete mellan förvaltningsmyndigheterna. |
| --- | --- |

A.

Det finns alltför många hinder för de medborgare, konsumenter och små och medelstora företag som vill förflytta sig, köpa, sälja eller handla över gränserna med samma känsla av trygghet och säkerhet som de har i sina egna medlemsstater. Dessa hinder är en följd av att informationen om rättigheter och möjligheter är dålig, att lagstiftningen är fragmenterad, att det saknas lagstiftningsinitiativ inom vissa viktiga områden, att det finns brister i införlivandet, tillämpningen och tillsynen av reglerna och att det saknas samordning och samarbete mellan förvaltningsmyndigheterna.

| B. | Samtidigt har arbetet för att harmonisera lagstiftningen och därmed överbrygga dessa hinder ibland lett till överreglering. Detta har haft en negativ inverkan på merparten av de små och medelstora företagen – särskilt de mikroföretag som inte vill verka på den europeiska marknaden, utan föredrar att fortsätta att vara aktiva lokalt – samt på lokala myndigheter. Därför behövs bättre lagstiftning med en så liten administrativ börda som möjligt. |
| --- | --- |

B.

Samtidigt har arbetet för att harmonisera lagstiftningen och därmed överbrygga dessa hinder ibland lett till överreglering. Detta har haft en negativ inverkan på merparten av de små och medelstora företagen – särskilt de mikroföretag som inte vill verka på den europeiska marknaden, utan föredrar att fortsätta att vara aktiva lokalt – samt på lokala myndigheter. Därför behövs bättre lagstiftning med en så liten administrativ börda som möjligt.

| C. | Bara en liten andel av arbetstagarna, tjänsteleverantörerna och de yrkesverksamma tar steget att flytta till en annan medlemsstat, bl.a. eftersom det blir för dyrt och komplicerat för dem att göra detta på grund av byråkratin och risken för att förlora socialförsäkringsförmåner. |
| --- | --- |

C.

Bara en liten andel av arbetstagarna, tjänsteleverantörerna och de yrkesverksamma tar steget att flytta till en annan medlemsstat, bl.a. eftersom det blir för dyrt och komplicerat för dem att göra detta på grund av byråkratin och risken för att förlora socialförsäkringsförmåner.

| D. | Det är ovanligt att företagare och små och medelstora företag säljer sina varor och tjänster utanför hemmamarknaderna. Skälet är att det finns språkbarriärer, oklarheter kring investeringarna, betalningarna och skyldigheterna och att det finns skillnader mellan de rättsliga, administrativa, sociala och kulturella traditionerna i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

D.

Det är ovanligt att företagare och små och medelstora företag säljer sina varor och tjänster utanför hemmamarknaderna. Skälet är att det finns språkbarriärer, oklarheter kring investeringarna, betalningarna och skyldigheterna och att det finns skillnader mellan de rättsliga, administrativa, sociala och kulturella traditionerna i de olika medlemsstaterna.

| E. | Den inre marknaden kan inte behandlas som en isolerad fråga i förhållande till andra övergripande politikområden, särskilt folkhälsan, social- och konsumentskyddet, arbetsrätten, miljön, den hållbara utvecklingen och utrikespolitiken. |
| --- | --- |

E.

Den inre marknaden kan inte behandlas som en isolerad fråga i förhållande till andra övergripande politikområden, särskilt folkhälsan, social- och konsumentskyddet, arbetsrätten, miljön, den hållbara utvecklingen och utrikespolitiken.

| F. | EU:s 2020-strategi bör innehålla realistiska mål om att man senast 2020 ska skapa en grön, kunskapsbaserad social marknadsekonomi och hållbar tillväxt samt skapa arbetstillfällen, bl.a. på miljöområdet. EU:s inre marknad bör vara hörnpelaren i EU:s 2020-strategi, som bör ta itu med utmaningarna att skapa social rättvisa och ekonomisk tillväxt. Strategin bör även vara inriktad på att gynna medborgarna, konsumentskyddet och de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

F.

EU:s 2020-strategi bör innehålla realistiska mål om att man senast 2020 ska skapa en grön, kunskapsbaserad social marknadsekonomi och hållbar tillväxt samt skapa arbetstillfällen, bl.a. på miljöområdet. EU:s inre marknad bör vara hörnpelaren i EU:s 2020-strategi, som bör ta itu med utmaningarna att skapa social rättvisa och ekonomisk tillväxt. Strategin bör även vara inriktad på att gynna medborgarna, konsumentskyddet och de små och medelstora företagen.

| G. | Inremarknadsfrågor och internationella handelsfrågor är mer och mer beroende av varandra. Dessutom påverkar de varandra i allt större utsträckning. |
| --- | --- |

G.

Inremarknadsfrågor och internationella handelsfrågor är mer och mer beroende av varandra. Dessutom påverkar de varandra i allt större utsträckning.

| H. | Många EU-medborgare vet inte hur de själva konkret gynnas av den inre marknaden, eftersom det finns för lite information om den inre marknaden samtidigt som den information som finns inte förklaras tillräckligt bra. |
| --- | --- |

H.

Många EU-medborgare vet inte hur de själva konkret gynnas av den inre marknaden, eftersom det finns för lite information om den inre marknaden samtidigt som den information som finns inte förklaras tillräckligt bra.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet anser att unionen nu står inför särskilt stora problem när det gäller integreringen av den inre marknaden. Dagens och framtidens utmaningar måste mötas på ett konsekvent, beslutsamt, engagerat och kraftfullt sätt. Dessutom krävs fingertoppskänsla och kunskap om vad som är praktiskt genomförbart samt en anda av samarbete och solidaritet. Parlamentet understryker att kommissionen, när denna åtgärd genomförs, måste visa ett starkt ledarskap och stor initiativförmåga och att det kommer att krävas politisk vilja av rådet, medlemsstaterna och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att unionen nu står inför särskilt stora problem när det gäller integreringen av den inre marknaden. Dagens och framtidens utmaningar måste mötas på ett konsekvent, beslutsamt, engagerat och kraftfullt sätt. Dessutom krävs fingertoppskänsla och kunskap om vad som är praktiskt genomförbart samt en anda av samarbete och solidaritet. Parlamentet understryker att kommissionen, när denna åtgärd genomförs, måste visa ett starkt ledarskap och stor initiativförmåga och att det kommer att krävas politisk vilja av rådet, medlemsstaterna och Europaparlamentet.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den inre marknaden inte bara är en ekonomisk struktur och att lagstiftningen om den inre marknaden skyddar och bevarar särskilda grundläggande medborgerliga rättigheter, t.ex. säkerhet och integritet. Därför är en smidigt fungerande inre marknad viktig för medborgarna, konsumenterna och de små och medelstora företagen i EU, med tanke på att EU för närvarande står inför många ekonomiska och andra utmaningar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att den inre marknaden inte bara är en ekonomisk struktur och att lagstiftningen om den inre marknaden skyddar och bevarar särskilda grundläggande medborgerliga rättigheter, t.ex. säkerhet och integritet. Därför är en smidigt fungerande inre marknad viktig för medborgarna, konsumenterna och de små och medelstora företagen i EU, med tanke på att EU för närvarande står inför många ekonomiska och andra utmaningar.

| 3. | Europaparlamentet medger att det finns ekonomiska, tekniska och lagstiftningsmässiga svagheter i den inre marknadens och euroområdets struktur. Parlamentet poängterar dock att den inre marknaden och euroområdet bäst belyser den sanna innebörden av EU:s ekonomiska integration och enhet och utgör det klart mest synliga resultatet av den europeiska integrationen för EU:s medborgare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet medger att det finns ekonomiska, tekniska och lagstiftningsmässiga svagheter i den inre marknadens och euroområdets struktur. Parlamentet poängterar dock att den inre marknaden och euroområdet bäst belyser den sanna innebörden av EU:s ekonomiska integration och enhet och utgör det klart mest synliga resultatet av den europeiska integrationen för EU:s medborgare.

| 4. | Europaparlamentet betonar att den inre marknaden bör vara öppen för nya möjligheter inom forskning och innovation genom att ytterligare främja utvecklingen av varor och tjänster som är inriktade på kunskap och teknik och som utgör drivkraften för den framtida ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att den inre marknaden bör vara öppen för nya möjligheter inom forskning och innovation genom att ytterligare främja utvecklingen av varor och tjänster som är inriktade på kunskap och teknik och som utgör drivkraften för den framtida ekonomiska utvecklingen.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar och stöder fullt ut kommissionens målsättning att återge en central plats inom den inre marknaden till dem som lever i den och använder den varje dag, samt kommissionens engagemang för att på ett beslutsamt sätt försvara den inre marknaden, vilket man tänker göra genom att fullt ut utnyttja sina genomförandebefogenheter och ta fram en social och ekologisk vision för den inre marknaden utifrån skyldigheterna enligt Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar och stöder fullt ut kommissionens målsättning att återge en central plats inom den inre marknaden till dem som lever i den och använder den varje dag, samt kommissionens engagemang för att på ett beslutsamt sätt försvara den inre marknaden, vilket man tänker göra genom att fullt ut utnyttja sina genomförandebefogenheter och ta fram en social och ekologisk vision för den inre marknaden utifrån skyldigheterna enligt Lissabonfördraget.

Integrationen av den inre marknaden är inte oåterkallelig

| 6. | Europaparlamentet framhåller att integrationen inom den inre marknaden inte är oåterkallelig och att det inte är självklart att den inre marknaden kommer att bestå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att integrationen inom den inre marknaden inte är oåterkallelig och att det inte är självklart att den inre marknaden kommer att bestå.

| 7. | Europaparlamentet är bekymrat över att en återupplivad ekonomisk protektionism på det nationella planet högst sannolikt kan leda till att den inre marknaden splittras. En sådan protektionism måste därför undvikas. Parlamentet är också oroat över att den aktuella ekonomiska och finansiella krisen kan användas som ett skäl till att återuppliva protektionistiska åtgärder i flera medlemsstater. Parlamentet anser att den ekonomiska nedgången i stället kräver en gemensam skyddsmekanism. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är bekymrat över att en återupplivad ekonomisk protektionism på det nationella planet högst sannolikt kan leda till att den inre marknaden splittras. En sådan protektionism måste därför undvikas. Parlamentet är också oroat över att den aktuella ekonomiska och finansiella krisen kan användas som ett skäl till att återuppliva protektionistiska åtgärder i flera medlemsstater. Parlamentet anser att den ekonomiska nedgången i stället kräver en gemensam skyddsmekanism.

| 8. | Europaparlamentet anser att krisen allvarligt har skadat integrationen av den inre marknaden och att de brister och ojämlikheter som hänger samman med medlemsstaternas ekonomiska system har spätt på motståndet och misstron mot den inre marknaden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att krisen allvarligt har skadat integrationen av den inre marknaden och att de brister och ojämlikheter som hänger samman med medlemsstaternas ekonomiska system har spätt på motståndet och misstron mot den inre marknaden.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att politiken för att stävja krisen inte får skada integrationsprocessen på den inre marknaden utan i stället bör utnyttjas till att reformera, befästa och förbättra den inre marknadens nuvarande struktur, möjliggöra nya arbetstillfällen inom den gröna ekonomin och återvinna medborgarnas, och i synnerhet konsumenternas och de små och medelstora företagens, förtroende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att politiken för att stävja krisen inte får skada integrationsprocessen på den inre marknaden utan i stället bör utnyttjas till att reformera, befästa och förbättra den inre marknadens nuvarande struktur, möjliggöra nya arbetstillfällen inom den gröna ekonomin och återvinna medborgarnas, och i synnerhet konsumenternas och de små och medelstora företagens, förtroende.

| 10. | Europaparlamentet betonar att återupplivandet av den inre marknaden inte helt och hållet får dikteras av den nuvarande ekonomiska nedgången. De insatser som görs måste gå längre än att bara avspegla de viktiga lärdomar som dragits efter krisen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att återupplivandet av den inre marknaden inte helt och hållet får dikteras av den nuvarande ekonomiska nedgången. De insatser som görs måste gå längre än att bara avspegla de viktiga lärdomar som dragits efter krisen.

| 11. | Europaparlamentet understryker att en nystart av den inre marknaden bör uppnå konkreta, mätbara, uppnåeliga och relevanta mål i rätt tid, vilket måste ske med korrekta och effektiva politiska instrument, baserat på de fyra rörelsefriheter som gäller för alla EU-medborgare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att en nystart av den inre marknaden bör uppnå konkreta, mätbara, uppnåeliga och relevanta mål i rätt tid, vilket måste ske med korrekta och effektiva politiska instrument, baserat på de fyra rörelsefriheter som gäller för alla EU-medborgare.

| 12. | Europaparlamentet poängterar att EU:s inre marknad är i akut behov av nya impulser och att det krävs ett starkt ledarskap från EU-institutionernas, särskilt kommissionens, sida och ett politiskt ansvarstagande av medlemsstaterna för att återställa trovärdigheten och förtroendet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet poängterar att EU:s inre marknad är i akut behov av nya impulser och att det krävs ett starkt ledarskap från EU-institutionernas, särskilt kommissionens, sida och ett politiskt ansvarstagande av medlemsstaterna för att återställa trovärdigheten och förtroendet för den inre marknaden.

Behovet av en gemensam helhetsstrategi för den inre marknaden

| 13. | Europaparlamentet anser att den gamla föreställningen om den inre marknaden bör kompletteras så att den blir mer inkluderande. Alla som deltar i arbetet med att forma och genomföra den inre marknaden måste i högre grad tillämpa en helhetsstrategi där full hänsyn tas till medborgarnas intressen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att den gamla föreställningen om den inre marknaden bör kompletteras så att den blir mer inkluderande. Alla som deltar i arbetet med att forma och genomföra den inre marknaden måste i högre grad tillämpa en helhetsstrategi där full hänsyn tas till medborgarnas intressen.

| 14. | Europaparlamentet betonar att en starkare, fördjupad och utvidgad inre marknad är av stor vikt för tillväxten och skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att en starkare, fördjupad och utvidgad inre marknad är av stor vikt för tillväxten och skapandet av arbetstillfällen.

| 15. | Europaparlamentet betonar att den inre marknaden bör ha en central roll när det gäller att uppnå målet om en hållbar social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft inom ramen för den långsiktiga visionen inom EU:s 2020-strategi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att den inre marknaden bör ha en central roll när det gäller att uppnå målet om en hållbar social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft inom ramen för den långsiktiga visionen inom EU:s 2020-strategi.

| 16. | Europaparlamentet anser att den inre marknaden är en mycket viktig förutsättning för framgången med EU:s 2020-strategi och föreslår därför att alla strategier och all politik för att återuppliva EU:s inre marknad bör samordnas av EU-institutionerna och grundas på en pragmatisk, omfattande och långtgående uppgörelse som stöds av alla medlemsstater och som framför allt är inriktad på de prioriterade målsättningar som medlemsstaterna kommer att ta verkligt ansvar för och som de kommer att genomföra effektivt på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att den inre marknaden är en mycket viktig förutsättning för framgången med EU:s 2020-strategi och föreslår därför att alla strategier och all politik för att återuppliva EU:s inre marknad bör samordnas av EU-institutionerna och grundas på en pragmatisk, omfattande och långtgående uppgörelse som stöds av alla medlemsstater och som framför allt är inriktad på de prioriterade målsättningar som medlemsstaterna kommer att ta verkligt ansvar för och som de kommer att genomföra effektivt på nationell, regional och lokal nivå.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att den inre marknaden bör fortsätta att vara till gagn för konsumenterna när det gäller bättre kvalitet, större utbud, överkomliga priser och säkra varor och tjänster. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att den inre marknaden bör fortsätta att vara till gagn för konsumenterna när det gäller bättre kvalitet, större utbud, överkomliga priser och säkra varor och tjänster.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser ett nytt politiskt tänkande med inriktning på medborgarna, konsumenterna och små och medelstora företag för att blåsa nytt liv i EU:s inre marknad. Detta kan åstadkommas genom att man placerar EU-medborgaren i hjärtat av Europeiska unionens politiska arbete. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser ett nytt politiskt tänkande med inriktning på medborgarna, konsumenterna och små och medelstora företag för att blåsa nytt liv i EU:s inre marknad. Detta kan åstadkommas genom att man placerar EU-medborgaren i hjärtat av Europeiska unionens politiska arbete.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att en förutsättning för ett återupplivande av den inre marknaden är att det effektivt genomförs ett mer ändamålsenligt kontrollsystem och mer dialog, så att medborgarnas och konsumenternas behov vederbörligen beaktas. En fakta- och medborgarbaserad strategi kommer att hjälpa unionen att återvinna folkets förtroende för EU:s inre marknad och på rätt sätt utforma en rad initiativ som ger unionen de konkurrensfördelar den behöver, utan att detta påverkar den sociala dimensionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att en förutsättning för ett återupplivande av den inre marknaden är att det effektivt genomförs ett mer ändamålsenligt kontrollsystem och mer dialog, så att medborgarnas och konsumenternas behov vederbörligen beaktas. En fakta- och medborgarbaserad strategi kommer att hjälpa unionen att återvinna folkets förtroende för EU:s inre marknad och på rätt sätt utforma en rad initiativ som ger unionen de konkurrensfördelar den behöver, utan att detta påverkar den sociala dimensionen.

| 20. | Europaparlamentet vidhåller att en meningsfull bedömning av den inre marknadens sociala, konsumentrelaterade, miljömässiga och ekonomiska följder – som bör ingå i alla förslag om den inre marknaden – är av central betydelse för att man ska kunna vinna allmänhetens förtroende. Härigenom kan man även säkerställa en realistisk integrering av sociala och ekonomiska mål samt konsumentskydds- och miljömål. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet vidhåller att en meningsfull bedömning av den inre marknadens sociala, konsumentrelaterade, miljömässiga och ekonomiska följder – som bör ingå i alla förslag om den inre marknaden – är av central betydelse för att man ska kunna vinna allmänhetens förtroende. Härigenom kan man även säkerställa en realistisk integrering av sociala och ekonomiska mål samt konsumentskydds- och miljömål.

| 21. | Europaparlamentet anser att avskaffandet av gränserna på den inre marknaden har gett EU:s konkurrenskraft ett ytterligare uppsving i en globaliserad värld. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att avskaffandet av gränserna på den inre marknaden har gett EU:s konkurrenskraft ett ytterligare uppsving i en globaliserad värld.

| 22. | Europaparlamentet understryker att en väl fungerande inre marknad är omöjlig att skilja från den roll som EU bör spela som global ekonomisk aktör. Europeiska unionen måste skydda sin sociala och ekologiska modell genom att se till att dess regler för importerade varor och tjänster efterlevs till punkt och pricka och genom att se till att dessa regler tillämpas, framför allt inom ramen för de multilaterala organen och i synnerhet vid förfaranden för att lösa tvister inom Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att en väl fungerande inre marknad är omöjlig att skilja från den roll som EU bör spela som global ekonomisk aktör. Europeiska unionen måste skydda sin sociala och ekologiska modell genom att se till att dess regler för importerade varor och tjänster efterlevs till punkt och pricka och genom att se till att dessa regler tillämpas, framför allt inom ramen för de multilaterala organen och i synnerhet vid förfaranden för att lösa tvister inom Världshandelsorganisationen.

| 23. | Europaparlamentet betonar att den inre marknaden och den gemensamma valutan har fungerat som ett skydd i EU och minskat de negativa konsekvenserna av finanskrisen för företag och medborgare i EU. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att den inre marknaden och den gemensamma valutan har fungerat som ett skydd i EU och minskat de negativa konsekvenserna av finanskrisen för företag och medborgare i EU.

Utmaningar och möjligheter som kan övervägas inom politiken för den inre marknaden

| 24. | Europaparlamentet anser att den största utmaning som unionen står inför är att skapa balans mellan å ena sidan en öppen ekonomi som kan stimulera ekonomisk tillväxt och sysselsättning och på ett integrerat sätt reagera på framtidens stora utmaningar (konkurrenskraft, forskning och utveckling, industripolitik, demografiska utmaningar, miljön, tekniken) och å andra sidan ett ekonomiskt system som också klarar av att skydda konsumenterna och införa de sociala och miljömässiga skyddsmekanismer som medborgarna behöver. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att den största utmaning som unionen står inför är att skapa balans mellan å ena sidan en öppen ekonomi som kan stimulera ekonomisk tillväxt och sysselsättning och på ett integrerat sätt reagera på framtidens stora utmaningar (konkurrenskraft, forskning och utveckling, industripolitik, demografiska utmaningar, miljön, tekniken) och å andra sidan ett ekonomiskt system som också klarar av att skydda konsumenterna och införa de sociala och miljömässiga skyddsmekanismer som medborgarna behöver.

| 25. | Europaparlamentet understryker att tillämpningen av den inre marknadens regler alltjämt är ojämn eftersom marknadens nätverk inte är tillräckligt sammanlänkade. Detta innebär att företag och medborgare måste fortsätta att hantera dagliga svårigheter i samband med sin gränsöverskridande verksamhet, som kan involvera 27 olika rättssystem för en enda transaktion. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att tillämpningen av den inre marknadens regler alltjämt är ojämn eftersom marknadens nätverk inte är tillräckligt sammanlänkade. Detta innebär att företag och medborgare måste fortsätta att hantera dagliga svårigheter i samband med sin gränsöverskridande verksamhet, som kan involvera 27 olika rättssystem för en enda transaktion.

| 26. | Europaparlamentet framhåller vikten av att upprätta en grön inre marknad för nya koldioxidsnåla miljötekniker, varor och tjänster genom att ta fram EU-omfattande normer för koldioxidutsläppen. Det måste successivt bli obligatoriskt i hela unionen med tydliga standarder och en tydlig märkning för energieffektiva produkter. De nuvarande metoderna och normerna bör beaktas vid utvecklingen av nya normer för koldioxidutsläpp. Dessa normer får inte leda till alltför betungande krav, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller vikten av att upprätta en grön inre marknad för nya koldioxidsnåla miljötekniker, varor och tjänster genom att ta fram EU-omfattande normer för koldioxidutsläppen. Det måste successivt bli obligatoriskt i hela unionen med tydliga standarder och en tydlig märkning för energieffektiva produkter. De nuvarande metoderna och normerna bör beaktas vid utvecklingen av nya normer för koldioxidutsläpp. Dessa normer får inte leda till alltför betungande krav, särskilt för små och medelstora företag.

| 27. | Europaparlamentet poängterar att det i den digitala eran är viktigt att unionen till fullo förverkligar den potential och de möjligheter som erbjuds av Internet och e-handeln och spridningen av IKT inom små och medelstora företag och offentliga myndigheter när det gäller att vidareutveckla den inre marknaden och göra den tillgänglig för alla EU-medborgare. Utvecklingen av ny teknik måste ta hänsyn till behovet av att skydda medborgarna, konsumenterna och de små och medelstora företagen och de som befinner sig i de mest utsatta positionerna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet poängterar att det i den digitala eran är viktigt att unionen till fullo förverkligar den potential och de möjligheter som erbjuds av Internet och e-handeln och spridningen av IKT inom små och medelstora företag och offentliga myndigheter när det gäller att vidareutveckla den inre marknaden och göra den tillgänglig för alla EU-medborgare. Utvecklingen av ny teknik måste ta hänsyn till behovet av att skydda medborgarna, konsumenterna och de små och medelstora företagen och de som befinner sig i de mest utsatta positionerna.

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av att utarbeta nya affärsmodeller där innehavare av upphovsrätter och relaterade rättigheter får rätt ersättning utan att man skapar onödiga begränsningar av tillgången till kreativt innehåll online för konsumenterna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar vikten av att utarbeta nya affärsmodeller där innehavare av upphovsrätter och relaterade rättigheter får rätt ersättning utan att man skapar onödiga begränsningar av tillgången till kreativt innehåll online för konsumenterna.

| 29. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att prioritera forskning, kunskap och innovation i alla framtidsstrategier och förväntar sig att tillräckliga medel kommer att anslås i EU:s kommande budgetar för att ta itu med dessa mycket viktiga frågor. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att det är absolut nödvändigt att avsluta behandlingen av frågan om gemenskapspatent. Parlamentet föreslår att kommissionen börjar undersöka hur man kan hitta konkreta riktmärken för att mäta framgångar inom forskning, kunskap och innovation. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att prioritera forskning, kunskap och innovation i alla framtidsstrategier och förväntar sig att tillräckliga medel kommer att anslås i EU:s kommande budgetar för att ta itu med dessa mycket viktiga frågor. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att det är absolut nödvändigt att avsluta behandlingen av frågan om gemenskapspatent. Parlamentet föreslår att kommissionen börjar undersöka hur man kan hitta konkreta riktmärken för att mäta framgångar inom forskning, kunskap och innovation.

| 30. | Europaparlamentet stöder kommissionens insatser för att främja säkerheten för tillverkade varor genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet stöder kommissionens insatser för att främja säkerheten för tillverkade varor genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter.

Medborgare och konsumenter på den inre marknaden

| 31. | Europaparlamentet är övertygat om att EU-medborgaren har begränsade, obefintliga, oklara eller rentav negativa föreställningar, insikter och kunskaper när det gäller den inre marknaden, delvis på grund av brist på politiskt engagemang och information och en låg medvetenhetsnivå bland allmänheten. Beslutsamma åtgärder måste vidtas för att se till att EU:s politik om den inre marknaden tillgodoser medborgarnas, i synnerhet konsumenternas och de små och medelstora företagens, behov och ger dem konkreta resultat. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet är övertygat om att EU-medborgaren har begränsade, obefintliga, oklara eller rentav negativa föreställningar, insikter och kunskaper när det gäller den inre marknaden, delvis på grund av brist på politiskt engagemang och information och en låg medvetenhetsnivå bland allmänheten. Beslutsamma åtgärder måste vidtas för att se till att EU:s politik om den inre marknaden tillgodoser medborgarnas, i synnerhet konsumenternas och de små och medelstora företagens, behov och ger dem konkreta resultat.

| 32. | Europaparlamentet framhåller att EU och dess medlemsstater, för att säkerställa det sociala och ekonomiska stödet och EU-medborgarnas samarbete, aktivt måste främja möjligheterna med den europeiska ekonomiska integrationen och ändra allmänhetens uppfattning om den inre marknaden genom att göra så att folk blir medvetna om och förstår de fördelar som den inre marknaden ger dem och hur de effektivt kan hävda sina rättigheter. Det är därför viktigt att de sektorer som direkt påverkar medborgarnas och konsumenternas behov i det dagliga livet ställs i förgrunden för den inre marknaden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller att EU och dess medlemsstater, för att säkerställa det sociala och ekonomiska stödet och EU-medborgarnas samarbete, aktivt måste främja möjligheterna med den europeiska ekonomiska integrationen och ändra allmänhetens uppfattning om den inre marknaden genom att göra så att folk blir medvetna om och förstår de fördelar som den inre marknaden ger dem och hur de effektivt kan hävda sina rättigheter. Det är därför viktigt att de sektorer som direkt påverkar medborgarnas och konsumenternas behov i det dagliga livet ställs i förgrunden för den inre marknaden.

| 33. | Europaparlamentet anser att några av de mest påfallande problemen för konsumenterna, särskilt inom tjänstesektorn, är 1) tillgång till säkra produkter och tjänster av hög kvalitet, 2) tillgång till tillförlitlig, jämförbar och objektiv information, inklusive prisjämförelser, 3) större rättssäkerhet och tydligare bestämmelser inom avtalsförbindelserna, 4) större betalningssäkerhet, 5) tillgång till tillräckliga och effektiva system för klagomål som inte är alltför kostsamma samt 6) ökad kunskap om och större förtroende för systemet. Det bör vara en prioriterad målsättning att ta itu med dessa problem för att få till stånd snabba resultat. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att några av de mest påfallande problemen för konsumenterna, särskilt inom tjänstesektorn, är 1) tillgång till säkra produkter och tjänster av hög kvalitet, 2) tillgång till tillförlitlig, jämförbar och objektiv information, inklusive prisjämförelser, 3) större rättssäkerhet och tydligare bestämmelser inom avtalsförbindelserna, 4) större betalningssäkerhet, 5) tillgång till tillräckliga och effektiva system för klagomål som inte är alltför kostsamma samt 6) ökad kunskap om och större förtroende för systemet. Det bör vara en prioriterad målsättning att ta itu med dessa problem för att få till stånd snabba resultat.

| 34. | Europaparlamentet anser att medborgarna inte får tillräcklig information om inremarknadslagstiftningen och om tillgången till och genomförandet av deras rättigheter. De relevanta webbplatserna, Solvit och ”kontaktpunkterna” måste organiseras mer effektivt. Det behövs en bättre samordning av och information om sådana initiativ, eftersom de hittills inte har nått sin målgrupp. Parlamentet understryker den roll som kommissionens portal ”Ditt Europa” spelar för att informera både medborgare och företag om olika aspekter på liv, arbete och affärsmöjligheter i Europeiska unionen, och föreslår att de befintliga erbjudandena ska stärkas i stället för att nya kontaktpunkter skapas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att medborgarna inte får tillräcklig information om inremarknadslagstiftningen och om tillgången till och genomförandet av deras rättigheter. De relevanta webbplatserna, Solvit och ”kontaktpunkterna” måste organiseras mer effektivt. Det behövs en bättre samordning av och information om sådana initiativ, eftersom de hittills inte har nått sin målgrupp. Parlamentet understryker den roll som kommissionens portal ”Ditt Europa” spelar för att informera både medborgare och företag om olika aspekter på liv, arbete och affärsmöjligheter i Europeiska unionen, och föreslår att de befintliga erbjudandena ska stärkas i stället för att nya kontaktpunkter skapas.

| 35. | Europaparlamentet anser att en ansvarsfull strategi av näringslivet – med respekt för principen om ansvarsfullt företagande, konkurrenslagstiftningen och konsumenternas ekonomiska intressen – kommer att bidra till att ingjuta förtroende hos konsumenterna, vilket är det minsta som krävs om konsumentskyddet ska kunna förbättras. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att en ansvarsfull strategi av näringslivet – med respekt för principen om ansvarsfullt företagande, konkurrenslagstiftningen och konsumenternas ekonomiska intressen – kommer att bidra till att ingjuta förtroende hos konsumenterna, vilket är det minsta som krävs om konsumentskyddet ska kunna förbättras.

| 36. | Europaparlamentet anser att initiativ om ekonomisk integration kommer att bli mer lyckosamma om medborgarna övertygas om att deras sociala rättigheter skyddas och får klart för sig att politiken för den inre marknaden kommer att inverka positivt på socialpolitiken. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att initiativ om ekonomisk integration kommer att bli mer lyckosamma om medborgarna övertygas om att deras sociala rättigheter skyddas och får klart för sig att politiken för den inre marknaden kommer att inverka positivt på socialpolitiken.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att bara en liten andel medborgare, konsumenter och små och medelstora företag är medvetna om de nuvarande mekanismerna för klagomål och prövning utanför domstol eller vet hur man lämnar in ett klagomål till kommissionen. De nuvarande systemen för problemlösning för medborgare och företag, exempelvis Solvit, måste stärkas i enlighet med parlamentets betänkande om Solvit av den 2 mars 2010 (2009/2138(INI)). Kommissionen uppmanas att ta initiativ till ett påskyndat förfarande om fördragsbrott, om ett ouppklarat Solvit-klagomål avslöjar något som vid första anblicken förefaller vara ett åsidosättande av gemenskapsrätten. Parlamentet beklagar att det fortfarande inte, trots kommissionens rekommendationer, har införts några korrekta mekanismer för alternativ konfliktlösning, och att de mekanismer som införts ännu inte fungerar bra. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet beklagar att bara en liten andel medborgare, konsumenter och små och medelstora företag är medvetna om de nuvarande mekanismerna för klagomål och prövning utanför domstol eller vet hur man lämnar in ett klagomål till kommissionen. De nuvarande systemen för problemlösning för medborgare och företag, exempelvis Solvit, måste stärkas i enlighet med parlamentets betänkande om Solvit av den 2 mars 2010 (2009/2138(INI)). Kommissionen uppmanas att ta initiativ till ett påskyndat förfarande om fördragsbrott, om ett ouppklarat Solvit-klagomål avslöjar något som vid första anblicken förefaller vara ett åsidosättande av gemenskapsrätten. Parlamentet beklagar att det fortfarande inte, trots kommissionens rekommendationer, har införts några korrekta mekanismer för alternativ konfliktlösning, och att de mekanismer som införts ännu inte fungerar bra.

| 38. | Europaparlamentet betonar att konsumentorganisationerna har en viktig roll när det gäller att sprida information till EU-konsumenterna om deras rättigheter, stödja konsumenterna vid konsumenttvister samt främja konsumenternas intressen vid utvecklandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att konsumentorganisationerna har en viktig roll när det gäller att sprida information till EU-konsumenterna om deras rättigheter, stödja konsumenterna vid konsumenttvister samt främja konsumenternas intressen vid utvecklandet av den inre marknaden.

Små och medelstora företag på den inre marknaden

| 39. | Europaparlamentet påpekar att de små och medelstora företagen utgör en viktig del av den europeiska ekonomins ryggrad och att de är särskilt viktiga för att skapa arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt, gå över till en grön ekonomi och åstadkomma social sammanhållning i Europa. Att små och medelstora företag deltar aktivt i ett utvidgat EU är en förutsättning för att den inre marknaden ska bli mer innovativ och konkurrenskraftig. Parlamentet betonar att mer måste göras för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till den inre marknaden för att underlätta deras utveckling och göra det möjligt för dem att utnyttja hela sin entreprenörskapspotential. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påpekar att de små och medelstora företagen utgör en viktig del av den europeiska ekonomins ryggrad och att de är särskilt viktiga för att skapa arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt, gå över till en grön ekonomi och åstadkomma social sammanhållning i Europa. Att små och medelstora företag deltar aktivt i ett utvidgat EU är en förutsättning för att den inre marknaden ska bli mer innovativ och konkurrenskraftig. Parlamentet betonar att mer måste göras för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till den inre marknaden för att underlätta deras utveckling och göra det möjligt för dem att utnyttja hela sin entreprenörskapspotential.

| 40. | Europaparlamentet anser att fler av hindren för de små och medelstora företagens tillgång till marknaderna för offentlig upphandling bör avlägsnas för att öka konkurrenskraften på den inre marknaden, inte minst genom att man förenklar kraven på små och medelstora företag i de upphandlande myndigheternas anbudsinfordringar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att fler av hindren för de små och medelstora företagens tillgång till marknaderna för offentlig upphandling bör avlägsnas för att öka konkurrenskraften på den inre marknaden, inte minst genom att man förenklar kraven på små och medelstora företag i de upphandlande myndigheternas anbudsinfordringar.

| 41. | Europaparlamentet uppmuntrar framtida gemensamma initiativ av kommissionen och medlemsstaterna som har som mål att 1) stödja småföretag som bedriver gränsöverskridande verksamhet i hela EU, och att 2) i enlighet med proportionalitetsprincipen kraftigt minska de administrativa, finansiella och regelmässiga bördorna, särskilt de administrativa hinder som små och medelstora företag ställs inför, oavsett om dessa företag är verksamma på nationell eller europeisk nivå. I detta avseende uppmanas medlemsstaterna och kommissionen att strikt genomföra och tillämpa principen att tänka småskaligt först, som beskrivs i ”Small Business Act”. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmuntrar framtida gemensamma initiativ av kommissionen och medlemsstaterna som har som mål att 1) stödja småföretag som bedriver gränsöverskridande verksamhet i hela EU, och att 2) i enlighet med proportionalitetsprincipen kraftigt minska de administrativa, finansiella och regelmässiga bördorna, särskilt de administrativa hinder som små och medelstora företag ställs inför, oavsett om dessa företag är verksamma på nationell eller europeisk nivå. I detta avseende uppmanas medlemsstaterna och kommissionen att strikt genomföra och tillämpa principen att tänka småskaligt först, som beskrivs i ”Small Business Act”.

| 42. | Europaparlamentet ber kommissionen att göra mer för att hjälpa små och medelstora företag att överbrygga den språkbarriär som ofta förhindrar dem att bedriva verksamhet i andra medlemsstater än sin egen, genom att erbjuda all information och alla tjänster på den inre marknaden på alla officiella EU-språk. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet ber kommissionen att göra mer för att hjälpa små och medelstora företag att överbrygga den språkbarriär som ofta förhindrar dem att bedriva verksamhet i andra medlemsstater än sin egen, genom att erbjuda all information och alla tjänster på den inre marknaden på alla officiella EU-språk.

| 43. | Europaparlamentet står fast vid sitt åtagande att minska s.k. goldplating (dvs. att nationella särbestämmelser hängs på EU-lagar) i den nya inremarknadslagstiftningen och ber medlemsstaterna, och särskilt deras parlament, att fortsätta att bekämpa goldplating vid införandet av EU-lagstiftning, eftersom denna extra börda är särskilt påfrestande för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet står fast vid sitt åtagande att minska s.k. goldplating (dvs. att nationella särbestämmelser hängs på EU-lagar) i den nya inremarknadslagstiftningen och ber medlemsstaterna, och särskilt deras parlament, att fortsätta att bekämpa goldplating vid införandet av EU-lagstiftning, eftersom denna extra börda är särskilt påfrestande för små och medelstora företag.

| 44. | Europaparlamentet håller med om att ett korrekt genomförande av ”Small Business Act” – särskilt när det gäller kommissionens strikta tillämpning av SMF-testet när den föreslår nya lagstiftningsåtgärder för den inre marknaden – och införandet av en Europabolagsordning kommer att vara en garanti för att små och medelstora företag verkligen integreras i ett enhetligt europeiskt system som är relevant och livskraftigt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet håller med om att ett korrekt genomförande av ”Small Business Act” – särskilt när det gäller kommissionens strikta tillämpning av SMF-testet när den föreslår nya lagstiftningsåtgärder för den inre marknaden – och införandet av en Europabolagsordning kommer att vara en garanti för att små och medelstora företag verkligen integreras i ett enhetligt europeiskt system som är relevant och livskraftigt.

| 45. | Europaparlamentet stöder starkt den förordning som styr översättningskraven för det framtida EU-patentet, som slutgiltigt kommer att göra EU-patentet till verklighet och stärka EU som drivkraft för innovation och konkurrens i världen. Parlamentet stöder vidare gemenskapens översyn av systemet för gemenskapsvarumärken för att uppnå högre kvalitet och bättre framtidsutsikter för detta system. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet stöder starkt den förordning som styr översättningskraven för det framtida EU-patentet, som slutgiltigt kommer att göra EU-patentet till verklighet och stärka EU som drivkraft för innovation och konkurrens i världen. Parlamentet stöder vidare gemenskapens översyn av systemet för gemenskapsvarumärken för att uppnå högre kvalitet och bättre framtidsutsikter för detta system.

| 46. | Europaparlamentet påpekar att det största problemet för små och medelstora företag i ekonomiska kristider är deras tillgång till finansiering. Det är beklagligt att ett stort problem har uppstått för små och medelstora företag när det gäller tillgången till finansiering, till följd av att stora banker har försvunnit från landsbygden och glesbefolkade eller ekonomiskt svaga områden. Parlamentet välkomnar den viktiga roll som sparbanker och olika kooperativa rörelser kan spela när det gäller att finansiera den regionala ekonomin och gläds åt att de, genom att främja etiska och sociala projekt, kan bidra till den sociala marknadsekonomin. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påpekar att det största problemet för små och medelstora företag i ekonomiska kristider är deras tillgång till finansiering. Det är beklagligt att ett stort problem har uppstått för små och medelstora företag när det gäller tillgången till finansiering, till följd av att stora banker har försvunnit från landsbygden och glesbefolkade eller ekonomiskt svaga områden. Parlamentet välkomnar den viktiga roll som sparbanker och olika kooperativa rörelser kan spela när det gäller att finansiera den regionala ekonomin och gläds åt att de, genom att främja etiska och sociala projekt, kan bidra till den sociala marknadsekonomin.

| 47. | Europaparlamentet håller med om att det förfarande för meddelanden som infördes genom direktiv 98/34/EG är ett mycket effektivt redskap för att å ena sidan förbättra den nationella lagstiftningen och å andra sidan undvika hinder på den inre marknaden, särskilt för små och medelstora företag. Kommissionen bör stärka mekanismen genom att inleda ett snabbförfarande för fördragsbrott om en medlemsstat inte följer ett detaljerat yttrande från kommissionen eller inte reagerar på ett detaljerat yttrande från en medlemsstat. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet håller med om att det förfarande för meddelanden som infördes genom direktiv 98/34/EG är ett mycket effektivt redskap för att å ena sidan förbättra den nationella lagstiftningen och å andra sidan undvika hinder på den inre marknaden, särskilt för små och medelstora företag. Kommissionen bör stärka mekanismen genom att inleda ett snabbförfarande för fördragsbrott om en medlemsstat inte följer ett detaljerat yttrande från kommissionen eller inte reagerar på ett detaljerat yttrande från en medlemsstat.

| 48. | Europaparlamentet anser att olikartad ekonomisk och social politik om exempelvis budget, skatt, utbildning och forskning måste samordnas på EU-nivå. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att olikartad ekonomisk och social politik om exempelvis budget, skatt, utbildning och forskning måste samordnas på EU-nivå.

Egenansvar och genomförande av inremarknadslagstiftning samt bättre lagstiftning

| 49. | Europaparlamentet påpekar att subsidiaritetsprincipen innebär att en stor del av det administrativa och rättsliga ansvaret för den inre marknaden ligger på medlemsstaterna och, i förekommande fall, deras regionala och lokala myndigheter. Medlemsstaterna måste därför, tillsammans med andra EU-institutioner, ta verkligt ansvar för EU:s inre marknad och förvaltningen av den. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påpekar att subsidiaritetsprincipen innebär att en stor del av det administrativa och rättsliga ansvaret för den inre marknaden ligger på medlemsstaterna och, i förekommande fall, deras regionala och lokala myndigheter. Medlemsstaterna måste därför, tillsammans med andra EU-institutioner, ta verkligt ansvar för EU:s inre marknad och förvaltningen av den.

| 50. | Europaparlamentet påpekar att resultattavlorna för den inre marknaden och konsumentmarknaden tydligt visar att medlemsstaterna fortfarande inte uppnår sina mål när det gäller att korrekt införliva, tillämpa och genomföra lagstiftningen för den inre marknaden och att det finns en eftersläpning i införlivandet av EU:s lagar, vilket undergräver de lika villkor som är nödvändiga för en korrekt fungerande inre marknad, särskilt inom tjänstesektorn. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påpekar att resultattavlorna för den inre marknaden och konsumentmarknaden tydligt visar att medlemsstaterna fortfarande inte uppnår sina mål när det gäller att korrekt införliva, tillämpa och genomföra lagstiftningen för den inre marknaden och att det finns en eftersläpning i införlivandet av EU:s lagar, vilket undergräver de lika villkor som är nödvändiga för en korrekt fungerande inre marknad, särskilt inom tjänstesektorn.

| 51. | Europaparlamentet konstaterar att den successiva fragmenteringen av reglerna och det inkonsekventa genomförandet av lagstiftningen i EU i allt högre grad skadar fullbordandet av den inre marknaden. EU har fortfarande inte antagit några internt konsekventa politiska beslut för att avlägsna direkta och indirekta hinder för en korrekt fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet konstaterar att den successiva fragmenteringen av reglerna och det inkonsekventa genomförandet av lagstiftningen i EU i allt högre grad skadar fullbordandet av den inre marknaden. EU har fortfarande inte antagit några internt konsekventa politiska beslut för att avlägsna direkta och indirekta hinder för en korrekt fungerande inre marknad.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om bättre lagstiftning som gör att reglerna blir mer ändamålsenliga och att de enklare kan tillämpas på rätt sätt av medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att fortsätta att ge impulser på detta område, eftersom ett snabbt genomförande av denna strategi i hög grad skulle bidra till att blåsa nytt liv i den inre marknaden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om bättre lagstiftning som gör att reglerna blir mer ändamålsenliga och att de enklare kan tillämpas på rätt sätt av medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att fortsätta att ge impulser på detta område, eftersom ett snabbt genomförande av denna strategi i hög grad skulle bidra till att blåsa nytt liv i den inre marknaden.

| 53. | Europaparlamentet noterar det nya begreppet ”smart lagstiftning”, som infördes genom kommissionens meddelande om EU 2020-strategin. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet noterar det nya begreppet ”smart lagstiftning”, som infördes genom kommissionens meddelande om EU 2020-strategin.

Eftersträvade resultat

Starkare institutionell roll vid utarbetandet och genomförandet av bestämmelser om den inre marknaden

| 54. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen – för att förbättra införlivandet, tillämpningen och tillsynen av lagstiftningen om den inre marknaden – skapar partnerskap med alla de aktörer som deltar i arbetet med att utforma och genomföra denna lagstiftning och se till att den efterlevs. Detta bör ske med hjälp av nya mekanismer, t.ex. det föreslagna årliga forumet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen – för att förbättra införlivandet, tillämpningen och tillsynen av lagstiftningen om den inre marknaden – skapar partnerskap med alla de aktörer som deltar i arbetet med att utforma och genomföra denna lagstiftning och se till att den efterlevs. Detta bör ske med hjälp av nya mekanismer, t.ex. det föreslagna årliga forumet för den inre marknaden.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett korrekt genomförande och införlivande genom en mer systematisk och oberoende övervakning, så att överträdelseförfarandena påskyndas och förenklas. Om arbetet med att lösa överträdelseförfaranden försenas kommer detta att skada medborgarnas intressen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett korrekt genomförande och införlivande genom en mer systematisk och oberoende övervakning, så att överträdelseförfarandena påskyndas och förenklas. Om arbetet med att lösa överträdelseförfaranden försenas kommer detta att skada medborgarnas intressen på den inre marknaden.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram andra metoder, utöver formella överträdelseförfaranden, för att förbättra införlivandet och genomförandet av bestämmelserna om den inre marknaden. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att överväga att införa innovativa mekanismer, t.ex. det förfarande för inbördes utvärdering som anges i tjänstedirektivet, för att främja sakkunnig bedömning och egenansvar hos medlemsstaterna samt förbättra informella problemlösningsmekanismer som Solvit och projektet EU-Pilot, vilket skulle medföra betydande fördelar för medborgarna, som varje dag tampas med problem på den inre marknaden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram andra metoder, utöver formella överträdelseförfaranden, för att förbättra införlivandet och genomförandet av bestämmelserna om den inre marknaden. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att överväga att införa innovativa mekanismer, t.ex. det förfarande för inbördes utvärdering som anges i tjänstedirektivet, för att främja sakkunnig bedömning och egenansvar hos medlemsstaterna samt förbättra informella problemlösningsmekanismer som Solvit och projektet EU-Pilot, vilket skulle medföra betydande fördelar för medborgarna, som varje dag tampas med problem på den inre marknaden.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa större uppmärksamhet vid den systematiska utvärderingen och förenklingen av gällande lagstiftning för den inre marknaden genom att, där det är möjligt, minska onödig byråkrati, vilket kommer att vara till gagn för både medborgare och företag. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa större uppmärksamhet vid den systematiska utvärderingen och förenklingen av gällande lagstiftning för den inre marknaden genom att, där det är möjligt, minska onödig byråkrati, vilket kommer att vara till gagn för både medborgare och företag.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en korrekt samordning och att samarbeta med parlamentet och medlemsstaterna samt med de största handelspartnerna och näringslivs- och konsumentorganisationerna vid övervakning av varumarknaden och gränsöverskridande kontroller av efterlevnaden av konsumentskyddslagstiftningen. Kommissionen uppmanas också att effektivare informera de europeiska konsumenterna och medborgarna. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en korrekt samordning och att samarbeta med parlamentet och medlemsstaterna samt med de största handelspartnerna och näringslivs- och konsumentorganisationerna vid övervakning av varumarknaden och gränsöverskridande kontroller av efterlevnaden av konsumentskyddslagstiftningen. Kommissionen uppmanas också att effektivare informera de europeiska konsumenterna och medborgarna.

| 59. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen genomför en självständig studie för att identifiera de 20 största inremarknadsrelaterade källor till missnöje och frustration som medborgarna stöter på varje dag, särskilt på arbetsmarknaden, i samband med e-handel, gränsöverskridande läkarvård, inköp och hyra av fordon, pensionsöverföringar, ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, vårdnad av barn, adoption samt underhåll och bidrag. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen genomför en självständig studie för att identifiera de 20 största inremarknadsrelaterade källor till missnöje och frustration som medborgarna stöter på varje dag, särskilt på arbetsmarknaden, i samband med e-handel, gränsöverskridande läkarvård, inköp och hyra av fordon, pensionsöverföringar, ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, vårdnad av barn, adoption samt underhåll och bidrag.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för att det införs en bättre mekanism för översyn av hur reglerna för den inre marknaden tillämpas i praktiken på alla myndighetsnivåer i de olika medlemsstaterna och av hur medborgare och företag ges möjlighet att utöva sina rättigheter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för att det införs en bättre mekanism för översyn av hur reglerna för den inre marknaden tillämpas i praktiken på alla myndighetsnivåer i de olika medlemsstaterna och av hur medborgare och företag ges möjlighet att utöva sina rättigheter på den inre marknaden.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge mer stöd till medlemsstaterna och, i förekommande fall, deras regionala och lokala myndigheter, så att en korrekt efterlevnad av EU:s normer underlättas. EU-institutionerna som helhet måste skärpa reglerna och uppmuntra medlemsstaterna att se till att lagarna införlivas på ett korrekt sätt och i god tid, så att samma regler tillämpas i hela unionen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge mer stöd till medlemsstaterna och, i förekommande fall, deras regionala och lokala myndigheter, så att en korrekt efterlevnad av EU:s normer underlättas. EU-institutionerna som helhet måste skärpa reglerna och uppmuntra medlemsstaterna att se till att lagarna införlivas på ett korrekt sätt och i god tid, så att samma regler tillämpas i hela unionen.

| 62. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av parlamentets roll vid tillämpningen, tillsynen och övervakningen av lagstiftningen om den inre marknaden. Den förstärkta roll som Europaparlamentet och de nationella parlamenten får genom Lissabonfördraget måste medföra bättre synergieffekter mellan de båda parlamentariska nivåerna. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av parlamentets roll vid tillämpningen, tillsynen och övervakningen av lagstiftningen om den inre marknaden. Den förstärkta roll som Europaparlamentet och de nationella parlamenten får genom Lissabonfördraget måste medföra bättre synergieffekter mellan de båda parlamentariska nivåerna.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en bättre samordning och ett bättre utbyte av bästa praxis på den inre marknaden, särskilt genom informationssystemet för den inre marknaden och utbildning av specialister på inremarknads- och konsumentskyddsfrågor på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en bättre samordning och ett bättre utbyte av bästa praxis på den inre marknaden, särskilt genom informationssystemet för den inre marknaden och utbildning av specialister på inremarknads- och konsumentskyddsfrågor på nationell, regional och lokal nivå.

| 64. | Europaparlamentet är angeläget om att kommissionen säkerställer följande: en oberoende kvalitetskontroll av lagstiftningsförslag; antagande av förhands- och efterhandsmekanismer för att granska lagstiftningens effektivitet; användning av riktmärkning mot bästa internationella praxis; användning av bedömningar av överensstämmelse för att mäta de sociala, miljömässiga och ekonomiska konsekvenserna på både EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet är angeläget om att kommissionen säkerställer följande: en oberoende kvalitetskontroll av lagstiftningsförslag; antagande av förhands- och efterhandsmekanismer för att granska lagstiftningens effektivitet; användning av riktmärkning mot bästa internationella praxis; användning av bedömningar av överensstämmelse för att mäta de sociala, miljömässiga och ekonomiska konsekvenserna på både EU-nivå och nationell nivå.

Åtgärder som behövs för att mer effektivt informera medborgarna och de små och medelstora företagen och stärka deras ställning på den inre marknaden

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram en riktad kommunikationsstrategi som är inriktad på de dagliga problem som medborgarna stöter på när de bosätter sig och tar anställning i en annan medlemsstat, särskilt när de genomför gränsöverskridande transaktioner, reser, köper eller säljer över gränserna. Strategin bör även fokusera på de sociala normer och hälsovårdsnormer samt konsument- och miljöskyddsstandarder som medborgarna kan förlita sig på. Denna kommunikationsstrategi bör uttryckligen innehålla problemlösningsmetoder såsom Solvit. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram en riktad kommunikationsstrategi som är inriktad på de dagliga problem som medborgarna stöter på när de bosätter sig och tar anställning i en annan medlemsstat, särskilt när de genomför gränsöverskridande transaktioner, reser, köper eller säljer över gränserna. Strategin bör även fokusera på de sociala normer och hälsovårdsnormer samt konsument- och miljöskyddsstandarder som medborgarna kan förlita sig på. Denna kommunikationsstrategi bör uttryckligen innehålla problemlösningsmetoder såsom Solvit.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser för att se till att de produktstandarder som tillämpas på den inre marknaden blir den främsta globala standarden, vilket kommer att garantera lika villkor för företag i EU, särskilt små och medelstora företag, som vill verka utanför den inre marknaden. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina insatser för att se till att de produktstandarder som tillämpas på den inre marknaden blir den främsta globala standarden, vilket kommer att garantera lika villkor för företag i EU, särskilt små och medelstora företag, som vill verka utanför den inre marknaden.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid planeringen av sin årliga verksamhet, prioritera ”konsumentvänlig” inremarknadslagstiftning som positivt inverkar på EU-medborgarnas vardag. Dessa prioriteringar måste kompletteras med lämpliga informationskampanjer för att göra medborgarna mer positivt inställda till den inre marknaden. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid planeringen av sin årliga verksamhet, prioritera ”konsumentvänlig” inremarknadslagstiftning som positivt inverkar på EU-medborgarnas vardag. Dessa prioriteringar måste kompletteras med lämpliga informationskampanjer för att göra medborgarna mer positivt inställda till den inre marknaden.

| 68. | Europaparlamentet påpekar att det vid sidan av de symboliska åtgärder av typen ”reklamkampanjer” som genomförs av EU-institutionerna eller av medlemsstaterna kan vara lämpligt att genomföra decentraliserade PR-åtgärder som på ett bättre sätt involverar de lokala aktörerna och de nationella, regionala och lokala medierna (med särskild betoning på de lokala medierna). Dessa åtgärder bör vara mer inriktade på de problem som medborgarna möter varje dag på den inre marknaden (till exempel bankkostnader i en annan medlemsstat, undersökning av möjligheter att byta operatör, jämförande undersökning av telefonikostnader). |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet påpekar att det vid sidan av de symboliska åtgärder av typen ”reklamkampanjer” som genomförs av EU-institutionerna eller av medlemsstaterna kan vara lämpligt att genomföra decentraliserade PR-åtgärder som på ett bättre sätt involverar de lokala aktörerna och de nationella, regionala och lokala medierna (med särskild betoning på de lokala medierna). Dessa åtgärder bör vara mer inriktade på de problem som medborgarna möter varje dag på den inre marknaden (till exempel bankkostnader i en annan medlemsstat, undersökning av möjligheter att byta operatör, jämförande undersökning av telefonikostnader).

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet genomföra undersökningar om förhållandet mellan den inre marknaden och de vanliga EU-medborgarna. Undersökningarna bör särskilt inriktas på de kostnader och fördelar som detta förhållande medför, samt de dagliga problem som medborgarna kan stöta på. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet genomföra undersökningar om förhållandet mellan den inre marknaden och de vanliga EU-medborgarna. Undersökningarna bör särskilt inriktas på de kostnader och fördelar som detta förhållande medför, samt de dagliga problem som medborgarna kan stöta på.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd av kommissionen förbättra kapaciteten i problemlösningsmekanismerna, särskilt Solvit, genom att tilldela mer pengar och personal och se över deras mandat för att försäkra sig om att mekanismerna effektivt kan hantera de många olika problem som medborgarna och företagen stöter på. Kommissionen uppmanas att prioritera att slutföra projektet ”Stödtjänster för inremarknadsfrågor”, så att medborgarna och företagen får enkel tillgång till välbehövlig information och vägledning och hittar lösningar på de problem som de stöter på. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd av kommissionen förbättra kapaciteten i problemlösningsmekanismerna, särskilt Solvit, genom att tilldela mer pengar och personal och se över deras mandat för att försäkra sig om att mekanismerna effektivt kan hantera de många olika problem som medborgarna och företagen stöter på. Kommissionen uppmanas att prioritera att slutföra projektet ”Stödtjänster för inremarknadsfrågor”, så att medborgarna och företagen får enkel tillgång till välbehövlig information och vägledning och hittar lösningar på de problem som de stöter på.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genom informationskampanjer och strängare kontroller fortsätta och utöka sina insatser för att öka medborgarnas förtroende för CE-märket, som är ett centralt verktyg för att garantera konsumenträttigheter och kvalitetsstandarder på den inre marknaden. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genom informationskampanjer och strängare kontroller fortsätta och utöka sina insatser för att öka medborgarnas förtroende för CE-märket, som är ett centralt verktyg för att garantera konsumenträttigheter och kvalitetsstandarder på den inre marknaden.

| 72. | Europaparlamentet lyfter fram den viktiga roll som Enterprise Europe Network spelar för att hjälpa små och medelstora företag att utnyttja möjligheterna med den inre marknaden. Byråkratiska skyldigheter binder upp värdefulla resurser och förhindrar därmed en starkare inriktning på den centrala uppgiften för Enterprise Europe Network, som är att tillhandahålla anpassat stöd för små och medelstora företag. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att i högre grad utnyttja Enterprise Europe Network för riktad informationsspridning och att minska byråkratin för de partnerorganisationer som är anslutna till nätverket. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet lyfter fram den viktiga roll som Enterprise Europe Network spelar för att hjälpa små och medelstora företag att utnyttja möjligheterna med den inre marknaden. Byråkratiska skyldigheter binder upp värdefulla resurser och förhindrar därmed en starkare inriktning på den centrala uppgiften för Enterprise Europe Network, som är att tillhandahålla anpassat stöd för små och medelstora företag. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att i högre grad utnyttja Enterprise Europe Network för riktad informationsspridning och att minska byråkratin för de partnerorganisationer som är anslutna till nätverket.

Strategiska rapporter och förslag

| 73. | Europaparlamentet föreslår för kommissionen att strategin för den inre marknaden ska omfatta fyra huvudsakliga etapper: Den första ska innehålla en utvärdering eller ”hälsokontroll” av den nuvarande situationen och bedöma omfattningen av de snedvridningar och problem som de olika aktörerna på den inre marknaden har drabbats av, framför allt som en följd av krisen. Den andra ska medföra att det sjösätts en konsolideringsprocess där man reder upp oklarheter. Den tredje ska leda till att den inre marknaden utvecklas och förbättras. Den fjärde ska koncentreras på den långsiktiga marknadsvisionen (EU:s 2020-strategi). |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet föreslår för kommissionen att strategin för den inre marknaden ska omfatta fyra huvudsakliga etapper: Den första ska innehålla en utvärdering eller ”hälsokontroll” av den nuvarande situationen och bedöma omfattningen av de snedvridningar och problem som de olika aktörerna på den inre marknaden har drabbats av, framför allt som en följd av krisen. Den andra ska medföra att det sjösätts en konsolideringsprocess där man reder upp oklarheter. Den tredje ska leda till att den inre marknaden utvecklas och förbättras. Den fjärde ska koncentreras på den långsiktiga marknadsvisionen (EU:s 2020-strategi).

| 74. | Europaparlamentet anser att såväl finansiella tjänster som tillgång till finansiering måste ingå i framtidsstrategin EU 2020. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet anser att såväl finansiella tjänster som tillgång till finansiering måste ingå i framtidsstrategin EU 2020.

| 75. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen i det första skedet av den ovannämnda hälsokontrollen genomför en finansiell revision av EU-budgeten. En av prioriteringarna bör vara att anslå mer medel till investeringar i utbildning, innovation och forskning. Medlemsstaterna uppmanas att tillämpa samma prioriteringar i sina budgetutgifter. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen i det första skedet av den ovannämnda hälsokontrollen genomför en finansiell revision av EU-budgeten. En av prioriteringarna bör vara att anslå mer medel till investeringar i utbildning, innovation och forskning. Medlemsstaterna uppmanas att tillämpa samma prioriteringar i sina budgetutgifter.

| 76. | Europaparlamentet anser att kommissionen, för att skapa en effektiv inre marknad, måste sätta upp tydliga politiska prioriteringar genom att anta en inremarknadslag (”Single Market Act”), som bör omfatta både lagstiftningsinitiativ och andra initiativ som syftar till att skapa en grön och social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet anser att kommissionen, för att skapa en effektiv inre marknad, måste sätta upp tydliga politiska prioriteringar genom att anta en inremarknadslag (”Single Market Act”), som bör omfatta både lagstiftningsinitiativ och andra initiativ som syftar till att skapa en grön och social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft.

| 77. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att presentera inremarknadslagen senast i maj 2011 – dvs. i god tid före 20-årsdagen för 1992 års program för den inre marknaden – och att ställa medborgarna, konsumenterna och de små och medelstora företagen i förgrunden för den inre marknaden. Denna lag bör betraktas som en framtidsplan som visar hur man kan få till stånd en kunskapsbaserad, starkt konkurrenskraftig, social, miljövänlig och grön marknadsekonomi som även på ett trovärdigt sätt säkerställer lika villkor. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att presentera inremarknadslagen senast i maj 2011 – dvs. i god tid före 20-årsdagen för 1992 års program för den inre marknaden – och att ställa medborgarna, konsumenterna och de små och medelstora företagen i förgrunden för den inre marknaden. Denna lag bör betraktas som en framtidsplan som visar hur man kan få till stånd en kunskapsbaserad, starkt konkurrenskraftig, social, miljövänlig och grön marknadsekonomi som även på ett trovärdigt sätt säkerställer lika villkor.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i inremarknadslagen införliva särskilda åtgärder som syftar till men inte är begränsade till att






  — | ställa de konsumentskyddskrav som avses i artikel 12 i EUF-fördraget och den socialpolitik som bygger på artikel 9 i EUF-fördraget i förgrunden för den inre marknaden, |
| --- | --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i inremarknadslagen införliva särskilda åtgärder som syftar till men inte är begränsade till att

—

ställa de konsumentskyddskrav som avses i artikel 12 i EUF-fördraget och den socialpolitik som bygger på artikel 9 i EUF-fördraget i förgrunden för den inre marknaden,

| — | göra den inre marknaden framtidsanpassad genom att förbättra konsumenternas och de små och medelstora företagens tillgång till e-handel och digitala marknader, |
| --- | --- |

—

göra den inre marknaden framtidsanpassad genom att förbättra konsumenternas och de små och medelstora företagens tillgång till e-handel och digitala marknader,

| — | stödja inrättandet av en hållbar inre marknad utifrån artikel 11 i EUF-fördraget genom utveckling av en inkluderande, koldioxidsnål, grön och kunskapsbaserad ekonomi, inklusive åtgärder för att främja innovation av renare teknik, |
| --- | --- |

—

stödja inrättandet av en hållbar inre marknad utifrån artikel 11 i EUF-fördraget genom utveckling av en inkluderande, koldioxidsnål, grön och kunskapsbaserad ekonomi, inklusive åtgärder för att främja innovation av renare teknik,

| — | säkerställa skyddet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på grundval av artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26, |
| --- | --- |

—

säkerställa skyddet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på grundval av artikel 14 i EUF-fördraget och protokoll 26,

| — | dra upp en strategi för bättre information om de sociala fördelarna med den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

dra upp en strategi för bättre information om de sociala fördelarna med den inre marknaden.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid utarbetandet av inremarknadslagen, beakta de olika EU-institutionernas överläggningar och rapporter (EU 2020, rapporter från Monti och Gonzales, IMCO-betänkanden, etc.) och att inleda ytterligare ett långtgående offentligt samråd. Syftet bör vara att lägga fram ett samordnat politiskt förslag om en mer sammanhållen och livskraftig inre marknad. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid utarbetandet av inremarknadslagen, beakta de olika EU-institutionernas överläggningar och rapporter (EU 2020, rapporter från Monti och Gonzales, IMCO-betänkanden, etc.) och att inleda ytterligare ett långtgående offentligt samråd. Syftet bör vara att lägga fram ett samordnat politiskt förslag om en mer sammanhållen och livskraftig inre marknad.

| 80. | Europaparlamentet anser att det bör genomföras en analys av hur konsumentintresset kan införlivas i lämplig EU-politik, så att konsumentskyddet automatiskt kan bli ett inslag vid utarbetandet av lämpliga EU-rättsakter. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att det bör genomföras en analys av hur konsumentintresset kan införlivas i lämplig EU-politik, så att konsumentskyddet automatiskt kan bli ett inslag vid utarbetandet av lämpliga EU-rättsakter.

| 81. | Europaparlamentet vidhåller att tjänstedirektivet är viktigt för att komplettera den inre marknaden och att det har en potentiellt mycket stor roll när det gäller att ge fördelar för konsumenterna och de små och medelstora företagen. Ett lyckat genomförande av denna lagstiftning kräver ett fast politiskt åtagande och stöd från alla aktörer på europeisk, nationell och lokal nivå. Kommissionen uppmanas att efter genomförandefasen utvärdera tjänstedirektivet för att kunna fastställa om det har uppnått sitt huvudsakliga mål. Det är angeläget att tydligare involvera Europaparlamentet i detta arbete och att upprätthålla balansen mellan behovet av att förbättra den inre marknaden inom tjänstesektorn och samtidigt säkerställa en hög nivå i fråga om socialt skydd. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet vidhåller att tjänstedirektivet är viktigt för att komplettera den inre marknaden och att det har en potentiellt mycket stor roll när det gäller att ge fördelar för konsumenterna och de små och medelstora företagen. Ett lyckat genomförande av denna lagstiftning kräver ett fast politiskt åtagande och stöd från alla aktörer på europeisk, nationell och lokal nivå. Kommissionen uppmanas att efter genomförandefasen utvärdera tjänstedirektivet för att kunna fastställa om det har uppnått sitt huvudsakliga mål. Det är angeläget att tydligare involvera Europaparlamentet i detta arbete och att upprätthålla balansen mellan behovet av att förbättra den inre marknaden inom tjänstesektorn och samtidigt säkerställa en hög nivå i fråga om socialt skydd.

| 82. | Europaparlamentet anser att ett korrekt genomförande av lagstiftningen om den inre marknaden (t.ex. direktivet om yrkeskvalifikationer, tjänstedirektivet och förordningen om marknadsövervakning) även fortsättningsvis bör stå högt på dagordningen för den nya kommissionen. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet anser att ett korrekt genomförande av lagstiftningen om den inre marknaden (t.ex. direktivet om yrkeskvalifikationer, tjänstedirektivet och förordningen om marknadsövervakning) även fortsättningsvis bör stå högt på dagordningen för den nya kommissionen.

| 83. | Europaparlamentet konstaterar att de prövningsmekanismer som finns i unionen har gett begränsade resultat. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att senast i maj 2011 säkerställa genomförandet av ett kollektivt system för prövning som är billigt, snabbt och tillgängligt i hela EU. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet konstaterar att de prövningsmekanismer som finns i unionen har gett begränsade resultat. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att senast i maj 2011 säkerställa genomförandet av ett kollektivt system för prövning som är billigt, snabbt och tillgängligt i hela EU.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att anta en ”stadga för EU-medborgarna” som omfattar de olika aspekterna av rätten att leva och arbeta var som helst i EU. Denna rättighet måste enkelt kunna utnyttjas av alla EU-medborgare. Parlamentet understryker att det fortfarande finns vissa arbetsmarknadsrestriktioner på den inre marknaden för arbetstagare från de nya medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att överväga att slopa de nuvarande restriktionerna, med hänsyn till alla de positiva och negativa effekterna av att öppna upp de nationella marknaderna. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att anta en ”stadga för EU-medborgarna” som omfattar de olika aspekterna av rätten att leva och arbeta var som helst i EU. Denna rättighet måste enkelt kunna utnyttjas av alla EU-medborgare. Parlamentet understryker att det fortfarande finns vissa arbetsmarknadsrestriktioner på den inre marknaden för arbetstagare från de nya medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att överväga att slopa de nuvarande restriktionerna, med hänsyn till alla de positiva och negativa effekterna av att öppna upp de nationella marknaderna.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under parlamentets nuvarande valperiod förelägga parlamentet och rådet ett förslag till förordning om en europeisk stadga för ömsesidiga bolag och föreningar. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under parlamentets nuvarande valperiod förelägga parlamentet och rådet ett förslag till förordning om en europeisk stadga för ömsesidiga bolag och föreningar.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att i god tid föreslå en genomförbarhetsstudie och ett samråd i syfte att införa en EU-stadga för ömsesidiga bolag. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att i god tid föreslå en genomförbarhetsstudie och ett samråd i syfte att införa en EU-stadga för ömsesidiga bolag.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare fokusera på marknadsövervakning, särskilt när det gäller finansiella tjänster, försäkringar, telefoni, banktjänster och allmännyttiga tjänster, och anser att en effektiv övervakning av marknaderna kommer att stärka den rättvisa konkurrensen och göra att de blir effektivare, vilket skulle gagna både ekonomin och konsumenterna. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare fokusera på marknadsövervakning, särskilt när det gäller finansiella tjänster, försäkringar, telefoni, banktjänster och allmännyttiga tjänster, och anser att en effektiv övervakning av marknaderna kommer att stärka den rättvisa konkurrensen och göra att de blir effektivare, vilket skulle gagna både ekonomin och konsumenterna.

| 88. | Europaparlamentet anser att kvaliteten på konsumentskyddet måste förbättras avsevärt inom området för finansiella tjänster, särskilt när det gäller tillsynen och övervakningen. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet anser att kvaliteten på konsumentskyddet måste förbättras avsevärt inom området för finansiella tjänster, särskilt när det gäller tillsynen och övervakningen.

| 89. | Europaparlamentet påpekar att en fortsatt hållbar utveckling av den inre marknaden är beroende av att 1) kommissionen fortsätter att stödja alla de marknadsinitiativ som krävs för att stimulera och kraftigt förbättra EU:s ställning och konkurrenskraft på den globala marknaden, 2) det antas ett övergripande system som säkerställer att den inre marknaden verkligen skapar resultat för alla aktörer, och inte minst att 3) den inre marknaden också når medborgarna. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet påpekar att en fortsatt hållbar utveckling av den inre marknaden är beroende av att 1) kommissionen fortsätter att stödja alla de marknadsinitiativ som krävs för att stimulera och kraftigt förbättra EU:s ställning och konkurrenskraft på den globala marknaden, 2) det antas ett övergripande system som säkerställer att den inre marknaden verkligen skapar resultat för alla aktörer, och inte minst att 3) den inre marknaden också når medborgarna.

*

* *

| 90. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Kommer enligt planerna att offentliggöras i april 2010.

(2)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 80.

(3)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 277.

(4)  EUT L 176, 7.7.2009, s. 17.

(5)  EUT L 98, 16.4.2005, s. 47.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2010)0051.

(7)  EUT C 309 E, 4.12.2008, s. 46.

(8)  EUT C 180 E, 17.7.2008, s. 26.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2010)0046.

(10)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2010)0047.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/95 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/95

---

Torsdagen den 20 maj 2010En dialog mellan universitet och näringsliv: Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitet

P7_TA(2010)0187

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om dialogen mellan universitet och näringsliv: Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitet (2009/2099(INI))

2011/C 161 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2009”Ett nytt partnerskap för modernisering av universiteten: EU-forumet för dialogen mellan universiteten och näringslivet” (KOM(2009)0158),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2006”Att förverkliga moderniseringsagendan för universiteten: Utbildning, forskning och innovation” (KOM(2006)0208),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23–24 mars 2000,

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 13-14 mars 2008, särskilt avsnittet ”Investera i människor och modernisera arbetsmarknaderna”,

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 19-20 mars 2009, särskilt avsnittet ”Att dra full nytta av den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning”,

med beaktande av rådets resolution av den 15 november 2007 om ny kompetens för nya arbetstillfällen (1),

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (2),

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2008 om vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära (3),

med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 om Bolognaprocessen och studentrörligheten (4),

med beaktande av regionkommitténs yttrande av den 4 december 2009 om dialogen mellan universiteten och näringslivet (5) och ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 december 2009 (6),

med beaktande av Europaparlamentets studie om att vidareutveckla dialogen mellan universitet och näringsliv,

med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0108/2010), och av följande skäl:

| A. | Vid Europeiska rådet av den 19–20 mars 2009 uppmanades medlemsstaterna att uppmuntra till partnerskap mellan företag, forskning och utbildning. |
| --- | --- |

A.

Vid Europeiska rådet av den 19–20 mars 2009 uppmanades medlemsstaterna att uppmuntra till partnerskap mellan företag, forskning och utbildning.

| B. | I kommunikén från konferensen med europeiska ministrar med ansvar för högre utbildning den 28–29 april 2009 kräver man att den offentliga politiken helt och fullt erkänner värdet av den högre utbildningens olika uppdrag som sträcker sig från utbildning och forskning till samhällstjänst och åtaganden som gäller den sociala sammanhållningen och den kulturella utvecklingen. |
| --- | --- |

B.

I kommunikén från konferensen med europeiska ministrar med ansvar för högre utbildning den 28–29 april 2009 kräver man att den offentliga politiken helt och fullt erkänner värdet av den högre utbildningens olika uppdrag som sträcker sig från utbildning och forskning till samhällstjänst och åtaganden som gäller den sociala sammanhållningen och den kulturella utvecklingen.

| C. | På grund av sina tre roller (utbildning, forskning och innovation) spelar universiteten en viktig roll för unionens framtid och för unionsmedborgarnas utbildning och det är viktigt att påminna om att den högre utbildningens uppgift är att erbjuda en miljö för lärande som främjar självständighet, kreativitet och värdering av kunskaper. |
| --- | --- |

C.

På grund av sina tre roller (utbildning, forskning och innovation) spelar universiteten en viktig roll för unionens framtid och för unionsmedborgarnas utbildning och det är viktigt att påminna om att den högre utbildningens uppgift är att erbjuda en miljö för lärande som främjar självständighet, kreativitet och värdering av kunskaper.

| D. | Det är fortfarande medlemsstaternas ansvar att utveckla utbildningspolitiken och att organisera, utforma och reformera sina utbildningssystem. |
| --- | --- |

D.

Det är fortfarande medlemsstaternas ansvar att utveckla utbildningspolitiken och att organisera, utforma och reformera sina utbildningssystem.

| E. | De ekonomiska och sociala skillnaderna mellan invånare i olika delar av Europa kräver jämnare utbildningsmöjligheter för alla EU-medborgare och att begåvade, men mindre bemedlade ungdomar ska få stöd. |
| --- | --- |

E.

De ekonomiska och sociala skillnaderna mellan invånare i olika delar av Europa kräver jämnare utbildningsmöjligheter för alla EU-medborgare och att begåvade, men mindre bemedlade ungdomar ska få stöd.

| F. | Den fortsatta ekonomiska krisen innebär förlorade arbetstillfällen, vilket gör ett effektivt samarbete mellan institutionerna för högre utbildning och näringslivet ännu viktigare. |
| --- | --- |

F.

Den fortsatta ekonomiska krisen innebär förlorade arbetstillfällen, vilket gör ett effektivt samarbete mellan institutionerna för högre utbildning och näringslivet ännu viktigare.

| G. | Det är viktigt att snabbt genomföra, samordna och främja en enhetlig strategi bland de länder som har undertecknat Bolognaprocessen, särskilt vad gäller studenternas rörlighet och ett fullständigt erkännande av examina och för att åstadkomma detta krävs att en lämplig bedömning görs av denna process där man lyfter fram svårigheter och hinder. |
| --- | --- |

G.

Det är viktigt att snabbt genomföra, samordna och främja en enhetlig strategi bland de länder som har undertecknat Bolognaprocessen, särskilt vad gäller studenternas rörlighet och ett fullständigt erkännande av examina och för att åstadkomma detta krävs att en lämplig bedömning görs av denna process där man lyfter fram svårigheter och hinder.

| H. | Europeiska kommissionen har en viktig funktion att fylla för att underlätta utbyte av information och goda lösningar bland EU:s medlemsstater och grannländer. |
| --- | --- |

H.

Europeiska kommissionen har en viktig funktion att fylla för att underlätta utbyte av information och goda lösningar bland EU:s medlemsstater och grannländer.

| I. | Eftersom institutionerna för högre utbildning, näringslivet och samarbetsformerna skiljer sig åt är det svårt att enas om en optimal samarbetsmodell som motsvarar profilen, prioriteringarna och kraven hos alla institutioner i Europa. Universiteten bör under alla omständigheter behålla sin självständiga ställning och möjlighet att välja de partnerskapsmodeller som är mest lämpade för dem. |
| --- | --- |

I.

Eftersom institutionerna för högre utbildning, näringslivet och samarbetsformerna skiljer sig åt är det svårt att enas om en optimal samarbetsmodell som motsvarar profilen, prioriteringarna och kraven hos alla institutioner i Europa. Universiteten bör under alla omständigheter behålla sin självständiga ställning och möjlighet att välja de partnerskapsmodeller som är mest lämpade för dem.

| J. | Utbildning är en uppgift för hela samhället och staten får därför inte undandra sig sitt finansiella ansvar. |
| --- | --- |

J.

Utbildning är en uppgift för hela samhället och staten får därför inte undandra sig sitt finansiella ansvar.

| K. | Högre utbildning är fortfarande ett offentligt ansvarsområde och därför krävs offentlig finansiering till universiteten för att alla utbildningsområden, exempelvis humaniora, ska finansieras i lika hög grad. Det är viktigt att ge universiteten ekonomiskt stöd (t.ex. genom offentlig-privata partnerskap) och samtidigt garantera deras oberoende och kvalitet. |
| --- | --- |

K.

Högre utbildning är fortfarande ett offentligt ansvarsområde och därför krävs offentlig finansiering till universiteten för att alla utbildningsområden, exempelvis humaniora, ska finansieras i lika hög grad. Det är viktigt att ge universiteten ekonomiskt stöd (t.ex. genom offentlig-privata partnerskap) och samtidigt garantera deras oberoende och kvalitet.

| L. | Utbildning, som bör leda till grundläggande allmänbildning och utbildning i medborgerliga frågor, är ett utmärkt sätt att på nära håll hjälpa underutvecklade regioner och är, tillsammans med sysselsättningsskapande och konkurrensfrämjande åtgärder, avgörande för den kulturella och intellektuella mångfalden och för samhällslivet. |
| --- | --- |

L.

Utbildning, som bör leda till grundläggande allmänbildning och utbildning i medborgerliga frågor, är ett utmärkt sätt att på nära håll hjälpa underutvecklade regioner och är, tillsammans med sysselsättningsskapande och konkurrensfrämjande åtgärder, avgörande för den kulturella och intellektuella mångfalden och för samhällslivet.

| M. | Samarbete mellan universiteten och näringslivet stöds av många EU-program, men åtgärderna samordnas inte alltid mellan institutionerna. |
| --- | --- |

M.

Samarbete mellan universiteten och näringslivet stöds av många EU-program, men åtgärderna samordnas inte alltid mellan institutionerna.

| 1. | Europaparlamentet är positivt till det ovan nämnda meddelandet från kommissionen ”Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitet: EU-forumet för dialogen mellan universiteten och näringslivet” och till de förslag på områden som ska uppmärksammas i det framtida samarbetet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är positivt till det ovan nämnda meddelandet från kommissionen ”Ett nytt partnerskap för modernisering av Europas universitet: EU-forumet för dialogen mellan universiteten och näringslivet” och till de förslag på områden som ska uppmärksammas i det framtida samarbetet.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om de första tre verksamhetsåren för EU-forumet för dialogen mellan universiteten och näringslivet och om de framtida utmaningarna, till exempel att stödja innovation, främja forskning, skapa företagaranda, öka kunskapsöverföringen och locka unga forskare till den europeiska arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om de första tre verksamhetsåren för EU-forumet för dialogen mellan universiteten och näringslivet och om de framtida utmaningarna, till exempel att stödja innovation, främja forskning, skapa företagaranda, öka kunskapsöverföringen och locka unga forskare till den europeiska arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att de utmaningar som nämns i meddelandet inte är nya och att det hittills inte gjorts tillräckligt för att bemöta dem, men anser ändå att kontinuerlig dialog och kontinuerligt samarbete på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, inbegripet utbyte av bästa lösningar vad gäller program och instrument, är avgörande för att stärka banden och partnerskapen mellan universiteten och näringslivet och därmed överbrygga eventuella kulturella, institutionella och operativa hinder mellan dem, samtidigt som man bidrar till att skapa ett kunskapsbaserat samhälle, utveckla den tillämpade forskningen och förbättra möjligheterna på arbetsmarknaden för personer med universitetsexamen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att de utmaningar som nämns i meddelandet inte är nya och att det hittills inte gjorts tillräckligt för att bemöta dem, men anser ändå att kontinuerlig dialog och kontinuerligt samarbete på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, inbegripet utbyte av bästa lösningar vad gäller program och instrument, är avgörande för att stärka banden och partnerskapen mellan universiteten och näringslivet och därmed överbrygga eventuella kulturella, institutionella och operativa hinder mellan dem, samtidigt som man bidrar till att skapa ett kunskapsbaserat samhälle, utveckla den tillämpade forskningen och förbättra möjligheterna på arbetsmarknaden för personer med universitetsexamen.

| 4. | Europaparlamentet inser att det finns mycket stora skillnader mellan olika europeiska universitet i fråga om storlek, resurser, akademiska ämnen, organisation, nationaliteter och typ, men tror ändå att varje universitet på sitt eget sätt kan dra nytta av det nationella och gränsöverskridande samarbetet med näringslivet, förutsatt att det står fullständigt klart inom vilket sammanhang deras kapacitet för forskning och undervisning faktiskt utnyttjas. Parlamentet anser att det också görs mycket på regional nivå för att främja samarbetet mellan universiteten och näringslivet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet inser att det finns mycket stora skillnader mellan olika europeiska universitet i fråga om storlek, resurser, akademiska ämnen, organisation, nationaliteter och typ, men tror ändå att varje universitet på sitt eget sätt kan dra nytta av det nationella och gränsöverskridande samarbetet med näringslivet, förutsatt att det står fullständigt klart inom vilket sammanhang deras kapacitet för forskning och undervisning faktiskt utnyttjas. Parlamentet anser att det också görs mycket på regional nivå för att främja samarbetet mellan universiteten och näringslivet.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommunikén från konferensen med europeiska ministrar med ansvar för högre utbildning den 28–29 april 2009 där man betonar deras åtagande att ”infria målen för den högre utbildningen i EU-området, ett område där högre utbildning är ett offentligt ansvar och där alla institutioner för högre utbildning är uppmärksamma på samhällets behov i vid bemärkelse när det gäller alla deras olika uppdrag”. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar kommunikén från konferensen med europeiska ministrar med ansvar för högre utbildning den 28–29 april 2009 där man betonar deras åtagande att ”infria målen för den högre utbildningen i EU-området, ett område där högre utbildning är ett offentligt ansvar och där alla institutioner för högre utbildning är uppmärksamma på samhällets behov i vid bemärkelse när det gäller alla deras olika uppdrag”.

| 6. | Europaparlamentet håller med om att dialogen och samarbetet mellan näringslivet och institutionerna för högre utbildning bör vara en av prioriteringarna under den närmaste tiden, liksom dialogen och samarbetet med andra sektorer i samhället, för att alla dessa aktörer ska kunna dra nytta av de kulturella, vetenskapliga och tekniska kunskaper som skapas och sprids vid institutionerna för högre utbildning. Parlamentet betonar att högskolornas intellektuella och finansiella oberoende gentemot näringslivet måste bestå, och att institutionerna för högre utbildning inte får hamna i en beroendeställning till näringslivet. Universiteten bör under alla omständigheter behålla sin självständiga ställning när det gäller att fastställa kursplaner och förvaltningsstruktur. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet håller med om att dialogen och samarbetet mellan näringslivet och institutionerna för högre utbildning bör vara en av prioriteringarna under den närmaste tiden, liksom dialogen och samarbetet med andra sektorer i samhället, för att alla dessa aktörer ska kunna dra nytta av de kulturella, vetenskapliga och tekniska kunskaper som skapas och sprids vid institutionerna för högre utbildning. Parlamentet betonar att högskolornas intellektuella och finansiella oberoende gentemot näringslivet måste bestå, och att institutionerna för högre utbildning inte får hamna i en beroendeställning till näringslivet. Universiteten bör under alla omständigheter behålla sin självständiga ställning när det gäller att fastställa kursplaner och förvaltningsstruktur.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser medvetenhet och konkret agerande från de medlemsstater där de rättsliga och finansiella ramarna fortfarande inte belönar universitetens ansträngningar att samarbeta med näringslivet, eller till och med utgör hinder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser medvetenhet och konkret agerande från de medlemsstater där de rättsliga och finansiella ramarna fortfarande inte belönar universitetens ansträngningar att samarbeta med näringslivet, eller till och med utgör hinder.

| 8. | Europaparlamentet betonar att dialogen mellan universiteten och näringslivet inte enbart bör vara inriktad på matematik, vetenskap och teknik utan bör omfatta alla utbildningsområden, exempelvis humaniora. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att dialogen mellan universiteten och näringslivet inte enbart bör vara inriktad på matematik, vetenskap och teknik utan bör omfatta alla utbildningsområden, exempelvis humaniora.

| 9. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att stärka både det tvärvetenskapliga och ämnesöverskridande inslaget i utbildnings- och forskningsprogrammen samt samarbetet mellan universiteten och att kommunikations- och informationstekniken i detta avseende är ett viktigt verktyg. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att stärka både det tvärvetenskapliga och ämnesöverskridande inslaget i utbildnings- och forskningsprogrammen samt samarbetet mellan universiteten och att kommunikations- och informationstekniken i detta avseende är ett viktigt verktyg.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser bättre resultat från europeiska universitet genom att principen om kunskapstriangeln ”forskning, utbildning och innovation” tillämpas, eftersom det behövs bättre kopplingar mellan näringslivet och universiteten, som kunskaps- och innovationsgrupperna inom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) visar. Samtidigt uppmanar parlamentet universiteten att beakta den sociala och ekonomiska miljön på de områden där de har störst inflytande inom sina forsknings- och innovationsprogram. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser bättre resultat från europeiska universitet genom att principen om kunskapstriangeln ”forskning, utbildning och innovation” tillämpas, eftersom det behövs bättre kopplingar mellan näringslivet och universiteten, som kunskaps- och innovationsgrupperna inom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) visar. Samtidigt uppmanar parlamentet universiteten att beakta den sociala och ekonomiska miljön på de områden där de har störst inflytande inom sina forsknings- och innovationsprogram.

| 11. | Europaparlamentet poängterar att bättre dialog och samarbete mellan universiteten och näringslivet kommer att erbjuda ökade möjligheter till ömsesidiga fördelar, inte bara i form av att den ekonomiska tillväxten stimuleras utan också i en vidare social bemärkelse, genom bidrag till ett allt bättre kunskapsbaserat samhälle. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet poängterar att bättre dialog och samarbete mellan universiteten och näringslivet kommer att erbjuda ökade möjligheter till ömsesidiga fördelar, inte bara i form av att den ekonomiska tillväxten stimuleras utan också i en vidare social bemärkelse, genom bidrag till ett allt bättre kunskapsbaserat samhälle.

| 12. | Europaparlamentet betonar att vinsterna med en bättre dialog och ett bättre samarbete mellan universiteten och näringslivet skulle ha betydelse både när det gäller att förbättra dialogen och samarbetet mellan universiteten och nationella, europeiska samt internationella institutioner och organisationer inom det civila samhället och för att förbättra samverkan mellan universiteten och samhället överlag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att vinsterna med en bättre dialog och ett bättre samarbete mellan universiteten och näringslivet skulle ha betydelse både när det gäller att förbättra dialogen och samarbetet mellan universiteten och nationella, europeiska samt internationella institutioner och organisationer inom det civila samhället och för att förbättra samverkan mellan universiteten och samhället överlag.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de nationella, regionala och lokala myndigheterna att fortsätta att i samarbete med den privata sektorn undersöka och finansiera sätt att öka samverkan mellan universiteten och näringslivet samt att undanröja administrativa hinder för detta. Parlamentet påpekar att strukturfondsförordningen ger en möjlighet att anslå ekonomiska medel för stödåtgärder till små och medelstora företag i enlighet med systemet med kunskapskuponger som redan nu används i ett antal medlemsstater. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de nationella, regionala och lokala myndigheterna att fortsätta att i samarbete med den privata sektorn undersöka och finansiera sätt att öka samverkan mellan universiteten och näringslivet samt att undanröja administrativa hinder för detta. Parlamentet påpekar att strukturfondsförordningen ger en möjlighet att anslå ekonomiska medel för stödåtgärder till små och medelstora företag i enlighet med systemet med kunskapskuponger som redan nu används i ett antal medlemsstater.

| 14. | Europaparlamentet föreslår att man framför allt bör se till att små och medelstora företag får tillgång till universitetsutbildning och forskning, både genom ökade offentliga anslag och genom förenklad byråkrati. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet föreslår att man framför allt bör se till att små och medelstora företag får tillgång till universitetsutbildning och forskning, både genom ökade offentliga anslag och genom förenklad byråkrati.

| 15. | Europaparlamentet understryker behovet av att värdesätta och skapa incitament för studier och forskning, inte enbart på det vetenskapliga och tekniska området, utan även inom samhällsvetenskap och humaniora där det finns värdefull kunskap att få för företag som vill ligga i framkant av utvecklingen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker behovet av att värdesätta och skapa incitament för studier och forskning, inte enbart på det vetenskapliga och tekniska området, utan även inom samhällsvetenskap och humaniora där det finns värdefull kunskap att få för företag som vill ligga i framkant av utvecklingen.

| 16. | Europaparlamentet stöder små och medelstora forskningsprojekt som ligger före expertnätverk baserade på stora integrerade projekt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder små och medelstora forskningsprojekt som ligger före expertnätverk baserade på stora integrerade projekt.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar näringslivet och universiteten att tillsammans agera för att skapa balans i den ojämna könsfördelningen på vissa universitetsinstitutioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar näringslivet och universiteten att tillsammans agera för att skapa balans i den ojämna könsfördelningen på vissa universitetsinstitutioner.

Livslångt lärande

| 18. | Europaparlamentet påminner om vikten av att definiera livslångt lärande och alla de koncept som det inbegriper, det vill säga grundutbildning, livslångt icke-formellt och informellt lärande samt utbildning som är till nytta i det ekonomiska, sociala, kulturella och medborgerliga livet samt i yrkeslivet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om vikten av att definiera livslångt lärande och alla de koncept som det inbegriper, det vill säga grundutbildning, livslångt icke-formellt och informellt lärande samt utbildning som är till nytta i det ekonomiska, sociala, kulturella och medborgerliga livet samt i yrkeslivet.

| 19. | Europaparlamentet betonar att det är av största vikt att EU uppmuntrar medlemsstaterna att stödja och de statliga universiteten att bevara och främja integreringen av humaniora i sina kursplaner eftersom livslångt lärande innebär en ständig kontakt med såväl utbildning som kultur. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att det är av största vikt att EU uppmuntrar medlemsstaterna att stödja och de statliga universiteten att bevara och främja integreringen av humaniora i sina kursplaner eftersom livslångt lärande innebär en ständig kontakt med såväl utbildning som kultur.

| 20. | Europaparlamentet poängterar att ett av de viktigaste budskapen är att öka investeringarna i Europas mänskliga resurser och ge prioritet åt EU:s mest värdefulla tillgång – dess invånare som har förmåga att anpassa sig till de ständigt förändrade villkoren på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet poängterar att ett av de viktigaste budskapen är att öka investeringarna i Europas mänskliga resurser och ge prioritet åt EU:s mest värdefulla tillgång – dess invånare som har förmåga att anpassa sig till de ständigt förändrade villkoren på arbetsmarknaden.

| 21. | Europaparlamentet pekar på hur viktigt det är att i möjligaste mån matcha möjligheterna till livslångt lärande med de enskildas och de utsatta socialgruppernas behov samt behoven på arbetsmarknaden, och understryker att det är absolut nödvändigt med fortbildning eftersom dessa behov ständigt förändras. Detta medför sociala och finansiella utmaningar som parlamentet särskilt vill uppmärksamma. Något ”jobb på livstid” existerar inte längre och utbildning samt omskolning är nödvändigt. Parlamentet vidhåller att det är viktigt att skapa lämpliga villkor för att redan från tidig ålder främja en positiv inställning till lärande. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet pekar på hur viktigt det är att i möjligaste mån matcha möjligheterna till livslångt lärande med de enskildas och de utsatta socialgruppernas behov samt behoven på arbetsmarknaden, och understryker att det är absolut nödvändigt med fortbildning eftersom dessa behov ständigt förändras. Detta medför sociala och finansiella utmaningar som parlamentet särskilt vill uppmärksamma. Något ”jobb på livstid” existerar inte längre och utbildning samt omskolning är nödvändigt. Parlamentet vidhåller att det är viktigt att skapa lämpliga villkor för att redan från tidig ålder främja en positiv inställning till lärande.

| 22. | Europaparlamentet betonar att livslångt lärande, information och utbildning tillför arbetsmarknaden viktig kompetens, men också är en förutsättning för själslig utveckling och självförverkligande. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att livslångt lärande, information och utbildning tillför arbetsmarknaden viktig kompetens, men också är en förutsättning för själslig utveckling och självförverkligande.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla och främja moderna tekniker för livslångt lärande via Internet så att utbildningen blir mer direkt och mindre tidskrävande, framför allt för personal i företag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla och främja moderna tekniker för livslångt lärande via Internet så att utbildningen blir mer direkt och mindre tidskrävande, framför allt för personal i företag.

| 24. | Den demografiska förändringen i Europa (mot en åldrande befolkning) och de förändrade villkoren på arbetsmarknaden till följd av den ekonomiska och sociala krisen samt sysselsättningskrisen gör att Europaparlamentet uppmanar universiteten att öka tillgången till lärande och modernisera kursplanerna i enlighet med de nya utmaningarna för att förbättra kompetensen hos den europeiska arbetskraften. |
| --- | --- |

24.

Den demografiska förändringen i Europa (mot en åldrande befolkning) och de förändrade villkoren på arbetsmarknaden till följd av den ekonomiska och sociala krisen samt sysselsättningskrisen gör att Europaparlamentet uppmanar universiteten att öka tillgången till lärande och modernisera kursplanerna i enlighet med de nya utmaningarna för att förbättra kompetensen hos den europeiska arbetskraften.

| 25. | Eftersom utbildning dessutom är en av de viktigaste och mest effektiva sätten att uppnå social integration och motverka fattigdom och bristande jämlikhet uppmanar Europaparlamentet universiteten att öka tillgången till lärande och till internationella utbytesprogram, även för människor med funktionshinder. |
| --- | --- |

25.

Eftersom utbildning dessutom är en av de viktigaste och mest effektiva sätten att uppnå social integration och motverka fattigdom och bristande jämlikhet uppmanar Europaparlamentet universiteten att öka tillgången till lärande och till internationella utbytesprogram, även för människor med funktionshinder.

| 26. | Europaparlamentet upprepar vikten av att förmedla och utbyta de kunskaper, kompetenser och erfarenheter som vuxna har för att hjälpa yngre generationer att komma in på arbetsmarknaden (t.ex. genom mentorprogram). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet upprepar vikten av att förmedla och utbyta de kunskaper, kompetenser och erfarenheter som vuxna har för att hjälpa yngre generationer att komma in på arbetsmarknaden (t.ex. genom mentorprogram).

| 27. | Europaparlamentet föreslår utökad användning av de nya utbildningsmetoderna som är inriktade på experimentell utbildning, distansutbildning, e-lärande och blandade utbildningsformer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet föreslår utökad användning av de nya utbildningsmetoderna som är inriktade på experimentell utbildning, distansutbildning, e-lärande och blandade utbildningsformer.

| 28. | Europaparlamentet betonar att en starkare lärandekultur måste etableras, främjas och stärkas samt att fortbildning och omskolning under livets alla skeden är avgörande för att öka Europas konkurrenskraft och främja tillväxt och arbetstillfällen i Europa. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att en starkare lärandekultur måste etableras, främjas och stärkas samt att fortbildning och omskolning under livets alla skeden är avgörande för att öka Europas konkurrenskraft och främja tillväxt och arbetstillfällen i Europa.

| 29. | Europaparlamentet poängterar att man måste lägga större vikt vid en kontinuerlig anpassning till den föränderliga arbetsmarknaden – en prioritet för EU, framför allt under den nuvarande lågkonjunkturen – särskilt genom att skapa distansutbildningar som är särskilt anpassade till ny teknik samt kurser för personer över 45 år, som är mer utsatta och löper större risk för socialt utanförskap. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet poängterar att man måste lägga större vikt vid en kontinuerlig anpassning till den föränderliga arbetsmarknaden – en prioritet för EU, framför allt under den nuvarande lågkonjunkturen – särskilt genom att skapa distansutbildningar som är särskilt anpassade till ny teknik samt kurser för personer över 45 år, som är mer utsatta och löper större risk för socialt utanförskap.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar företagen att ge de anställda fler utbildningsincitament, till exempel genom fortlöpande seminarier och finansiering av doktorandstudier. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar företagen att ge de anställda fler utbildningsincitament, till exempel genom fortlöpande seminarier och finansiering av doktorandstudier.

| 31. | Europaparlamentet föreslår en ny strategi för livsvägledning som skulle gynna universiteten, de studerande och alla de olika ekonomiska och sociala miljöerna genom att noggranna uppföljningar görs av unga nyutexaminerade och att den sociala och ekonomiska nyttan med utbildningsprogrammen utvärderas. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet föreslår en ny strategi för livsvägledning som skulle gynna universiteten, de studerande och alla de olika ekonomiska och sociala miljöerna genom att noggranna uppföljningar görs av unga nyutexaminerade och att den sociala och ekonomiska nyttan med utbildningsprogrammen utvärderas.

| 32. | Europaparlamentet erinrar om nödvändigheten i att göra virtuell utbildning mer attraktiv och tillgänglig. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet erinrar om nödvändigheten i att göra virtuell utbildning mer attraktiv och tillgänglig.

Rörlighet, partnerskap och kursplaner

| 33. | Europaparlamentet framhåller rörlighet som en hörnsten inom högre utbildning i Europa och uppmanar europeiska universitet att reformera sina kursplaner på ett innovativt, genomgripande och systematiskt sätt. Parlamentet konstaterar att detta bör vara en prioritet i samband med en omdefiniering av Bolognaprocessens viktigaste mål efter 2010. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller rörlighet som en hörnsten inom högre utbildning i Europa och uppmanar europeiska universitet att reformera sina kursplaner på ett innovativt, genomgripande och systematiskt sätt. Parlamentet konstaterar att detta bör vara en prioritet i samband med en omdefiniering av Bolognaprocessens viktigaste mål efter 2010.

| 34. | Europaparlamentet understryker att rörlighet mellan länder och mellan universitet och företag är nyckeln till närmare samarbete mellan dessa två världar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att rörlighet mellan länder och mellan universitet och företag är nyckeln till närmare samarbete mellan dessa två världar.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett regelverk som är utformat på ett sätt som främjar och underlättar rörlighet mellan universitet och företag såväl som bland studenter och universitetslärare, och att betona behovet av att erkänna och värdera denna form av lärande och undervisning. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett regelverk som är utformat på ett sätt som främjar och underlättar rörlighet mellan universitet och företag såväl som bland studenter och universitetslärare, och att betona behovet av att erkänna och värdera denna form av lärande och undervisning.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar inte endast en utbyggnad av system för individuell rörlighet såsom Erasmus för unga företagare och Erasmus för lärlingar utan ser också gärna att det i samarbete med olika universitet och med aktivt deltagande från näringslivet anordnas program av typen European Masters of Excellence, kompletterade med stipendier för studerande och incitament till forskare. Parlamentet anser att initiativ av det slaget också kan gynna rörligheten, språkinlärningen och möjligheten att få erfarenheter av olika kulturer och företagande. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmuntrar inte endast en utbyggnad av system för individuell rörlighet såsom Erasmus för unga företagare och Erasmus för lärlingar utan ser också gärna att det i samarbete med olika universitet och med aktivt deltagande från näringslivet anordnas program av typen European Masters of Excellence, kompletterade med stipendier för studerande och incitament till forskare. Parlamentet anser att initiativ av det slaget också kan gynna rörligheten, språkinlärningen och möjligheten att få erfarenheter av olika kulturer och företagande.

| 37. | Europaparlamentet betonar att utbyte av studenter, forskare, lärare och företagsanställda bör främjas och uppmuntras och att institutioner för högre utbildning därför måste erbjuda möjligheter att studera främmande språk vid sidan av de ordinarie studierna eftersom det i ett sådant sammanhang är viktigt att kunna främmande språk. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att utbyte av studenter, forskare, lärare och företagsanställda bör främjas och uppmuntras och att institutioner för högre utbildning därför måste erbjuda möjligheter att studera främmande språk vid sidan av de ordinarie studierna eftersom det i ett sådant sammanhang är viktigt att kunna främmande språk.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar universitet att undersöka nya samarbetsmetoder mellan offentliga institutioner och den privata sektorn, framför allt genom gemensamma offentliga och privata innovationsfonder för att förbättra rörligheten på alla områden. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmuntrar universitet att undersöka nya samarbetsmetoder mellan offentliga institutioner och den privata sektorn, framför allt genom gemensamma offentliga och privata innovationsfonder för att förbättra rörligheten på alla områden.

| 39. | Europaparlamentet poängterar de viktiga fördelar som studenterna kan få genom att skaffa sig kompetens inom ny teknik, vilket ökar deras möjligheter på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet poängterar de viktiga fördelar som studenterna kan få genom att skaffa sig kompetens inom ny teknik, vilket ökar deras möjligheter på arbetsmarknaden.

| 40. | Med tanke på de goda utbildningsmetoder som finns i andra länder föreslår Europaparlamentet att länder utanför EU ska bjudas in att delta i EU:s forum och dela med sig av och diskutera sina erfarenheter och problem. Sådana debatter bör bygga på definierade mål och begrepp samt en definierad terminologi och fokusera på särskilda verksamhetsområden. |
| --- | --- |

40.

Med tanke på de goda utbildningsmetoder som finns i andra länder föreslår Europaparlamentet att länder utanför EU ska bjudas in att delta i EU:s forum och dela med sig av och diskutera sina erfarenheter och problem. Sådana debatter bör bygga på definierade mål och begrepp samt en definierad terminologi och fokusera på särskilda verksamhetsområden.

| 41. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att på lämpligt vis förbereda lärare på och utbilda lärare i ämnet entreprenörskap. Parlamentet stöder idén om att integrera entreprenörskap i kursplanerna (detta bör göras redan i läroplanerna för de lägre årskurserna). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att på lämpligt vis förbereda lärare på och utbilda lärare i ämnet entreprenörskap. Parlamentet stöder idén om att integrera entreprenörskap i kursplanerna (detta bör göras redan i läroplanerna för de lägre årskurserna).

| 42. | Europaparlamentet uppmuntrar näringslivet att aktivt delta i utformningen av läromedel om företagsverksamhet som ska finnas på alla utbildningsnivåer. Utbildningsinstitutionerna kan själva besluta om hur de ska användas och regelbundet visa på de möjligheter till sysselsättning som finns för de studerande. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmuntrar näringslivet att aktivt delta i utformningen av läromedel om företagsverksamhet som ska finnas på alla utbildningsnivåer. Utbildningsinstitutionerna kan själva besluta om hur de ska användas och regelbundet visa på de möjligheter till sysselsättning som finns för de studerande.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar näringslivet att bidra till en anpassning av kursplanerna genom att införa och finansiera specifika kurser som ger studenterna kunskap om hur ett företag fungerar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar näringslivet att bidra till en anpassning av kursplanerna genom att införa och finansiera specifika kurser som ger studenterna kunskap om hur ett företag fungerar.

| 44. | Europaparlamentet anser att man bör undersöka och främja en integrering av universitetslärare i företagen och av företagare i universiteten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att man bör undersöka och främja en integrering av universitetslärare i företagen och av företagare i universiteten.

| 45. | Europaparlamentet understryker betydelsen av ny teknik som gör rörligheten och samarbetet mellan företag, studenter, lärare och forskare mer direkt. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker betydelsen av ny teknik som gör rörligheten och samarbetet mellan företag, studenter, lärare och forskare mer direkt.

| 46. | Europaparlamentet poängterar att entreprenörskap i olika former bör betraktas som ett yrkesalternativ för de nyutexaminerade och att det är helt nödvändigt att institutioner för högre utbildning ger sina studenter fördjupade kunskaper om alla former av entreprenörskap, inklusive social och solidarisk ekonomi samt fördjupade kunskaper om ansvarsfull och etisk förvaltning. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet poängterar att entreprenörskap i olika former bör betraktas som ett yrkesalternativ för de nyutexaminerade och att det är helt nödvändigt att institutioner för högre utbildning ger sina studenter fördjupade kunskaper om alla former av entreprenörskap, inklusive social och solidarisk ekonomi samt fördjupade kunskaper om ansvarsfull och etisk förvaltning.

| 47. | Europaparlamentet understryker att dialogen och samarbetet mellan universiteten och näringslivet bör grundas på ömsesidighet, förtroende, inbördes respekt och insyn och uppmuntra till såväl mer näringslivsinriktade universitet som mer kunskapsbaserade företag. Parlamentet upprepar att detta kan uppnås bland annat genom att man inför det system med kunskapskuponger som redan nu används i ett antal medlemsstater, varvid framför allt de små och medelstora företagen kan förbättra sin forskningskapacitet, utan att universitetens självständighet och offentliga karaktär äventyras. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker att dialogen och samarbetet mellan universiteten och näringslivet bör grundas på ömsesidighet, förtroende, inbördes respekt och insyn och uppmuntra till såväl mer näringslivsinriktade universitet som mer kunskapsbaserade företag. Parlamentet upprepar att detta kan uppnås bland annat genom att man inför det system med kunskapskuponger som redan nu används i ett antal medlemsstater, varvid framför allt de små och medelstora företagen kan förbättra sin forskningskapacitet, utan att universitetens självständighet och offentliga karaktär äventyras.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att man inom utbildningen och forskningen måste ha en mer mångsidig och tvärvetenskaplig inställning till kunskap och anser därför att både universiteten och näringslivet skulle kunna gynnas av att tillsammans utveckla tvärvetenskaplig och företagarinriktad kompetens och av att studie- och specialinriktning samt specialisering smidigt anpassades efter behoven i näringslivet, bland annat hos de små och medelstora företagen. Parlamentet vill framhålla lyckade initiativ såsom praktikplatser för studenter och personal, användning av företagare som gästföreläsare, parallella kurser och gemensam personal. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar att man inom utbildningen och forskningen måste ha en mer mångsidig och tvärvetenskaplig inställning till kunskap och anser därför att både universiteten och näringslivet skulle kunna gynnas av att tillsammans utveckla tvärvetenskaplig och företagarinriktad kompetens och av att studie- och specialinriktning samt specialisering smidigt anpassades efter behoven i näringslivet, bland annat hos de små och medelstora företagen. Parlamentet vill framhålla lyckade initiativ såsom praktikplatser för studenter och personal, användning av företagare som gästföreläsare, parallella kurser och gemensam personal.

| 49. | För att man ska kunna främja en företagaranda bland de studerande anser Europaparlamentet att alla berörda (akademiker, studerande och personer från näringslivet) ska informeras om vilka redskap och mekanismer de kan använda för att få till stånd ett samarbete som är mer effektivt och ändamålsenligt och som gagnar alla parter. Det är viktigt att förbättra universitetens akademiska personals utbildning på detta område, bland annat genom åtgärder av typ ”livslångt lärande” och genom att universiteten öppnar sig för företag och arbetsgivare, så att dessa kan komma med förslag om utbildningens innehåll och om den utbildning, kunskap och kompetens som studenterna bör besitta. |
| --- | --- |

49.

För att man ska kunna främja en företagaranda bland de studerande anser Europaparlamentet att alla berörda (akademiker, studerande och personer från näringslivet) ska informeras om vilka redskap och mekanismer de kan använda för att få till stånd ett samarbete som är mer effektivt och ändamålsenligt och som gagnar alla parter. Det är viktigt att förbättra universitetens akademiska personals utbildning på detta område, bland annat genom åtgärder av typ ”livslångt lärande” och genom att universiteten öppnar sig för företag och arbetsgivare, så att dessa kan komma med förslag om utbildningens innehåll och om den utbildning, kunskap och kompetens som studenterna bör besitta.

| 50. | Europaparlamentet rekommenderar att yrkesvägledningen vid universiteten helt och hållet institutionaliseras, vidareutvecklas och i högre grad sammankopplas med arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet rekommenderar att yrkesvägledningen vid universiteten helt och hållet institutionaliseras, vidareutvecklas och i högre grad sammankopplas med arbetsmarknaden.

| 51. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att det i kursplanerna ingår ett varierat utbud av arbetsplatspraktik i företag, särskilt för studerande vid institutioner för högre utbildning och att man ger ekonomisk ersättning eller poäng genom det europeiska systemet för överföring av studiemeriter för sådan praktik. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att det i kursplanerna ingår ett varierat utbud av arbetsplatspraktik i företag, särskilt för studerande vid institutioner för högre utbildning och att man ger ekonomisk ersättning eller poäng genom det europeiska systemet för överföring av studiemeriter för sådan praktik.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett europeiskt system för doktorsutbildning med industriell inriktning, som är jämförbart med de befintliga system för denna typ av utbildning i Europa som ingår i Marie Curie-verksamheten i ramprogrammet, för att främja riktad forskning till en överkomlig kostnad för europeiska företag samt stöd från näringslivet till de europeiska universiteten. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett europeiskt system för doktorsutbildning med industriell inriktning, som är jämförbart med de befintliga system för denna typ av utbildning i Europa som ingår i Marie Curie-verksamheten i ramprogrammet, för att främja riktad forskning till en överkomlig kostnad för europeiska företag samt stöd från näringslivet till de europeiska universiteten.

| 53. | Europaparlamentet föreslår ett samarbete mellan branschorganisationer och universitet för att utarbeta effektiva kursplaner som gör att studenterna snabbt kan anpassa sig till näringslivet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet föreslår ett samarbete mellan branschorganisationer och universitet för att utarbeta effektiva kursplaner som gör att studenterna snabbt kan anpassa sig till näringslivet.

| 54. | Europaparlamentet poängterar vikten av att näringslivet sponsrar universitet och uppmuntrar företag att bevilja stipendier för att studerande ska få den kunskap och kompetens som värderas högt på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet poängterar vikten av att näringslivet sponsrar universitet och uppmuntrar företag att bevilja stipendier för att studerande ska få den kunskap och kompetens som värderas högt på arbetsmarknaden.

| 55. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att samhället får del av de kunskaper och resultat som följer av samarbetet mellan universiteten och näringslivet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att samhället får del av de kunskaper och resultat som följer av samarbetet mellan universiteten och näringslivet.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar näringslivet att öka sitt stöd till begåvade ungdomar genom stipendier. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar näringslivet att öka sitt stöd till begåvade ungdomar genom stipendier.

Forskning

| 57. | Europaparlamentet betonar att företagen måste öka sin absorptionsförmåga när det gäller att utnyttja och omvandla de vetenskapliga kunskaper som universiteten genererar samt främja intern forskning, livslångt lärande och fortbildning och aktivt arbeta för att informera den akademiska världen om sina behov och rekrytera forskare och personer med doktorsexamen eller postdoktorandforskare. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att företagen måste öka sin absorptionsförmåga när det gäller att utnyttja och omvandla de vetenskapliga kunskaper som universiteten genererar samt främja intern forskning, livslångt lärande och fortbildning och aktivt arbeta för att informera den akademiska världen om sina behov och rekrytera forskare och personer med doktorsexamen eller postdoktorandforskare.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att det bland forskningsinstitutionernas personal behövs specialister som kan identifiera och hantera kunskapsresurser med näringslivspotential. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påpekar att det bland forskningsinstitutionernas personal behövs specialister som kan identifiera och hantera kunskapsresurser med näringslivspotential.

| 59. | Europaparlamentet fäster stor vikt vid kunskapsöverföring i en öppen miljö. Det finns olika instrument för att uppnå detta, till exempel publikationer och seminarier, centrum för tekniköverföring, regionalt samarbete, stöd till nyetablerade företag och avknoppningsföretag, gemensam forskning och rörlighet för forskare. Parlamentet anser dock att den sociala och mänskliga dimensionen av samverkan är extremt viktig och ger därför sitt fulla stöd till initiativ som syftar till att främja fysiska kontakter mellan universiteten och näringslivet, och framför allt med små och medelstora företag. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet fäster stor vikt vid kunskapsöverföring i en öppen miljö. Det finns olika instrument för att uppnå detta, till exempel publikationer och seminarier, centrum för tekniköverföring, regionalt samarbete, stöd till nyetablerade företag och avknoppningsföretag, gemensam forskning och rörlighet för forskare. Parlamentet anser dock att den sociala och mänskliga dimensionen av samverkan är extremt viktig och ger därför sitt fulla stöd till initiativ som syftar till att främja fysiska kontakter mellan universiteten och näringslivet, och framför allt med små och medelstora företag.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av ett gemensamt europeiskt nät av företags- och informationscentrer som sammanför de tjänster som i dag tillhandahålls av Euroinfocenter (EIC) och innovationsknutpunkter (Innovation Relay Centres, IRC). |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar lanseringen av ett gemensamt europeiskt nät av företags- och informationscentrer som sammanför de tjänster som i dag tillhandahålls av Euroinfocenter (EIC) och innovationsknutpunkter (Innovation Relay Centres, IRC).

| 61. | Europaparlamentet anser att ökad rörlighet för forskare, både på kortare och längre sikt och över de nationella gränserna och mellan den akademiska världen och näringslivet (med vederbörlig hänsyn till principen om icke-diskriminering), är absolut nödvändigt för att öka kunskapsöverföringen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen i detta sammanhang att genomföra en grundlig översyn av den befintliga rättsliga och finansiella ramen samt att få bort onödiga hinder för rörligheten, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt erkännandet av akademiska kvalifikationer och minskad byråkrati. Dessutom uppmanar parlamentet universiteten att erbjuda sin personal flexiblare karriärvägar och möjligheter till två karriärer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att ökad rörlighet för forskare, både på kortare och längre sikt och över de nationella gränserna och mellan den akademiska världen och näringslivet (med vederbörlig hänsyn till principen om icke-diskriminering), är absolut nödvändigt för att öka kunskapsöverföringen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen i detta sammanhang att genomföra en grundlig översyn av den befintliga rättsliga och finansiella ramen samt att få bort onödiga hinder för rörligheten, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt erkännandet av akademiska kvalifikationer och minskad byråkrati. Dessutom uppmanar parlamentet universiteten att erbjuda sin personal flexiblare karriärvägar och möjligheter till två karriärer.

| 62. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att skapa incitament för utvecklingen av en konkurrenskraftig EU-marknad för immateriella rättigheter, vilket skulle göra det möjligt för universitet, offentliga forskningsorganisationer och små och medelstora företag att hitta partner och investerare för sina immateriella rättigheter, kvalifikationer och kunskaper. Parlamentet påpekar att förvaltningen av immateriella rättigheter skulle kunna bli mer yrkesmässig vid de flesta universitet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att skapa incitament för utvecklingen av en konkurrenskraftig EU-marknad för immateriella rättigheter, vilket skulle göra det möjligt för universitet, offentliga forskningsorganisationer och små och medelstora företag att hitta partner och investerare för sina immateriella rättigheter, kvalifikationer och kunskaper. Parlamentet påpekar att förvaltningen av immateriella rättigheter skulle kunna bli mer yrkesmässig vid de flesta universitet.

| 63. | Europaparlamentet betonar att man måste påskynda arbetet med att främja ett enhetligt europeiskt patent som garanterar att innovativa varor och tjänster, framför allt från de små och medelstora företagen, får ett effektivt och ändamålsenligt rättsskydd av god kvalitet till ett rimligt pris, samt ett harmoniserat europeiskt patentdomstolssystem. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att man måste påskynda arbetet med att främja ett enhetligt europeiskt patent som garanterar att innovativa varor och tjänster, framför allt från de små och medelstora företagen, får ett effektivt och ändamålsenligt rättsskydd av god kvalitet till ett rimligt pris, samt ett harmoniserat europeiskt patentdomstolssystem.

| 64. | Europaparlamentet påpekar att ett gemensamt deltagande av universitet och näringsliv i offentlig-privata partnerskap, till exempel europeiska teknikplattformar, gemensamma teknikinitiativ samt kunskaps- och innovationsgrupper, skulle kunna öka utnyttjandet av kunskap och hjälpa EU att hitta lösningar på de stora utmaningar som unionen står inför. Parlamentet pekar i detta sammanhang på de befintliga riktlinjerna för ansvarsfullt partnerskap. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påpekar att ett gemensamt deltagande av universitet och näringsliv i offentlig-privata partnerskap, till exempel europeiska teknikplattformar, gemensamma teknikinitiativ samt kunskaps- och innovationsgrupper, skulle kunna öka utnyttjandet av kunskap och hjälpa EU att hitta lösningar på de stora utmaningar som unionen står inför. Parlamentet pekar i detta sammanhang på de befintliga riktlinjerna för ansvarsfullt partnerskap.

| 65. | Europaparlamentet förstår att varje samarbete kräver en skräddarsydd metod och att det finns olika typer av samarbetsmekanismer, men anser att man kan dra lärdom av framgångsrika strukturer, exempel och förebilder och att spridningen av, och tillgången till, exempel på goda lösningar och framgångssagor måste öka. Parlamentet betonar framför allt att det måste tas hänsyn till exempel på goda lösningar i innovativa företag, liksom till de kunskaper om doktorsutbildning i samarbete med näringslivet, vilka förvärvats som ett led i det sjätte ramprogrammet för forskning. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet förstår att varje samarbete kräver en skräddarsydd metod och att det finns olika typer av samarbetsmekanismer, men anser att man kan dra lärdom av framgångsrika strukturer, exempel och förebilder och att spridningen av, och tillgången till, exempel på goda lösningar och framgångssagor måste öka. Parlamentet betonar framför allt att det måste tas hänsyn till exempel på goda lösningar i innovativa företag, liksom till de kunskaper om doktorsutbildning i samarbete med näringslivet, vilka förvärvats som ett led i det sjätte ramprogrammet för forskning.

| 66. | Om kopplingarna mellan företag, forskning och universitet ska kunna stärkas anser Europaparlamentet att det är viktigt att medlemsstaterna och kommissionen skapar möjligheter för stiftelser, sjukhus och offentliga och privata universitet att bidra till utbildningen och främja forskningen. |
| --- | --- |

66.

Om kopplingarna mellan företag, forskning och universitet ska kunna stärkas anser Europaparlamentet att det är viktigt att medlemsstaterna och kommissionen skapar möjligheter för stiftelser, sjukhus och offentliga och privata universitet att bidra till utbildningen och främja forskningen.

Goda lösningar

| 67. | Europaparlamentet noterar och välkomnar exempel på goda lösningar i och utanför EU, som kan visa på värdet av denna form av samarbete för alla berörda parter, eftersom sådana exempel behövs för att kunna utveckla de rätta villkoren för dialog och öka chanserna till framgång. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet noterar och välkomnar exempel på goda lösningar i och utanför EU, som kan visa på värdet av denna form av samarbete för alla berörda parter, eftersom sådana exempel behövs för att kunna utveckla de rätta villkoren för dialog och öka chanserna till framgång.

| 68. | Europaparlamentet gläds åt kommissionens initiativ att upprätta en förteckning över befintliga former av bästa lösningar och vill att denna förteckning ska göras tillgänglig för alla berörda parter genom effektiv spridning av alla ursprungliga lösningar. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet gläds åt kommissionens initiativ att upprätta en förteckning över befintliga former av bästa lösningar och vill att denna förteckning ska göras tillgänglig för alla berörda parter genom effektiv spridning av alla ursprungliga lösningar.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja nya former av strukturerat partnerskap mellan företag, universitet och andra utbildningssektorer, framför allt gymnasieskolor och skolor för yrkesutbildning, i syfte att bland annat fortbilda lärarna. Även andra organ inom sektorn kan ingå i partnerskapen. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja nya former av strukturerat partnerskap mellan företag, universitet och andra utbildningssektorer, framför allt gymnasieskolor och skolor för yrkesutbildning, i syfte att bland annat fortbilda lärarna. Även andra organ inom sektorn kan ingå i partnerskapen.

| 70. | Europaparlamentet föreslår att en webbplats inrättas där man kan dela och utbyta erfarenheter samt kommunicera med varandra. Syftet ska främst vara att utbyta goda lösningar och ge besökare inspiration och konkreta verktyg och mekanismer för att utforma och genomföra samarbetsprojekt och påpekar vikten av att ny teknik används för att åstadkomma ett närmare samarbete mellan universiteten och näringslivet. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet föreslår att en webbplats inrättas där man kan dela och utbyta erfarenheter samt kommunicera med varandra. Syftet ska främst vara att utbyta goda lösningar och ge besökare inspiration och konkreta verktyg och mekanismer för att utforma och genomföra samarbetsprojekt och påpekar vikten av att ny teknik används för att åstadkomma ett närmare samarbete mellan universiteten och näringslivet.

| 71. | Eftersom det redan finns goda lösningar i vissa medlemsstater hoppas Europaparlamentet på en europeisk dag tillägnad antingen unga uppfinnare, dvs. innovationer, uppfinningar eller patent som unga européer har utarbetat. |
| --- | --- |

71.

Eftersom det redan finns goda lösningar i vissa medlemsstater hoppas Europaparlamentet på en europeisk dag tillägnad antingen unga uppfinnare, dvs. innovationer, uppfinningar eller patent som unga européer har utarbetat.

| 72. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta främja dialog på nationell, lokal och regional nivå med fokus på bästa lösningar och att se till att denna dialog involverar alla berörda parter (t.ex. arbetsmarknadens parter) och alla typer av företag (t.ex. små och medelstora företag och företag som representerar den sociala och solidariska ekonomin) men även företrädare för tredjeländer (t.ex. icke-statliga organisationer) för att lyfta fram det ekonomiska och sociala mervärdet av samarbete mellan universitetsvärlden och företagsvärlden. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta främja dialog på nationell, lokal och regional nivå med fokus på bästa lösningar och att se till att denna dialog involverar alla berörda parter (t.ex. arbetsmarknadens parter) och alla typer av företag (t.ex. små och medelstora företag och företag som representerar den sociala och solidariska ekonomin) men även företrädare för tredjeländer (t.ex. icke-statliga organisationer) för att lyfta fram det ekonomiska och sociala mervärdet av samarbete mellan universitetsvärlden och företagsvärlden.

| 73. | För att åstadkomma kontinuitet i EU:s åtgärder och undvika dubbelarbete uppmanar Europaparlamentet kommissionen att bilda en arbetsgrupp över direktoratsgränserna som ska utvärdera och utveckla synergier mellan denna dialog och andra initiativ, eftersom diskussionerna bör handla om politiska prioriteringar såväl som möjligheter till finansiering. |
| --- | --- |

73.

För att åstadkomma kontinuitet i EU:s åtgärder och undvika dubbelarbete uppmanar Europaparlamentet kommissionen att bilda en arbetsgrupp över direktoratsgränserna som ska utvärdera och utveckla synergier mellan denna dialog och andra initiativ, eftersom diskussionerna bör handla om politiska prioriteringar såväl som möjligheter till finansiering.

*

* *

| 74. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EUT C 290, 4.12.2007, s. 1.

(2)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0013.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0423.

(5)  CdR 157/2009.

(6)  SOC/347.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/104 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/104

---

Torsdagen den 20 maj 2010Synergieffekterna av medel öronmärkta för forskning och innovation enligt förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling

P7_TA(2010)0189

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om hur synergieffekterna av medel öronmärkta för forskning och innovation enligt förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling har utnyttjats i städer och regioner såväl som i medlemsstaterna och i unionen (2009/2243(INI))

2011/C 161 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelningarna XVII, XVIII och XIX,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (1),

med beaktande av rådets beslut 2006/702/EG av den 6 oktober 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (3),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (4),

med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2007 om den framtida regionalpolitikens bidrag till Europeiska unionens innovativa kapacitet (5),

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2007 om kunskap i praktiken: en brett upplagd innovationsstrategi för Europa (6),

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om grönboken om territoriell sammanhållning och läget i debatten om den kommande reformen av sammanhållningspolitiken (7),

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om bästa praxis inom regionalpolitiken och hinder för användning av strukturfonderna (8),

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om genomförandet av strukturfondsförordningen 2007–2013: resultatet av samrådet om sammanhållningspolitikens nationella strategier och program (9),

med beaktande av Europaparlamentets undersökning ”Synergies between the EU 7th Research Framework Programme, the Competitiveness and Innovation Framework Programme and the Structural Funds”,

med beaktande av Europaparlamentets undersökning ”Moving towards a territorialisation of European R&D and Innovation policies”,

med beaktande av Europaparlamentets undersökning ”Structural Funds’ support for innovation – implementation challenges for 2007–2013 and beyond”,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 augusti 2007”Konkurrenskraftiga regioner i Europa genom forskning och innovation – ett bidrag till högre tillväxt och fler och bättre jobb” (KOM(2007)0474),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2007 om medlemsstaternas och regionernas genomförande av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning med hjälp av EU:s sammanhållningspolitik, 2007–2013 (KOM(2007)0798),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 maj 2008 om resultatet av samrådet beträffande sammanhållningspolitikens strategier och program för programperioden 2007–2013 (KOM(2008)0301),

med beaktande av kommissionens tjugonde årsrapport av den 21 december 2009 om genomförandet av strukturfonderna (2008) (KOM(2009)0617),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 14 november 2007”Regions delivering innovation through cohesion policy” (SEK(2007)1547),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 24 november 2009 om samråd om framtidsstrategin ”EU2020” (KOM(2009)0647),

med beaktande av kommissionens femte rapport av den 19 juni 2008 om ekonomisk och social sammanhållning – Tillväxt i regionerna, tillväxt i Europa (KOM(2008)0371) (femte rapporten),

med beaktande av kommissionens sjätte rapport av den 25 juni 2009 om ekonomisk och social sammanhållning – Kreativa och innovativa regioner (KOM(2009)0295) (sjätte rapporten),

med beaktande av noten från Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (Crest) av den 4 december 2006 om rapporten ”Lessons for R&D policies on the basis of the national reform programmes and the 2006 Progress Reports” (CREST1211/06),

med beaktande av kommissionens handbok ”Competitive European regions through research and innovation – Practical Guide to EU funding Opportunities for Research and Innovation”,

med beaktande av rapporten från Europiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur ”Den europeiska färdplanen för forskningsinfrastruktur 2006”,

med beaktande av den oberoende rapporten ”An Agenda for a Reformed Cohesion Policy” (Fabrizio Barcas rapport) (2009), som utarbetats på begäran av kommissionen,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0138/2010), och av följande skäl:

| A. | I den förnyade Lissabonstrategin prioriteras forskning och innovation för att möta utmaningar såsom klimatförändringarna och den ökade globala konkurrensen. I krisens efterdyningar har det blivit ännu viktigare att stimulera tillväxt och arbetstillfällen genom forskning och innovation, och detta är även ett av de centrala målen med den föreslagna framtidsstrategin EU2020. |
| --- | --- |

A.

I den förnyade Lissabonstrategin prioriteras forskning och innovation för att möta utmaningar såsom klimatförändringarna och den ökade globala konkurrensen. I krisens efterdyningar har det blivit ännu viktigare att stimulera tillväxt och arbetstillfällen genom forskning och innovation, och detta är även ett av de centrala målen med den föreslagna framtidsstrategin EU2020.

| B. | Forskning och innovation är en viktig prioritering inom alla samhällsskikt och bör inriktas på att förbättra medborgarnas sociala och ekonomiska förutsättningar. |
| --- | --- |

B.

Forskning och innovation är en viktig prioritering inom alla samhällsskikt och bör inriktas på att förbättra medborgarnas sociala och ekonomiska förutsättningar.

| C. | EU-stöd till forskning och innovation tillhandahålls främst genom forsknings-, innovations- och sammanhållningspolitiken, där de viktigaste instrumenten är strukturfonderna, det sjunde ramprogrammet för forskning och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

C.

EU-stöd till forskning och innovation tillhandahålls främst genom forsknings-, innovations- och sammanhållningspolitiken, där de viktigaste instrumenten är strukturfonderna, det sjunde ramprogrammet för forskning och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

| D. | Sammanhållningspolitiken är en grundläggande pelare i den europeiska integrationsprocessen och ett av EU:s mest framgångsrika politikområden genom att den främjar konvergens mellan regioner som sinsemellan blir alltmer olika och stimulerar tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

D.

Sammanhållningspolitiken är en grundläggande pelare i den europeiska integrationsprocessen och ett av EU:s mest framgångsrika politikområden genom att den främjar konvergens mellan regioner som sinsemellan blir alltmer olika och stimulerar tillväxt och sysselsättning.

| E. | På grund av närheten till aktörer som universitet, offentliga forskningsorganisationer eller industrin tar man mest effektivt itu med innovation på regional nivå genom att främja partnerskap i kunskapsöverföringen och utbyte av god praxis mellan regioner. |
| --- | --- |

E.

På grund av närheten till aktörer som universitet, offentliga forskningsorganisationer eller industrin tar man mest effektivt itu med innovation på regional nivå genom att främja partnerskap i kunskapsöverföringen och utbyte av god praxis mellan regioner.

| F. | Gemenskapens andra strategiska riktlinje för sammanhållningen för perioden 2007–2013 handlar om att förbättra kunskaper och innovation för tillväxt, och som en följd av detta har 25 procent av det sammanlagda anslaget budgeterats för detta. |
| --- | --- |

F.

Gemenskapens andra strategiska riktlinje för sammanhållningen för perioden 2007–2013 handlar om att förbättra kunskaper och innovation för tillväxt, och som en följd av detta har 25 procent av det sammanlagda anslaget budgeterats för detta.

| G. | Komplexiteten i dagens utmaningar innebär att det krävs en integrerad blandning av dessa politikområden. Kunskapssamhället kräver mer än samordning av åtgärderna inom de olika sektorerna. Synergieffekter mellan aktörerna och instrumenten är nödvändiga för att politikområdena ska kunna stärka varandra och främja ett hållbart genomförande av forsknings- och innovationsprojekt, så att en bättre valorisering av forskningsresultaten i form av konkreta produktförslag i regionerna uppnås. |
| --- | --- |

G.

Komplexiteten i dagens utmaningar innebär att det krävs en integrerad blandning av dessa politikområden. Kunskapssamhället kräver mer än samordning av åtgärderna inom de olika sektorerna. Synergieffekter mellan aktörerna och instrumenten är nödvändiga för att politikområdena ska kunna stärka varandra och främja ett hållbart genomförande av forsknings- och innovationsprojekt, så att en bättre valorisering av forskningsresultaten i form av konkreta produktförslag i regionerna uppnås.

| H. | Även om vissa aspekter av strukturen i dessa instrument, t.ex. en gemensam tidsram och anpassning till Lissabonagendan, möjliggör synergieffekter, finns det fortfarande skillnader, t.ex. olika rättsliga grunder, tematisk kontra territoriell inriktning, och delad kontra centraliserad förvaltning. |
| --- | --- |

H.

Även om vissa aspekter av strukturen i dessa instrument, t.ex. en gemensam tidsram och anpassning till Lissabonagendan, möjliggör synergieffekter, finns det fortfarande skillnader, t.ex. olika rättsliga grunder, tematisk kontra territoriell inriktning, och delad kontra centraliserad förvaltning.

Genom sammanhållningspolitiken uppnås forsknings- och innovationsmål

| 1. | Europaparlamentet uppskattar att alla medlemsstater under perioden 2007–2013, i enlighet med gemenskapens andra strategiska riktlinjer för sammanhållningen avsatt en betydande del av sina sammanlagda ekonomiska anslag till forskning och utveckling, innovation och utveckling av en kunskapsbaserad ekonomi, vilket lett till att 246 nationella eller regionala operativa program med omkring 86 miljarder euro till forskning och innovation har inrättats, varav 50 miljarder euro redan har avsatts till central forskning och utveckling. Parlamentet noterar att sammanhållningspolitiken har blivit en viktig källa till EU-stöd inom detta område och att den konkurrerar med budgeten för det sjunde ramprogrammet för forskning (0,5 miljarder euro) samt för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (3,6 miljarder euro). Parlamentet påpekar med avseende på de summor som avsätts för satsningar på forskning och utveckling att dessa måste användas effektivt och att det bör fastställas kvantitativa mål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppskattar att alla medlemsstater under perioden 2007–2013, i enlighet med gemenskapens andra strategiska riktlinjer för sammanhållningen avsatt en betydande del av sina sammanlagda ekonomiska anslag till forskning och utveckling, innovation och utveckling av en kunskapsbaserad ekonomi, vilket lett till att 246 nationella eller regionala operativa program med omkring 86 miljarder euro till forskning och innovation har inrättats, varav 50 miljarder euro redan har avsatts till central forskning och utveckling. Parlamentet noterar att sammanhållningspolitiken har blivit en viktig källa till EU-stöd inom detta område och att den konkurrerar med budgeten för det sjunde ramprogrammet för forskning (0,5 miljarder euro) samt för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (3,6 miljarder euro). Parlamentet påpekar med avseende på de summor som avsätts för satsningar på forskning och utveckling att dessa måste användas effektivt och att det bör fastställas kvantitativa mål.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar förekomsten av nya finansieringsmetoder och understryker potentialen för Jeremie-initiativet samt för kommissionens och Europeiska investeringsbanksgruppens finansieringsfacilitet med riskdelning när det gäller att främja finansieringsmöjligheter för innovativa företag. Parlamentet rekommenderar att regionala aktörer utnyttjar dessa nya möjligheter tillsammans med finansieringen från strukturfonderna. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av att effektivt samordna offentliga och privata investeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar förekomsten av nya finansieringsmetoder och understryker potentialen för Jeremie-initiativet samt för kommissionens och Europeiska investeringsbanksgruppens finansieringsfacilitet med riskdelning när det gäller att främja finansieringsmöjligheter för innovativa företag. Parlamentet rekommenderar att regionala aktörer utnyttjar dessa nya möjligheter tillsammans med finansieringen från strukturfonderna. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av att effektivt samordna offentliga och privata investeringar.

| 3. | Europaparlamentet ser fram emot kommissionens strategiska rapport, som nämns i artikel 30.2 i den allmänna förordningen. Parlamentet anser att rapporten kommer att ge en omfattande överblick över medlemsstaternas resultat när det gäller att infria målen för perioden 2007–2009 och utgöra ett underlag för diskussioner om framtidsutsikterna för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser fram emot kommissionens strategiska rapport, som nämns i artikel 30.2 i den allmänna förordningen. Parlamentet anser att rapporten kommer att ge en omfattande överblick över medlemsstaternas resultat när det gäller att infria målen för perioden 2007–2009 och utgöra ett underlag för diskussioner om framtidsutsikterna för sammanhållningspolitiken.

| 4. | Europaparlamentet upprepar att det krävs en integrerad förvaltning på flera nivåer när det gäller särskilda politikområden inom EU och betonar att ett fungerande system för förvaltning på flera nivåer är en nödvändig förutsättning för att fastställa och genomföra öronmärkta mål på ett effektivt sätt. Parlamentet noterar att de nationella och regionala myndigheterna ansvarar för genomförandet av strukturfonderna medan ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och det sjunde ramprogrammet för forskning förvaltas centralt av kommissionen. Parlamentet är medvetet om de administrativa skillnaderna på medlemsstatsnivå och anser att det är viktigt att fastställa vilken beslutsnivå som är mest effektiv för medborgarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar att det krävs en integrerad förvaltning på flera nivåer när det gäller särskilda politikområden inom EU och betonar att ett fungerande system för förvaltning på flera nivåer är en nödvändig förutsättning för att fastställa och genomföra öronmärkta mål på ett effektivt sätt. Parlamentet noterar att de nationella och regionala myndigheterna ansvarar för genomförandet av strukturfonderna medan ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och det sjunde ramprogrammet för forskning förvaltas centralt av kommissionen. Parlamentet är medvetet om de administrativa skillnaderna på medlemsstatsnivå och anser att det är viktigt att fastställa vilken beslutsnivå som är mest effektiv för medborgarna.

| 5. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att samordna gemenskapspolitiken som är viktig för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare utvärdera de territoriella effekterna och effekterna på sammanhållningen för att främja effektiva synergieffekter och för att fastställa och främja de bästa åtgärderna på EU-nivå för att stödja investeringar i innovation på lokal och regional nivå. Parlamentet påminner om att de skilda socioekonomiska situationerna i de tre typerna av regioner (målen konvergens, övergång och konkurrenskraft) måste beaktas, och att det även är viktigt att ta hänsyn till regionernas olika förmåga när det gäller kreativitet, innovation och entreprenörsanda. Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att investeringar i forskning och utveckling samt i innovation, utbildning och resurseffektiv teknik kommer att gynna såväl traditionella sektorer och landsbygdsområden som ekonomier baserade på hög kompetens och tjänster. Detta kommer i sin tur att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att samordna gemenskapspolitiken som är viktig för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare utvärdera de territoriella effekterna och effekterna på sammanhållningen för att främja effektiva synergieffekter och för att fastställa och främja de bästa åtgärderna på EU-nivå för att stödja investeringar i innovation på lokal och regional nivå. Parlamentet påminner om att de skilda socioekonomiska situationerna i de tre typerna av regioner (målen konvergens, övergång och konkurrenskraft) måste beaktas, och att det även är viktigt att ta hänsyn till regionernas olika förmåga när det gäller kreativitet, innovation och entreprenörsanda. Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att investeringar i forskning och utveckling samt i innovation, utbildning och resurseffektiv teknik kommer att gynna såväl traditionella sektorer och landsbygdsområden som ekonomier baserade på hög kompetens och tjänster. Detta kommer i sin tur att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen.

| 6. | Europaparlamentet understryker städernas stora potential för främjandet av forskning och innovation. Parlamentet anser att en smartare stadspolitik som grundas på teknisk utveckling och som inriktar sig på att 80 procent av den europeiska befolkningen bor i städer och att de största sociala skillnaderna finns där kan bidra till hållbar ekonomisk tillväxt. Därför efterlyser parlamentet en integrering av den urbana dimensionen i den framtida sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker städernas stora potential för främjandet av forskning och innovation. Parlamentet anser att en smartare stadspolitik som grundas på teknisk utveckling och som inriktar sig på att 80 procent av den europeiska befolkningen bor i städer och att de största sociala skillnaderna finns där kan bidra till hållbar ekonomisk tillväxt. Därför efterlyser parlamentet en integrering av den urbana dimensionen i den framtida sammanhållningspolitiken.

Synergieffekter mellan strukturfonderna, det sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation

| 7. | Europaparlamentet inser att sammanhållningspolitiken genom att medel öronmärkts för 2007–2013 är bättre rustad att skapa synergieffekter med forsknings- och innovationspolitiken, samtidigt som den territoriella dimensionen har blivit allt viktigare för det sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Parlamentet efterlyser en resultatbaserad mekanism för öronmärkning, med starkare tematisk inriktning så att det blir möjligt att utforma lämpliga politiska åtgärder för att möta de nya utmaningarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet inser att sammanhållningspolitiken genom att medel öronmärkts för 2007–2013 är bättre rustad att skapa synergieffekter med forsknings- och innovationspolitiken, samtidigt som den territoriella dimensionen har blivit allt viktigare för det sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Parlamentet efterlyser en resultatbaserad mekanism för öronmärkning, med starkare tematisk inriktning så att det blir möjligt att utforma lämpliga politiska åtgärder för att möta de nya utmaningarna.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att utgifterna för forskning, utveckling och innovation i ramprogrammet fördelas enligt kompetenskriteriet, vilket leder det till att endast de mest konkurrenskraftiga aktörerna kan delta, och att det krävs hög teknisk kapacitet samt goda kunskaper om administrativa och ekonomiska förfaranden. Detta skapar en hög koncentration av ekonomiska grupperingar och av EU:s mest framstående regioner vilket hindrar positiva synergieffekter i den grupp av regioner och medlemsstater som är på rätt väg, men fortfarande inte har uppnått målet. Parlamentet påpekar att ökningen av regionala skillnader i forsknings- och innovationspotential och en verklig politisk konsekvens är en utmaning som inte bara bör tas itu med inom ramen för sammanhållningspolitiken utan också genom själva forsknings- och innovationspolitiken, oberoende av att genomförandeorgan finns på flera nivåer (överstatlig, statlig och lokal nivå) och styrs av olika motiv (t.ex. konsekvens kontra excellens). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att utgifterna för forskning, utveckling och innovation i ramprogrammet fördelas enligt kompetenskriteriet, vilket leder det till att endast de mest konkurrenskraftiga aktörerna kan delta, och att det krävs hög teknisk kapacitet samt goda kunskaper om administrativa och ekonomiska förfaranden. Detta skapar en hög koncentration av ekonomiska grupperingar och av EU:s mest framstående regioner vilket hindrar positiva synergieffekter i den grupp av regioner och medlemsstater som är på rätt väg, men fortfarande inte har uppnått målet. Parlamentet påpekar att ökningen av regionala skillnader i forsknings- och innovationspotential och en verklig politisk konsekvens är en utmaning som inte bara bör tas itu med inom ramen för sammanhållningspolitiken utan också genom själva forsknings- och innovationspolitiken, oberoende av att genomförandeorgan finns på flera nivåer (överstatlig, statlig och lokal nivå) och styrs av olika motiv (t.ex. konsekvens kontra excellens).

| 9. | Europaparlamentet betonar att innovationens effektivitet beror på hur stora synergieffekterna är, och beklagar att de befintliga möjligheterna till synergieffekter när det gäller finansiering fortfarande inte är särskilt välkända. Parlamentet uppmanar regionerna, som är huvudaktörerna när det gäller information och resurser för analys, och medlemsstaterna att intensifiera insatserna för att förbättra kommunikationen. Europaparlamentet påpekar att effektiva synergieffekter kräver en nära samordning mellan de aktörer som skapar, förmedlar, främjar och tillämpar olika typer av kunskap. Parlamentet betonar också att olika nationella, regionala och lokala organ som förvaltar det sjunde ramprogrammet för forskning, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt strukturfonderna bör vara medvetna om de möjligheter som vart och ett av dessa instrument utgör och efterlyser bättre samarbete mellan alla berörda aktörer och strategier. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att innovationens effektivitet beror på hur stora synergieffekterna är, och beklagar att de befintliga möjligheterna till synergieffekter när det gäller finansiering fortfarande inte är särskilt välkända. Parlamentet uppmanar regionerna, som är huvudaktörerna när det gäller information och resurser för analys, och medlemsstaterna att intensifiera insatserna för att förbättra kommunikationen. Europaparlamentet påpekar att effektiva synergieffekter kräver en nära samordning mellan de aktörer som skapar, förmedlar, främjar och tillämpar olika typer av kunskap. Parlamentet betonar också att olika nationella, regionala och lokala organ som förvaltar det sjunde ramprogrammet för forskning, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt strukturfonderna bör vara medvetna om de möjligheter som vart och ett av dessa instrument utgör och efterlyser bättre samarbete mellan alla berörda aktörer och strategier.

| 10. | Europaparlamentet understryker att forsknings- och innovationsrelaterade åtgärder bör utnyttja regionala tillgångar och regional kapacitet samt utgöra en del av en regional innovationsstrategi grundad på smart innovation. Parlamentet anser att sådana strategier kräver en förstärkt roll för regionerna och städerna i EU samt ett nationellt fastställande av prioriteringar och genomförande. Parlamentet efterlyser därför att möjligheten att vidta innovationsåtgärder inom ramen för strukturfonderna övervägs i syfte att främja regionala innovationsstrategier. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att forsknings- och innovationsrelaterade åtgärder bör utnyttja regionala tillgångar och regional kapacitet samt utgöra en del av en regional innovationsstrategi grundad på smart innovation. Parlamentet anser att sådana strategier kräver en förstärkt roll för regionerna och städerna i EU samt ett nationellt fastställande av prioriteringar och genomförande. Parlamentet efterlyser därför att möjligheten att vidta innovationsåtgärder inom ramen för strukturfonderna övervägs i syfte att främja regionala innovationsstrategier.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att det finns möjligheter till kombinerad finansiering, men betonar att gemensam finansiering mellan strukturfonderna och ramprogrammen inte är tillåten. Parlamentet framhåller att instrumenten kan kombineras så att de omfattar åtta separata aktiviteter som kompletterar varandra, såsom i fallet med forskningsinfrastruktur, eller på varandra följande delar i projekt som har anknytning till varandra, såsom utveckling och uppföljning av en ny forskningsidé samt projekt inom samma nätverk eller gruppering. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att det finns möjligheter till kombinerad finansiering, men betonar att gemensam finansiering mellan strukturfonderna och ramprogrammen inte är tillåten. Parlamentet framhåller att instrumenten kan kombineras så att de omfattar åtta separata aktiviteter som kompletterar varandra, såsom i fallet med forskningsinfrastruktur, eller på varandra följande delar i projekt som har anknytning till varandra, såsom utveckling och uppföljning av en ny forskningsidé samt projekt inom samma nätverk eller gruppering.

| 12. | Europaparlamentet anser att regioner hindras från att använda båda instrumenten samtidigt eftersom blandad finansiering mellan strukturfonderna och ramprogrammen inte är tillåten och menar att effektiva ”bottom-up” strategier på regional och nationell nivå kan hjälpa till att komma till rätta med luckor och överlappningar av stöd från strukturfonderna, sjunde ramprogrammet för forskning och programmet för konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att regioner hindras från att använda båda instrumenten samtidigt eftersom blandad finansiering mellan strukturfonderna och ramprogrammen inte är tillåten och menar att effektiva ”bottom-up” strategier på regional och nationell nivå kan hjälpa till att komma till rätta med luckor och överlappningar av stöd från strukturfonderna, sjunde ramprogrammet för forskning och programmet för konkurrenskraft och innovation.

| 13. | Europaparlamentet betonar att synergieffekter är särskilt produktiva för kapacitetsskapande. I detta avseende hänvisar parlamentet till förvaltningen av projektfinansiering inom Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) och till behovet av att samordna EU:s prioriteringar angående forskningsfinansiering på regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att synergieffekter är särskilt produktiva för kapacitetsskapande. I detta avseende hänvisar parlamentet till förvaltningen av projektfinansiering inom Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) och till behovet av att samordna EU:s prioriteringar angående forskningsfinansiering på regional och nationell nivå.

| 14. | Europaparlamentet betonar att synergieffekter går utöver kompletterande projektfinansiering. Parlamentet anser att kapacitetsskapande, nätverksarbete och kunskapsöverföring utgör viktiga synergieffekter och konstaterar att alla instrument erbjuder möjligheter till sådana former av utbyte. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att synergieffekter går utöver kompletterande projektfinansiering. Parlamentet anser att kapacitetsskapande, nätverksarbete och kunskapsöverföring utgör viktiga synergieffekter och konstaterar att alla instrument erbjuder möjligheter till sådana former av utbyte.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att verkliga synergieffekter, sett från den direkta stödmottagarens synvinkel, beror på stödmottagarens organisatoriska och strategiska förmåga att kombinera stöd från olika EU-instrument. Parlamentet uppmanar regionala aktörer att skapa regionala strategier som kan underlätta kombination av stöd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att verkliga synergieffekter, sett från den direkta stödmottagarens synvinkel, beror på stödmottagarens organisatoriska och strategiska förmåga att kombinera stöd från olika EU-instrument. Parlamentet uppmanar regionala aktörer att skapa regionala strategier som kan underlätta kombination av stöd.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och kommissionen att avsätta tillräckliga medel från strukturfonderna till forskning och innovation, särskilt till hållbara innovationer, och stärka forskningskapaciteten. Parlamentet betonar behovet av att främja och tillämpa framgångsrika modeller i kunskapstriangeln och säkerställa hållbar utveckling av regionala strategiska program för forskning och innovation i samarbete med företag, forskningscenter, universitet och offentliga myndigheter. Parlamentet framhåller potentialen hos kunskapsintensiva regionala innovationsgrupperingar när det gäller att mobilisera regional konkurrenskraft och välkomnar att utveckling av grupperingar införlivats i både ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och det sjunde ramprogrammet (åtgärden om kunskapsregioner i det sjunde ramprogrammet). Parlamentet framhåller de nya kunskaps- och innovationsgemenskaperna som har inrättats inom ramen för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), där de ledande europeiska kunskapsintensiva regionala grupperingarna är samlade. Parlamentet påpekar att kunskapsutbyte inom regionala grupperingar också kan underlättas genom strukturfonderna och betonar att sådana grupperingar är en stor möjlighet framför allt för mindre gynnade regioner. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och kommissionen att avsätta tillräckliga medel från strukturfonderna till forskning och innovation, särskilt till hållbara innovationer, och stärka forskningskapaciteten. Parlamentet betonar behovet av att främja och tillämpa framgångsrika modeller i kunskapstriangeln och säkerställa hållbar utveckling av regionala strategiska program för forskning och innovation i samarbete med företag, forskningscenter, universitet och offentliga myndigheter. Parlamentet framhåller potentialen hos kunskapsintensiva regionala innovationsgrupperingar när det gäller att mobilisera regional konkurrenskraft och välkomnar att utveckling av grupperingar införlivats i både ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och det sjunde ramprogrammet (åtgärden om kunskapsregioner i det sjunde ramprogrammet). Parlamentet framhåller de nya kunskaps- och innovationsgemenskaperna som har inrättats inom ramen för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), där de ledande europeiska kunskapsintensiva regionala grupperingarna är samlade. Parlamentet påpekar att kunskapsutbyte inom regionala grupperingar också kan underlättas genom strukturfonderna och betonar att sådana grupperingar är en stor möjlighet framför allt för mindre gynnade regioner.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar regionala och lokala myndigheter att utnyttja strukturfonderna bättre för att bygga upp forsknings-, kunskaps- och innovationskapacitet i sina regioner, exempelvis genom att skapa infrastruktur för forskning, så att dessa kan ta del av EU:s forskning och innovationsverksamhet. Parlamentet uppmuntrar regioner att fastställa prioriteringar inom forskning och utveckling för strukturfonderna som komplement till sjunde ramprogrammets prioriteringar och efterlyser dessutom långsiktig planering på regional nivå för att åstadkomma synergieffekter som fås genom tematisk komplementaritet mellan finansieringsinstrumenten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar regionala och lokala myndigheter att utnyttja strukturfonderna bättre för att bygga upp forsknings-, kunskaps- och innovationskapacitet i sina regioner, exempelvis genom att skapa infrastruktur för forskning, så att dessa kan ta del av EU:s forskning och innovationsverksamhet. Parlamentet uppmuntrar regioner att fastställa prioriteringar inom forskning och utveckling för strukturfonderna som komplement till sjunde ramprogrammets prioriteringar och efterlyser dessutom långsiktig planering på regional nivå för att åstadkomma synergieffekter som fås genom tematisk komplementaritet mellan finansieringsinstrumenten.

| 18. | Europaparlamentet framhåller vikten av att analysera, utbyta och integrera bästa praxis i fråga om synergieffekter mellan de politiska instrumenten. I detta sammanhang välkomnar parlamentet kommissionens insatser för att förbättra samarbetet mellan sina avdelningar och uppmanar den att stärka analysen på regional nivå av potentialen och behoven inom forskning och innovation såväl som analys av sambanden med andra instrument i de utvärderingar som görs om något av de tre finansieringsinstrumenten för att kunna ge gemensam vägledning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller vikten av att analysera, utbyta och integrera bästa praxis i fråga om synergieffekter mellan de politiska instrumenten. I detta sammanhang välkomnar parlamentet kommissionens insatser för att förbättra samarbetet mellan sina avdelningar och uppmanar den att stärka analysen på regional nivå av potentialen och behoven inom forskning och innovation såväl som analys av sambanden med andra instrument i de utvärderingar som görs om något av de tre finansieringsinstrumenten för att kunna ge gemensam vägledning.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar handboken ”Practical Guide to EU funding opportunities for research and innovation” och rekommenderar att denna typ av handböcker i framtiden tillhandahålls omedelbart efter det att regelverken trätt i kraft. Parlamentet ser fram emot kommissionens arbetsdokument med exempel på synergieffekter i praktiken. Kommissionen bör i detta sammanhang underlätta genom att främja ett utbyte av bästa praxis och utvärdera möjligheten att ge ytterligare expertstöd om gemenskapens finansieringsmöjligheter genom anvisningar på förhand och en ”användarmanual” för den praktiska förvaltningen och administrationen av forsknings- och innovationsprojekt, i syfte att uppnå de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar handboken ”Practical Guide to EU funding opportunities for research and innovation” och rekommenderar att denna typ av handböcker i framtiden tillhandahålls omedelbart efter det att regelverken trätt i kraft. Parlamentet ser fram emot kommissionens arbetsdokument med exempel på synergieffekter i praktiken. Kommissionen bör i detta sammanhang underlätta genom att främja ett utbyte av bästa praxis och utvärdera möjligheten att ge ytterligare expertstöd om gemenskapens finansieringsmöjligheter genom anvisningar på förhand och en ”användarmanual” för den praktiska förvaltningen och administrationen av forsknings- och innovationsprojekt, i syfte att uppnå de förväntade resultaten.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla byråkratin för sjunde ramprogrammet för forskning och för programmet för konkurrenskraft och innovation med syftet att stärka synergieffekterna med strukturfonderna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla byråkratin för sjunde ramprogrammet för forskning och för programmet för konkurrenskraft och innovation med syftet att stärka synergieffekterna med strukturfonderna.

| 21. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen låter göra en studie av hur ansökningsförfarandet till de olika stödprogrammen kan förenklas inom ramen för dataprogram med enhetliga handböcker. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen låter göra en studie av hur ansökningsförfarandet till de olika stödprogrammen kan förenklas inom ramen för dataprogram med enhetliga handböcker.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med sitt arbete med att främja synergieffekter och att hålla Europaparlamentet informerat om utvecklingen, framför allt om situationen för vertikalt samarbete mellan EU och nationella samt regionala enheter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med sitt arbete med att främja synergieffekter och att hålla Europaparlamentet informerat om utvecklingen, framför allt om situationen för vertikalt samarbete mellan EU och nationella samt regionala enheter.

| 23. | Europaparlamentet är positivt till ett ökat samarbete mellan nationella kontaktpunkter inom sjunde ramprogrammet för forskning, chefer för program inom forskning och utveckling och kontor för innovation så att olika aspekter eller faser i forsknings- och innovationsprojekt kan få finansiering från olika källor. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är positivt till ett ökat samarbete mellan nationella kontaktpunkter inom sjunde ramprogrammet för forskning, chefer för program inom forskning och utveckling och kontor för innovation så att olika aspekter eller faser i forsknings- och innovationsprojekt kan få finansiering från olika källor.

Rekommendationer inför nästa programperiod

| 24. | Europaparlamentet välkomnar att det i förslaget till framtidsstrategin EU 2020 lagts tonvikt på det ömsesidiga beroendet mellan politiska områden, betydelsen av politisk integration och behovet av bättre synergieffekter och starkare partnerskap vid utformningen och genomförandet av offentlig politik. Parlamentet anser att städernas och regionernas behov av en mer heltäckande ram på de tre politiska områdena bör beaktas genom en organisation för teknisk samordning inom kommissionen för att kunna övervaka och samordna synergieffekterna inom innovations-, forsknings- och utvecklingsprogrammen och sammankopplas med utformningen och genomförandet av EU-förordningarna om finansieringsinstrument och om statligt stöd. Den territoriella sammanhållningen bör därvid spela en särskild roll. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar att det i förslaget till framtidsstrategin EU 2020 lagts tonvikt på det ömsesidiga beroendet mellan politiska områden, betydelsen av politisk integration och behovet av bättre synergieffekter och starkare partnerskap vid utformningen och genomförandet av offentlig politik. Parlamentet anser att städernas och regionernas behov av en mer heltäckande ram på de tre politiska områdena bör beaktas genom en organisation för teknisk samordning inom kommissionen för att kunna övervaka och samordna synergieffekterna inom innovations-, forsknings- och utvecklingsprogrammen och sammankopplas med utformningen och genomförandet av EU-förordningarna om finansieringsinstrument och om statligt stöd. Den territoriella sammanhållningen bör därvid spela en särskild roll.

| 25. | Europaparlamentet anser att de framtida programmen för forskning, utveckling och innovation bör komplettera de nationella insatserna genom att vägleda och förstärka dessa i syfte att gjuta nytt liv i den drivkraft och spridningseffekt som ligger i kunskap, innovation, utveckling samt nationella investeringar i forskning, utveckling och innovation. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att de framtida programmen för forskning, utveckling och innovation bör komplettera de nationella insatserna genom att vägleda och förstärka dessa i syfte att gjuta nytt liv i den drivkraft och spridningseffekt som ligger i kunskap, innovation, utveckling samt nationella investeringar i forskning, utveckling och innovation.

| 26. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att stärka kunskap och innovation som drivkrafter för den framtida tillväxten. För att uppnå detta krävs det att man förbättrar kvaliteten på utbildningen, stärker forskningsresultaten, främjar innovation och kunskapsöverföring i hela EU, fullt ut utnyttjar informations- och kommunikationsteknik och ser till att innovativa idéer kan omvandlas till nya produkter och tjänster som skapar tillväxt, högkvalitativa arbetstillfällen och bidrar till att ta itu med samhälleliga utmaningar på EU-nivå och global nivå. Detta måste kombineras med entreprenörskap och en inriktning på användarnas behov och marknadens möjligheter. Slutligen är det viktigt att säkra tillgänglig och tillräcklig finansiering, där strukturfonderna kommer att spela en grundläggande roll. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att stärka kunskap och innovation som drivkrafter för den framtida tillväxten. För att uppnå detta krävs det att man förbättrar kvaliteten på utbildningen, stärker forskningsresultaten, främjar innovation och kunskapsöverföring i hela EU, fullt ut utnyttjar informations- och kommunikationsteknik och ser till att innovativa idéer kan omvandlas till nya produkter och tjänster som skapar tillväxt, högkvalitativa arbetstillfällen och bidrar till att ta itu med samhälleliga utmaningar på EU-nivå och global nivå. Detta måste kombineras med entreprenörskap och en inriktning på användarnas behov och marknadens möjligheter. Slutligen är det viktigt att säkra tillgänglig och tillräcklig finansiering, där strukturfonderna kommer att spela en grundläggande roll.

| 27. | Europaparlamentet stöder de tre huvudinitiativen i framtidsstrategin EU 2020 för att skapa en smart tillväxt, dvs. ”Innovationsunionen”, ”Unga på väg” och ”En digital agenda för Europa”. Parlamentet påpekar att strukturfonderna kommer att spela en mycket viktig roll i genomförandet av dessa initiativ. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet stöder de tre huvudinitiativen i framtidsstrategin EU 2020 för att skapa en smart tillväxt, dvs. ”Innovationsunionen”, ”Unga på väg” och ”En digital agenda för Europa”. Parlamentet påpekar att strukturfonderna kommer att spela en mycket viktig roll i genomförandet av dessa initiativ.

| 28. | Europaparlamentet anser att en stark och välfinansierad regionalpolitik för EU till nytta för alla dess regioner är en nödvändig förutsättning för att uppnå målen i framtidsstrategin EU 2020 i syfte att skapa en smart och hållbar tillväxt med hög sysselsättning, produktivitet och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det är viktigt att prioritera forskning och innovation inom ramen för framtidsstrategin EU 2020. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att en stark och välfinansierad regionalpolitik för EU till nytta för alla dess regioner är en nödvändig förutsättning för att uppnå målen i framtidsstrategin EU 2020 i syfte att skapa en smart och hållbar tillväxt med hög sysselsättning, produktivitet och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det är viktigt att prioritera forskning och innovation inom ramen för framtidsstrategin EU 2020.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att stärka och ytterligare utveckla EU-instrumentens roll när det gäller att stödja innovation, t.ex. strukturfonder, landsbygdsutvecklingsfonden, FoU-ramprogrammet, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och SET-planen för att förenkla administrativa förfaranden för att underlätta tillgången till finansiering, särskilt för små och medelstora företag, samt införa innovativa incitamentmekanismer för att uppnå målen för en smart och hållbar tillväxt för alla och främja ett närmare samarbete med EIB. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att stärka och ytterligare utveckla EU-instrumentens roll när det gäller att stödja innovation, t.ex. strukturfonder, landsbygdsutvecklingsfonden, FoU-ramprogrammet, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och SET-planen för att förenkla administrativa förfaranden för att underlätta tillgången till finansiering, särskilt för små och medelstora företag, samt införa innovativa incitamentmekanismer för att uppnå målen för en smart och hållbar tillväxt för alla och främja ett närmare samarbete med EIB.

| 30. | Europaparlamentet anser att strukturfonderna är det lämpliga instrumentet för att hjälpa lokala och regionala organ att främja kreativitet och innovation. Parlamentet påpekar emellertid att det krävs ökad flexibilitet för en snabb fördelning av medel från strukturfonderna för främjandet av entreprenörskap och betonar i detta sammanhang sammanhållningspolitikens mervärde, särskilt för små och medelstora företag, när det gäller att skapa stöderbjudanden med låg tröskel och bättre tillgång till tillämpad forskning, tekniköverföring och innovation. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att strukturfonderna är det lämpliga instrumentet för att hjälpa lokala och regionala organ att främja kreativitet och innovation. Parlamentet påpekar emellertid att det krävs ökad flexibilitet för en snabb fördelning av medel från strukturfonderna för främjandet av entreprenörskap och betonar i detta sammanhang sammanhållningspolitikens mervärde, särskilt för små och medelstora företag, när det gäller att skapa stöderbjudanden med låg tröskel och bättre tillgång till tillämpad forskning, tekniköverföring och innovation.

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar att regionernas outnyttjade medel enligt reglerna N+2 och N+3 ska fördelas till regionalt baserade projekt och gemenskapsinitiativ. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet rekommenderar att regionernas outnyttjade medel enligt reglerna N+2 och N+3 ska fördelas till regionalt baserade projekt och gemenskapsinitiativ.

| 32. | Europaparlamentet erinrar om att territoriell sammanhållning har en horisontell och flersektoriell karaktär och att unionens politik därför måste bidra till att åstadkomma denna typ av sammanhållning. Parlamentet upprepar att detta begrepp inte är begränsat till effekterna av regionalpolitiken, utan även handlar om samordning med annan EU-politik som fokuserar på hållbar utveckling och som ger konkreta resultat på regional nivå i syfte att utveckla och utnyttja den särskilda regionala potentialen fullt ut och öka politikens inverkan ute på fältet. Därmed främjas regionernas konkurrenskraft och deras attraktionskraft och territoriell sammanhållning kan uppnås. Parlamentet anser att ”koncentration, samarbete, anknytning” är huvudpunkterna för territoriell sammanhållning om man ska kunna uppnå en mer balanserad utveckling inom EU. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet erinrar om att territoriell sammanhållning har en horisontell och flersektoriell karaktär och att unionens politik därför måste bidra till att åstadkomma denna typ av sammanhållning. Parlamentet upprepar att detta begrepp inte är begränsat till effekterna av regionalpolitiken, utan även handlar om samordning med annan EU-politik som fokuserar på hållbar utveckling och som ger konkreta resultat på regional nivå i syfte att utveckla och utnyttja den särskilda regionala potentialen fullt ut och öka politikens inverkan ute på fältet. Därmed främjas regionernas konkurrenskraft och deras attraktionskraft och territoriell sammanhållning kan uppnås. Parlamentet anser att ”koncentration, samarbete, anknytning” är huvudpunkterna för territoriell sammanhållning om man ska kunna uppnå en mer balanserad utveckling inom EU.

| 33. | Europaparlamentet framhåller behovet av ”platsbaserad” politik och anser att städerna och regionerna bör sträva efter smart och hållbar specialisering genom att fastställa vissa innovationsprioriteringar utifrån EU:s mål och sina egna behov, som fastställts i deras regionala innovationsstrategier, samt koncentrera öronmärkta EU-resurser till dessa prioriteringar. Parlamentet anser att de regionala beslutsfattarnas och entreprenörernas förmåga att attrahera kunskap och omvandla den till en hållbar komparativ fördel är avgörande för en regions ekonomiska resultat, vilket utgör ett mervärde för de omgivande regionerna, inbegripet delar av angränsande medlemsstater. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller behovet av ”platsbaserad” politik och anser att städerna och regionerna bör sträva efter smart och hållbar specialisering genom att fastställa vissa innovationsprioriteringar utifrån EU:s mål och sina egna behov, som fastställts i deras regionala innovationsstrategier, samt koncentrera öronmärkta EU-resurser till dessa prioriteringar. Parlamentet anser att de regionala beslutsfattarnas och entreprenörernas förmåga att attrahera kunskap och omvandla den till en hållbar komparativ fördel är avgörande för en regions ekonomiska resultat, vilket utgör ett mervärde för de omgivande regionerna, inbegripet delar av angränsande medlemsstater.

| 34. | Europaparlamentet poängterar att forskning och innovation är av särskild betydelse för att minska eller eliminera koldioxidutsläppen och åstadkomma energibesparingar i syfte att tackla globala utmaningar, såsom klimatförändringar och en trygg energiförsörjning, samt för att förbättra konkurrenskraften på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet poängterar att forskning och innovation är av särskild betydelse för att minska eller eliminera koldioxidutsläppen och åstadkomma energibesparingar i syfte att tackla globala utmaningar, såsom klimatförändringar och en trygg energiförsörjning, samt för att förbättra konkurrenskraften på regional och lokal nivå.

| 35. | Europaparlamentet stöder Regionkommitténs förslag om att skapa ett ”virtuellt nätverk för kreativitet” som är öppet för alla: företag, lokala och regionala organ, centrala offentliga organ, den privata sektorn och medborgarna. Nätverket kommer att stå till tjänst med rådgivning, stöd och tillgång till riskkapital och tekniska tjänster. Parlamentet påpekar att ett virtuellt nätverk har den ytterligare fördelen att de som lever på öar, i yttersta randområden, landsbygdsområden, bergsområden och glesbefolkade områden får lättare tillgång till expertrådgivning, utbildning och kunskap, företagsstöd och ekonomisk rådgivning. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet stöder Regionkommitténs förslag om att skapa ett ”virtuellt nätverk för kreativitet” som är öppet för alla: företag, lokala och regionala organ, centrala offentliga organ, den privata sektorn och medborgarna. Nätverket kommer att stå till tjänst med rådgivning, stöd och tillgång till riskkapital och tekniska tjänster. Parlamentet påpekar att ett virtuellt nätverk har den ytterligare fördelen att de som lever på öar, i yttersta randområden, landsbygdsområden, bergsområden och glesbefolkade områden får lättare tillgång till expertrådgivning, utbildning och kunskap, företagsstöd och ekonomisk rådgivning.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att transnationellt samarbete är kärnan i det sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, och att territoriellt samarbete (via transnationella, mellanregionala och gränsöverskridande program) integreras i strukturfonderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka EU:s territoriella samarbetsmål i framtiden genom att ytterligare integrera det. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjligheterna att stärka det territoriella samarbetet inom ramen för innovation i alla mål för sammanhållningspolitiken. Parlamentet påpekar att genom ökad kunskap på regional nivå om resultaten av det sjunde ramprogrammet för forskning samt av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation underlättas den praktiska samordningen mellan EU:s regionalpolitik och dessa program. Parlamentet uppmanar kommissionen att fästa särskild vikt vid en sådan samordning och uppmuntrar medlemsstaterna att vidta flera åtgärder när det gäller effektivt gränsöverskridande samarbete genom att utveckla enhetliga regionala eller nationella strategier för att åstadkomma synergieffekter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att också underlätta utveckling och tillgång till uppgifter angående detta. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påpekar att transnationellt samarbete är kärnan i det sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, och att territoriellt samarbete (via transnationella, mellanregionala och gränsöverskridande program) integreras i strukturfonderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka EU:s territoriella samarbetsmål i framtiden genom att ytterligare integrera det. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjligheterna att stärka det territoriella samarbetet inom ramen för innovation i alla mål för sammanhållningspolitiken. Parlamentet påpekar att genom ökad kunskap på regional nivå om resultaten av det sjunde ramprogrammet för forskning samt av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation underlättas den praktiska samordningen mellan EU:s regionalpolitik och dessa program. Parlamentet uppmanar kommissionen att fästa särskild vikt vid en sådan samordning och uppmuntrar medlemsstaterna att vidta flera åtgärder när det gäller effektivt gränsöverskridande samarbete genom att utveckla enhetliga regionala eller nationella strategier för att åstadkomma synergieffekter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att också underlätta utveckling och tillgång till uppgifter angående detta.

| 37. | Europaparlamentet betonar att det i det sjunde ramprogrammet för forskning beviljas stöd till transnationellt samarbete i dess olika former både i och utanför EU. Stödet beviljas till flera olika ämnesområden som motsvarar huvudområdena inom kunskap och teknik och inom vilka det är nödvändigt att stödja och befästa forskning av hög kvalitet för att kunna ta itu med de sociala, ekonomiska, miljömässiga och industriella utmaningar EU står inför. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att det i det sjunde ramprogrammet för forskning beviljas stöd till transnationellt samarbete i dess olika former både i och utanför EU. Stödet beviljas till flera olika ämnesområden som motsvarar huvudområdena inom kunskap och teknik och inom vilka det är nödvändigt att stödja och befästa forskning av hög kvalitet för att kunna ta itu med de sociala, ekonomiska, miljömässiga och industriella utmaningar EU står inför.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera konsekvenserna av de förenklingsåtgärder som redan har vidtagits angående förvaltningen av strukturfonderna i avsikt att utarbeta den framtida rättsliga ramen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera konsekvenserna av de förenklingsåtgärder som redan har vidtagits angående förvaltningen av strukturfonderna i avsikt att utarbeta den framtida rättsliga ramen.

| 39. | Europaparlamentet inser att det både i fråga om delad och centraliserad förvaltning krävs särskilda bestämmelser och att strategin i det sjunde ramprogrammet och i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (top down) och i sammanhållningspolitiken (bottom-up) har sitt berättigande. Parlamentet understryker dock behovet av att harmonisera de bestämmelser, förfaranden och rutiner (vad gäller bestämmelser för stödberättigande, tariffer för enhetspriser, schablonbelopp m.m.) som styr olika instrument och behovet av bättre samordning (av tidsscheman för inbjudan att lämna förslag, teman och typ av inbjudan). Parlamentet uppmanar kommissionen att utforska möjligheterna att göra detta utan att det påverkar medlemsstaternas och regionernas befogenheter inom ramen för den delade förvaltningen, samtidigt som man uppmuntrar ämnesöverskridande tvärvetenskaplighet via gemensamma sektorsövergripande strategier på en rad områden och via fortsatt dialog mellan olika politikområden för att stärka en konsekvent politik. Parlamentet uppmanar också kommissionen att förenkla byråkratin för de berörda fonderna och främja båda stöttepelarnas styrka samtidigt som synergieffekterna används och deras effekter ökas. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet inser att det både i fråga om delad och centraliserad förvaltning krävs särskilda bestämmelser och att strategin i det sjunde ramprogrammet och i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (top down) och i sammanhållningspolitiken (bottom-up) har sitt berättigande. Parlamentet understryker dock behovet av att harmonisera de bestämmelser, förfaranden och rutiner (vad gäller bestämmelser för stödberättigande, tariffer för enhetspriser, schablonbelopp m.m.) som styr olika instrument och behovet av bättre samordning (av tidsscheman för inbjudan att lämna förslag, teman och typ av inbjudan). Parlamentet uppmanar kommissionen att utforska möjligheterna att göra detta utan att det påverkar medlemsstaternas och regionernas befogenheter inom ramen för den delade förvaltningen, samtidigt som man uppmuntrar ämnesöverskridande tvärvetenskaplighet via gemensamma sektorsövergripande strategier på en rad områden och via fortsatt dialog mellan olika politikområden för att stärka en konsekvent politik. Parlamentet uppmanar också kommissionen att förenkla byråkratin för de berörda fonderna och främja båda stöttepelarnas styrka samtidigt som synergieffekterna används och deras effekter ökas.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den kommande planen om forskning och innovation utarbetas med målet att stärka synergieffekterna mellan strukturfonderna och ramprogrammen för forskning och innovation. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den kommande planen om forskning och innovation utarbetas med målet att stärka synergieffekterna mellan strukturfonderna och ramprogrammen för forskning och innovation.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att ta fram särskilda utvärderingskriterier för att bedöma innovativa projekt och att överväga framtida stimulansåtgärder för att genomföra innovationsåtgärder. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att ta fram särskilda utvärderingskriterier för att bedöma innovativa projekt och att överväga framtida stimulansåtgärder för att genomföra innovationsåtgärder.

| 42. | Europaparlamentet ser ett tydligt behov av flera sakkunniga på regional nivå inom området för gemenskapsstöd, administrativa och finansiella förfaranden, förvaltning av medel och finansieringsteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten till ytterligare expertstöd och ett närmare samarbete mellan nätverket ”Enterprise Europe Network” och strukturfondernas förvaltningsmyndigheter samt en närmare koppling mellan ledande marknadsinitiativ, teknikplattformer och regionala teknikfärdplaner. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet ser ett tydligt behov av flera sakkunniga på regional nivå inom området för gemenskapsstöd, administrativa och finansiella förfaranden, förvaltning av medel och finansieringsteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten till ytterligare expertstöd och ett närmare samarbete mellan nätverket ”Enterprise Europe Network” och strukturfondernas förvaltningsmyndigheter samt en närmare koppling mellan ledande marknadsinitiativ, teknikplattformer och regionala teknikfärdplaner.

| 43. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att beakta principen om lika möjligheter vid utvärderingen av projektens lämplighet och tillgången till finansiering från strukturfonderna och andra gemenskapsinstrument. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att beakta principen om lika möjligheter vid utvärderingen av projektens lämplighet och tillgången till finansiering från strukturfonderna och andra gemenskapsinstrument.

| 44. | Europaparlamentet betonar vikten av bättre stöd till genomförandet av politik och program som bidrar till att förbättra synergieffekterna i kedjan forsknings- och utvecklingsinfrastrukturer – innovation – skapande av sysselsättning. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar vikten av bättre stöd till genomförandet av politik och program som bidrar till att förbättra synergieffekterna i kedjan forsknings- och utvecklingsinfrastrukturer – innovation – skapande av sysselsättning.

| 45. | Europaparlamentet anser att stora forskningsinfrastrukturer som samfinansieras av strukturfonderna noggrannare bör utvärderas av en internationell prövningsnämnd, vilket kommer att bidra till att öronmärkta strukturfondsmedel utnyttjas mer effektivt. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att stora forskningsinfrastrukturer som samfinansieras av strukturfonderna noggrannare bör utvärderas av en internationell prövningsnämnd, vilket kommer att bidra till att öronmärkta strukturfondsmedel utnyttjas mer effektivt.

| 46. | Europaparlamentet är övertygat om att ett åtagande från det politiska ledarskapet både är nödvändigt och en förutsättning för en enhetlig forsknings- och innovationspolitik och ett sätt att förbättra den. Parlamentet efterlyser därför en strategisk politisk ram för forskning och innovation anpassad till utvecklingen, nya kunskaper och förändrade förhållanden i linje med nationella mål och prioriteringar för ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet är övertygat om att ett åtagande från det politiska ledarskapet både är nödvändigt och en förutsättning för en enhetlig forsknings- och innovationspolitik och ett sätt att förbättra den. Parlamentet efterlyser därför en strategisk politisk ram för forskning och innovation anpassad till utvecklingen, nya kunskaper och förändrade förhållanden i linje med nationella mål och prioriteringar för ekonomisk och social utveckling.

| 47. | Europaparlamentet upprepar att de informella mekanismer som styr den territoriella sammanhållningen och den fysiska planeringen i rådet bör ersättas med mer formella strukturer. Parlamentet anser att denna utveckling samt ett inrättande och förstärkande av integrerade och gränsöverskridande strukturer kommer att leda till en bättre samordning av politiken. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet upprepar att de informella mekanismer som styr den territoriella sammanhållningen och den fysiska planeringen i rådet bör ersättas med mer formella strukturer. Parlamentet anser att denna utveckling samt ett inrättande och förstärkande av integrerade och gränsöverskridande strukturer kommer att leda till en bättre samordning av politiken.

*

* *

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  EUT L 291, 21.10.2006, s. 11.

(3)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(4)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2007)0184.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2007)0212.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2009)0163.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2009)0156.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2009)0165.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/112 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/112

---

Torsdagen den 20 maj 2010Långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtning

P7_TA(2010)0190

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtning (2010/2038(INI))

2011/C 161 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om de offentliga finanserna i EMU 2009 av den 12 augusti 2009 (SEK(2009)1120),

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 14 oktober 2009 om långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtning (KOM(2009)0545),

med beaktande av kommissionens rekommendation till rådet av den 28 januari 2009 om 2009 års aktualisering av de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och om genomförandet av medlemsstaternas sysselsättningspolitik (KOM(2009)0034),

med beaktande av sin resolution av den 18 november 2008 om EMU@10: Den ekonomiska och monetära unionens första tio år och framtida utmaningar (1),

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2009 om en ekonomisk återhämtningsplan för Europa (2),

med beaktande av sin resolution av den 13 januari 2009 om de offentliga finanserna i EMU – 2007 och 2008 (3),

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2008 om ECB:s årsrapport för 2007 (4),

med beaktande av rekommendationerna från toppmötet i Pittsburgh, som uppmanar till fortsatta ansträngningar för att främja tillväxten så länge som en återhämtning inte kan bekräftas,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och budgetutskottet (A7-0147/2010), och av följande skäl:

| A. | I kommissionens meddelande uttrycks oro för möjligheterna att uppnå långsiktig finanspolitisk hållbarhet på grund av stora underskott och skulder, särskilt mot bakgrund av en åldrande befolkning. Konsekvenserna av en åldrande befolkning för hållbarhetsgapet beräknas i de flesta medlemsstater vara fem till tjugo gånger större än den nuvarande ekonomiska krisens effekter. |
| --- | --- |

A.

I kommissionens meddelande uttrycks oro för möjligheterna att uppnå långsiktig finanspolitisk hållbarhet på grund av stora underskott och skulder, särskilt mot bakgrund av en åldrande befolkning. Konsekvenserna av en åldrande befolkning för hållbarhetsgapet beräknas i de flesta medlemsstater vara fem till tjugo gånger större än den nuvarande ekonomiska krisens effekter.

| B. | Stabilitets- och tillväxtpakten var inte tillräcklig för att förhindra den nuvarande krisen, trots revideringen 2005. |
| --- | --- |

B.

Stabilitets- och tillväxtpakten var inte tillräcklig för att förhindra den nuvarande krisen, trots revideringen 2005.

| C. | Det finns ett akut behov av att mer ingående studera de minskande födelsetalen i EU och dess orsaker och följder, med målet att vända den oroande utvecklingen. |
| --- | --- |

C.

Det finns ett akut behov av att mer ingående studera de minskande födelsetalen i EU och dess orsaker och följder, med målet att vända den oroande utvecklingen.

| D. | En finanspolitik som på sikt medför en kraftig ackumulering av den offentliga skulden är inte hållbar. |
| --- | --- |

D.

En finanspolitik som på sikt medför en kraftig ackumulering av den offentliga skulden är inte hållbar.

| E. | Eftersom prognoserna i meddelandet och det faktum att den åldrande befolkningen kommer att få allvarliga konsekvenser för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU-länderna är det lämpligt med en tidsram fram till 2060. |
| --- | --- |

E.

Eftersom prognoserna i meddelandet och det faktum att den åldrande befolkningen kommer att få allvarliga konsekvenser för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU-länderna är det lämpligt med en tidsram fram till 2060.

| F. | Mot bakgrund av att medlemsstaternas skulder och underskott har ökat under krisen och med tanke på den förmodade demografiska utvecklingen kommer den finanspolitiska hållbarheten bli en akut utmaning. |
| --- | --- |

F.

Mot bakgrund av att medlemsstaternas skulder och underskott har ökat under krisen och med tanke på den förmodade demografiska utvecklingen kommer den finanspolitiska hållbarheten bli en akut utmaning.

| G. | Långsiktiga demografiska förändringar i alla medlemsstaterna, särskilt en åldrande befolkning, får konsekvenser för finansieringen av de nationella pensionssystemen. |
| --- | --- |

G.

Långsiktiga demografiska förändringar i alla medlemsstaterna, särskilt en åldrande befolkning, får konsekvenser för finansieringen av de nationella pensionssystemen.

| H. | Vissa medlemsstater har inte gjort tillräckligt för att minska sina administrativa kostnader, stabilisera sina sjukvårdskostnader och reformera sina hälsovårds- och pensionssystem. Samtliga medlemsstater måste följa bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

H.

Vissa medlemsstater har inte gjort tillräckligt för att minska sina administrativa kostnader, stabilisera sina sjukvårdskostnader och reformera sina hälsovårds- och pensionssystem. Samtliga medlemsstater måste följa bästa praxis på detta område.

| I. | Under 2009 har alla medlemsstaters underskott och skuldkvoter ökat på grund av minskade skatteintäkter orsakade av krisen och de särskilda återhämtningsåtgärderna. |
| --- | --- |

I.

Under 2009 har alla medlemsstaters underskott och skuldkvoter ökat på grund av minskade skatteintäkter orsakade av krisen och de särskilda återhämtningsåtgärderna.

| J. | Europeiska rådet rekommenderade vid de första tecknen på återhämtning att finanspolitiken från och med september 2009 skulle få en ”ny inriktning mot finanspolitisk hållbarhet på lång sikt” och uppmanade till ”ett samordnat utarbetande av exitstrategier så snart ekonomin återhämtat sig, med varje lands situation i åtanke”. |
| --- | --- |

J.

Europeiska rådet rekommenderade vid de första tecknen på återhämtning att finanspolitiken från och med september 2009 skulle få en ”ny inriktning mot finanspolitisk hållbarhet på lång sikt” och uppmanade till ”ett samordnat utarbetande av exitstrategier så snart ekonomin återhämtat sig, med varje lands situation i åtanke”.

| K. | På sistone har man kunnat se ett positivt samband mellan sunda offentliga finanser och ett lands ekonomiska styrka. |
| --- | --- |

K.

På sistone har man kunnat se ett positivt samband mellan sunda offentliga finanser och ett lands ekonomiska styrka.

| L. | Ökade statsskulder utgör en stor börda för framtida generationer. |
| --- | --- |

L.

Ökade statsskulder utgör en stor börda för framtida generationer.

| M. | Statsskulden i vissa medlemsstater har ökat på ett sätt som undergräver stabiliteten och leder till höga offentliga utgifter i form av räntebetalningar, på bekostnad av de allt större utgifterna för hälsovårds- och pensionssystemen. |
| --- | --- |

M.

Statsskulden i vissa medlemsstater har ökat på ett sätt som undergräver stabiliteten och leder till höga offentliga utgifter i form av räntebetalningar, på bekostnad av de allt större utgifterna för hälsovårds- och pensionssystemen.

| N. | Ökad offentlig upplåning snedvrider finansmarknaderna genom att räntorna höjs, vilket får negativa följder för både hushållen och investeringarna i nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

N.

Ökad offentlig upplåning snedvrider finansmarknaderna genom att räntorna höjs, vilket får negativa följder för både hushållen och investeringarna i nya arbetstillfällen.

| O. | Bristen på effektiv statistikstyrning eller oberoende statistikinstitut i medlemsstaterna undergräver de offentliga finansernas integritet och hållbarhet. |
| --- | --- |

O.

Bristen på effektiv statistikstyrning eller oberoende statistikinstitut i medlemsstaterna undergräver de offentliga finansernas integritet och hållbarhet.

| P. | Andra delar av världen som fram till nyligen konkurrerade med varor av låg kvalitet tar sig nu in på området för högkvalitativa varor. Dessa konkurrenter använder avancerad teknik, samtidigt som de fortfarande betalar måttliga timlöner och inte behöver brottas med en ogynnsam demografisk utveckling. Dessutom uppnår enskilda individer ett högt antal arbetstimmar under sin livstid. Senaste gången Europa uppnådde full sysselsättning var före oljekrisen 1973. Full sysselsättning är dock fortfarande ett mål som EU måste sträva efter, i enlighet med andan i fördragen, utan att glömma den höga nivån för socialt skydd och mänsklig utveckling. |
| --- | --- |

P.

Andra delar av världen som fram till nyligen konkurrerade med varor av låg kvalitet tar sig nu in på området för högkvalitativa varor. Dessa konkurrenter använder avancerad teknik, samtidigt som de fortfarande betalar måttliga timlöner och inte behöver brottas med en ogynnsam demografisk utveckling. Dessutom uppnår enskilda individer ett högt antal arbetstimmar under sin livstid. Senaste gången Europa uppnådde full sysselsättning var före oljekrisen 1973. Full sysselsättning är dock fortfarande ett mål som EU måste sträva efter, i enlighet med andan i fördragen, utan att glömma den höga nivån för socialt skydd och mänsklig utveckling.

| Q. | Det finns olika sätt att minska hållbarhetsgapet, till exempel genom att höja den allmänna produktiviteten och framför allt de sociala tjänsternas produktivitet, höja pensionsåldern, höja födelsetalen eller öka antalet invandrare. |
| --- | --- |

Q.

Det finns olika sätt att minska hållbarhetsgapet, till exempel genom att höja den allmänna produktiviteten och framför allt de sociala tjänsternas produktivitet, höja pensionsåldern, höja födelsetalen eller öka antalet invandrare.

| R. | Den demografiska utvecklingen styrs av födelsetal, som i hög grad beror på incitament och stöd till mödrar, och till migration. |
| --- | --- |

R.

Den demografiska utvecklingen styrs av födelsetal, som i hög grad beror på incitament och stöd till mödrar, och till migration.

| S. | De nuvarande skuld- och underskottsnivåerna hotar välfärdsstatens existens. |
| --- | --- |

S.

De nuvarande skuld- och underskottsnivåerna hotar välfärdsstatens existens.

| T. | Uteblivna strukturella reformer och konsolidering av de offentliga finanserna kommer att ha en negativ effekt på utgifterna för hälsovård, pensioner och sysselsättning. |
| --- | --- |

T.

Uteblivna strukturella reformer och konsolidering av de offentliga finanserna kommer att ha en negativ effekt på utgifterna för hälsovård, pensioner och sysselsättning.

| U. | Många medlemsstater bryter mot stabilitets- och tillväxtpakten. Krisens negativa effekter skulle ha varit mindre om man hade agerat i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

U.

Många medlemsstater bryter mot stabilitets- och tillväxtpakten. Krisens negativa effekter skulle ha varit mindre om man hade agerat i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten.

| V. | Hållbara offentliga finanser är inte bara viktiga för Europa rent generellt, utan också specifikt för Europeiska unionens budget. |
| --- | --- |

V.

Hållbara offentliga finanser är inte bara viktiga för Europa rent generellt, utan också specifikt för Europeiska unionens budget.

| W. | Allmänna principer för och underliggande antaganden om hållbarhet bör också ligga till grund för Europeiska unionens budget även om denna för närvarande begränsar sig till ca 1 procent av unionens BNI. |
| --- | --- |

W.

Allmänna principer för och underliggande antaganden om hållbarhet bör också ligga till grund för Europeiska unionens budget även om denna för närvarande begränsar sig till ca 1 procent av unionens BNI.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i de finansiella och ekonomiska krisernas spår. Parlamentet påminner om att insatserna inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten före kriserna i mycket hög grad var inriktade på att ta itu med den växande demografiska utmaningen. De flesta av dessa insatser har omintetgjorts på grund av behovet att dramatiskt öka de offentliga utgifterna för att förhindra en global kollaps av det finansiella systemet och för att lindra de värsta sociala konsekvenserna av kollapsen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i de finansiella och ekonomiska krisernas spår. Parlamentet påminner om att insatserna inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten före kriserna i mycket hög grad var inriktade på att ta itu med den växande demografiska utmaningen. De flesta av dessa insatser har omintetgjorts på grund av behovet att dramatiskt öka de offentliga utgifterna för att förhindra en global kollaps av det finansiella systemet och för att lindra de värsta sociala konsekvenserna av kollapsen.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att flera medlemsstaters inte ens före krisen lyckades konsolidera sina offentliga finanser trots att de ekonomiska förhållandena var gynnsamma. Detta utgjorde en överträdelse av stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt, särskilt sedan den omarbetades 2005, vilket allvarligt minskade förmågan att agera på ett konjunkturutjämnande sätt under krisens gång, och ledde till ytterligare osäkerhet, ökad arbetslöshet och mer sociala problem. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att flera medlemsstaters inte ens före krisen lyckades konsolidera sina offentliga finanser trots att de ekonomiska förhållandena var gynnsamma. Detta utgjorde en överträdelse av stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt, särskilt sedan den omarbetades 2005, vilket allvarligt minskade förmågan att agera på ett konjunkturutjämnande sätt under krisens gång, och ledde till ytterligare osäkerhet, ökad arbetslöshet och mer sociala problem.

| 3. | Europaparlamentet är medvetet om att de offentliga utgifternas nuvarande nivåer inte kan upprätthållas i det oändliga. Parlamentet ser positivt på Europeiska rådets beslut att inte besluta om ett uppföljningspaket med stödåtgärder förrän resultaten av det nuvarande paketet noggrant har analyserats och behovet av ytterligare åtgärder tydligt har påvisats. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är medvetet om att de offentliga utgifternas nuvarande nivåer inte kan upprätthållas i det oändliga. Parlamentet ser positivt på Europeiska rådets beslut att inte besluta om ett uppföljningspaket med stödåtgärder förrän resultaten av det nuvarande paketet noggrant har analyserats och behovet av ytterligare åtgärder tydligt har påvisats.

| 4. | Europaparlamentet erkänner att insatserna för att förhindra den finansiella sektorns kollaps har varit framgångsrika, även om det fortfarande är absolut nödvändigt att vara på sin vakt. Parlamentet förväntar sig att den finansiella bördan vad gäller räddningen av banksektorn kommer att minska och lovordar centralbankernas sätt att med hjälp av samordning nå detta mål. Parlamentet stöder till fullo en reform av tillsynssystemet och en omarbetning av den finansiella arkitekturens ramar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erkänner att insatserna för att förhindra den finansiella sektorns kollaps har varit framgångsrika, även om det fortfarande är absolut nödvändigt att vara på sin vakt. Parlamentet förväntar sig att den finansiella bördan vad gäller räddningen av banksektorn kommer att minska och lovordar centralbankernas sätt att med hjälp av samordning nå detta mål. Parlamentet stöder till fullo en reform av tillsynssystemet och en omarbetning av den finansiella arkitekturens ramar.

| 5. | Europaparlamentet betonar att stabilitets- och tillväxtpakten över tiden måste vara inriktad på balans eller överskott, vilket kräver överskott i ekonomiskt goda tider och pensionssystem som är öppet finansierade inom ramen för offentliga budgetar eller genom privat fonderade system. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att stabilitets- och tillväxtpakten över tiden måste vara inriktad på balans eller överskott, vilket kräver överskott i ekonomiskt goda tider och pensionssystem som är öppet finansierade inom ramen för offentliga budgetar eller genom privat fonderade system.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt med långsiktigt hållbara offentliga finanser för stabiliteten och tillväxten, samt för att upprätthålla lämpliga offentliga utgiftsnivåer. Parlamentet betonar att höga skuld- och underskottsnivåer utgör ett hot mot hållbarheten och kommer att få ogynnsamma effekter på offentlig hälsovård, pensioner och sysselsättning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt med långsiktigt hållbara offentliga finanser för stabiliteten och tillväxten, samt för att upprätthålla lämpliga offentliga utgiftsnivåer. Parlamentet betonar att höga skuld- och underskottsnivåer utgör ett hot mot hållbarheten och kommer att få ogynnsamma effekter på offentlig hälsovård, pensioner och sysselsättning.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över medlemsstaternas stora underskott och skulder. Parlamentet varnar för att använda krisen som förevändning för att inte konsolidera de offentliga finanserna, inte minska de offentliga utgifterna och inte genomföra strukturella reformer. Allt detta är nödvändigt för att återskapa tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över medlemsstaternas stora underskott och skulder. Parlamentet varnar för att använda krisen som förevändning för att inte konsolidera de offentliga finanserna, inte minska de offentliga utgifterna och inte genomföra strukturella reformer. Allt detta är nödvändigt för att återskapa tillväxt och sysselsättning.

| 8. | Europaparlamentet poängterar att det är nödvändigt att konsolidera de offentliga finanserna och minska underskotten och skulderna för att bevara den moderna välfärdsstaten och ett fördelningssystem som tillgodoser hela samhällets behov, men särskilt stöder dess mindre gynnade delar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet poängterar att det är nödvändigt att konsolidera de offentliga finanserna och minska underskotten och skulderna för att bevara den moderna välfärdsstaten och ett fördelningssystem som tillgodoser hela samhällets behov, men särskilt stöder dess mindre gynnade delar.

| 9. | Europaparlamentet understryker att om den offentliga skulden och räntorna fortsätter att öka kommer kostnaderna i form av räntebetalningar inte längre att kunna bäras av framtida generationer och välfärdsstaten därmed att hotas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att om den offentliga skulden och räntorna fortsätter att öka kommer kostnaderna i form av räntebetalningar inte längre att kunna bäras av framtida generationer och välfärdsstaten därmed att hotas.

| 10. | Europaparlamentet är mycket oroat över att många medlemsstater bryter mot stabilitets- och tillväxtpakten. Parlamentet anser att det är beklagligt att medlemsstaterna inte lyckades konsolidera sina offentliga finanser ens i goda tider, före krisen. Parlamentet instämmer i kommissionens uttalande om att hållbar skuldsättning bör få en mycket mer framträdande och tydlig roll i övervakningsförfaranden, och uppmanar kommissionen att strängt se till att stabilitets- och tillväxtpakten följs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet är mycket oroat över att många medlemsstater bryter mot stabilitets- och tillväxtpakten. Parlamentet anser att det är beklagligt att medlemsstaterna inte lyckades konsolidera sina offentliga finanser ens i goda tider, före krisen. Parlamentet instämmer i kommissionens uttalande om att hållbar skuldsättning bör få en mycket mer framträdande och tydlig roll i övervakningsförfaranden, och uppmanar kommissionen att strängt se till att stabilitets- och tillväxtpakten följs.

| 11. | Europaparlamentet varnar för ett plötsligt slut på stödet till den reala ekonomin, för att undvika en dubbel nedgång. Parlamentet pekar på de negativa effekterna av att i förväg avbryta stödåtgärder eller av att vänta för länge med korrigerande åtgärder för de offentliga finansernas hållbarhet. Dessa åtgärder var uttryckligen avsedda att komma i rätt tid, vara riktade och tidsbegränsade. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete med en exitstrategi från de nuvarande tillfälliga åtgärderna och stöder kommissionens metod med exitstrategier som skiljer sig i tid och tillämpningsområde mellan olika länder. Parlamentet inser att åtgärderna kommer att börja dras ned 2011 för den första gruppen av länder och uppmanar medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att genomföra exitstrategierna så snabbt och resolut som möjligt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet varnar för ett plötsligt slut på stödet till den reala ekonomin, för att undvika en dubbel nedgång. Parlamentet pekar på de negativa effekterna av att i förväg avbryta stödåtgärder eller av att vänta för länge med korrigerande åtgärder för de offentliga finansernas hållbarhet. Dessa åtgärder var uttryckligen avsedda att komma i rätt tid, vara riktade och tidsbegränsade. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete med en exitstrategi från de nuvarande tillfälliga åtgärderna och stöder kommissionens metod med exitstrategier som skiljer sig i tid och tillämpningsområde mellan olika länder. Parlamentet inser att åtgärderna kommer att börja dras ned 2011 för den första gruppen av länder och uppmanar medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att genomföra exitstrategierna så snabbt och resolut som möjligt.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en grönbok om födelsetalen i EU som inte bara fastställer de minskade födelsetalens orsaker och följder utan också anger lösningar och alternativ till problemet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en grönbok om födelsetalen i EU som inte bara fastställer de minskade födelsetalens orsaker och följder utan också anger lösningar och alternativ till problemet.

| 13. | Europaparlamentet anser att den finanspolitiska exitstrategin bör inledas före den monetära exitstrategin, för att den sistnämnda ska kunna genomföras på rätt sätt. Därigenom garanteras att ECB, som framgångsrikt förhindrade deflation, lika framgångsrikt kan se till att återhämtningen inte misslyckas på grund av inflation. Parlamentet förstår varför ECB har antytt att dess monetära åtstramning, i brist på finanspolitisk åtstramning i rätt tid, tyvärr skulle behöva bli hårdare än väntat. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att den finanspolitiska exitstrategin bör inledas före den monetära exitstrategin, för att den sistnämnda ska kunna genomföras på rätt sätt. Därigenom garanteras att ECB, som framgångsrikt förhindrade deflation, lika framgångsrikt kan se till att återhämtningen inte misslyckas på grund av inflation. Parlamentet förstår varför ECB har antytt att dess monetära åtstramning, i brist på finanspolitisk åtstramning i rätt tid, tyvärr skulle behöva bli hårdare än väntat.

| 14. | Europaparlamentet betonar att minskad finansiell stimulans måste kombineras med insatser för att göra den inre marknaden mer dynamisk, konkurrenskraftig och attraktiv för investeringar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att minskad finansiell stimulans måste kombineras med insatser för att göra den inre marknaden mer dynamisk, konkurrenskraftig och attraktiv för investeringar.

| 15. | Europaparlamentet betonar att en successiv och kontrollerad väg bort från underskotten är avgörande för att hålla räntan nere och begränsa skuldbördan. Därigenom garanteras förmågan att bevara de sociala utgifterna och hushållens ekonomiska standard. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att en successiv och kontrollerad väg bort från underskotten är avgörande för att hålla räntan nere och begränsa skuldbördan. Därigenom garanteras förmågan att bevara de sociala utgifterna och hushållens ekonomiska standard.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att en låg ränta gynnar investeringar och återhämtning. Parlamentet är medvetet om effekterna på räntenivåerna av en stats intensiva upplåning och beklagar djupt att detta har lett till ökade ränteskillnader inom EU. Parlamentet varnar medlemsstaterna för att inte ta hänsyn till effekterna av sina budgetbeslut på marknadsräntor. Parlamentet anser att sunda offentliga finanser är en förutsättning för trygga arbetstillfällen och understryker att staterna genom att driva upp lånekostnaderna även ökar bördan på sina egna budgetar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att en låg ränta gynnar investeringar och återhämtning. Parlamentet är medvetet om effekterna på räntenivåerna av en stats intensiva upplåning och beklagar djupt att detta har lett till ökade ränteskillnader inom EU. Parlamentet varnar medlemsstaterna för att inte ta hänsyn till effekterna av sina budgetbeslut på marknadsräntor. Parlamentet anser att sunda offentliga finanser är en förutsättning för trygga arbetstillfällen och understryker att staterna genom att driva upp lånekostnaderna även ökar bördan på sina egna budgetar.

| 17. | Europaparlamentet pekar på att stabilitets- och tillväxtpaktens konjunkturutjämnande effekter endast kan fungera om medlemsstaterna uppnår ett budgetöverskott i goda tider. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang också ett bättre genomförande av stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt. I stället för en attityd där man spenderar först och återbetalar senare skulle parlamentet vilja se att principen om att spara för eventuella framtida nödsituationer anammades. Parlamentet påminner om att stabilitets- och tillväxtpakten kräver att medlemsstaterna uppnår en budget som är balanserad eller har ett överskott på medellång sikt, vilket innebär att ett underskott på tre procent inte är ett mål utan den högsta tillåtna siffran, till och med enligt den reviderade pakten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet pekar på att stabilitets- och tillväxtpaktens konjunkturutjämnande effekter endast kan fungera om medlemsstaterna uppnår ett budgetöverskott i goda tider. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang också ett bättre genomförande av stabilitets- och tillväxtpaktens preventiva aspekt. I stället för en attityd där man spenderar först och återbetalar senare skulle parlamentet vilja se att principen om att spara för eventuella framtida nödsituationer anammades. Parlamentet påminner om att stabilitets- och tillväxtpakten kräver att medlemsstaterna uppnår en budget som är balanserad eller har ett överskott på medellång sikt, vilket innebär att ett underskott på tre procent inte är ett mål utan den högsta tillåtna siffran, till och med enligt den reviderade pakten.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser strukturella reformer parallellt med att stödpaketen avvecklas, för att förhindra framtida kriser, öka de europeiska företagens konkurrenskraft, uppnå större tillväxt och öka sysselsättningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser strukturella reformer parallellt med att stödpaketen avvecklas, för att förhindra framtida kriser, öka de europeiska företagens konkurrenskraft, uppnå större tillväxt och öka sysselsättningen.

| 19. | Europaparlamentet understryker att i en situation där det är nödvändigt att uppnå sunda offentliga finanser bör samtliga medlemsstater senast 2011 börja minska sina hållbarhetsgap. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att i en situation där det är nödvändigt att uppnå sunda offentliga finanser bör samtliga medlemsstater senast 2011 börja minska sina hållbarhetsgap.

| 20. | Europaparlamentet är medvetet om att finanspolitisk stimulans och fritt verkande automatiska stabilisatorer har visat sig fungera och föreslår att kommissionen uppmanar medlemsstaterna att sträva efter budgetbalans genom att använda budgetöverskottet för att betala av skulderna när ekonomin går mot varaktig återhämtning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är medvetet om att finanspolitisk stimulans och fritt verkande automatiska stabilisatorer har visat sig fungera och föreslår att kommissionen uppmanar medlemsstaterna att sträva efter budgetbalans genom att använda budgetöverskottet för att betala av skulderna när ekonomin går mot varaktig återhämtning.

| 21. | Europaparlamentet pekar på den särskilda betydelsen av åtgärder som underlättar anställning samt långsiktiga investeringar som syftar till ökning av potentialen för ekonomisk tillväxt och förstärkning av den europeiska ekonomins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet pekar på den särskilda betydelsen av åtgärder som underlättar anställning samt långsiktiga investeringar som syftar till ökning av potentialen för ekonomisk tillväxt och förstärkning av den europeiska ekonomins konkurrenskraft.

| 22. | Europaparlamentet understryker att åtgärderna mot krisen, med tanke på de demografiska utmaningar som unionen står inför, inte får leda till långvariga konsekvenser för de offentliga finanserna vars kostnader måste bäras av dagens och morgondagens generationer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att åtgärderna mot krisen, med tanke på de demografiska utmaningar som unionen står inför, inte får leda till långvariga konsekvenser för de offentliga finanserna vars kostnader måste bäras av dagens och morgondagens generationer.

| 23. | Europaparlamentet stöder uppfattningen att bättre samordning av den ekonomiska politiken inom Europeiska unionen är ett måste och medför ytterligare synergieffekter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stöder uppfattningen att bättre samordning av den ekonomiska politiken inom Europeiska unionen är ett måste och medför ytterligare synergieffekter.

| 24. | Europaparlamentet erkänner att stabilitets- och tillväxtpakten inte räcker till som redskap för att harmonisera medlemsstaternas finanspolitik och ekonomiska politik. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erkänner att stabilitets- och tillväxtpakten inte räcker till som redskap för att harmonisera medlemsstaternas finanspolitik och ekonomiska politik.

| 25. | Därför stöder Europaparlamentet en översyn av de mekanismer som behövs för att de nationella ekonomierna i EU åter ska kunna närma sig varandra. |
| --- | --- |

25.

Därför stöder Europaparlamentet en översyn av de mekanismer som behövs för att de nationella ekonomierna i EU åter ska kunna närma sig varandra.

| 26. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen inrättar en lämplig mekanism för samarbete med IMF i speciella fall när medlemsstaterna får betalningsbalansstöd från fonden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen inrättar en lämplig mekanism för samarbete med IMF i speciella fall när medlemsstaterna får betalningsbalansstöd från fonden.

| 27. | Europaparlamentet framhåller att hög inflation inte är någon lösning på behovet av budgetjusteringar, eftersom inflationen skulle medföra väsentliga kostnader och hota hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller att hög inflation inte är någon lösning på behovet av budgetjusteringar, eftersom inflationen skulle medföra väsentliga kostnader och hota hållbar tillväxt för alla.

| 28. | Europaparlamentet menar, precis som kommissionen, att en framgångsrik expansiv budgetpolitik för att motverka recessionen är förenlig med finanspolitisk hållbarhet på längre sikt, men varnar för att en överdriven och artificiell expansion grundad på ökade offentliga utgifter riskerar att äventyra den. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet menar, precis som kommissionen, att en framgångsrik expansiv budgetpolitik för att motverka recessionen är förenlig med finanspolitisk hållbarhet på längre sikt, men varnar för att en överdriven och artificiell expansion grundad på ökade offentliga utgifter riskerar att äventyra den.

| 29. | Europaparlamentet anser att en förvaltning av de offentliga finanserna baserad på upprepade specifika kortsiktiga lösningar kommer att åstadkomma långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna och att det är inom ramen för dessa upprepade kortsiktiga lösningar, med hjälp av en struktur på kort sikt, som man bör ta upp problemet med de offentliga skuldernas hållbarhet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att en förvaltning av de offentliga finanserna baserad på upprepade specifika kortsiktiga lösningar kommer att åstadkomma långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna och att det är inom ramen för dessa upprepade kortsiktiga lösningar, med hjälp av en struktur på kort sikt, som man bör ta upp problemet med de offentliga skuldernas hållbarhet.

| 30. | Europaparlamentet anser att budgetpolitiken, huvudsakligen via omfördelning, måste omvandla sparade medel till tillväxtstimulerande investeringar, bl.a. i forskning och utveckling, modernisera den industriella basen och utveckla en grönare, smartare, mer innovativ och konkurrenskraftig ekonomi för EU samt ta sig an uppgiften att utbilda sina medborgare. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att budgetpolitiken, huvudsakligen via omfördelning, måste omvandla sparade medel till tillväxtstimulerande investeringar, bl.a. i forskning och utveckling, modernisera den industriella basen och utveckla en grönare, smartare, mer innovativ och konkurrenskraftig ekonomi för EU samt ta sig an uppgiften att utbilda sina medborgare.

| 31. | Europaparlamentet understryker att en väsentlig del av de offentliga och sociala utgifterna kan vara produktiva utgifter, om de inriktas på projekt som medför positiva effekter i form av en ackumulering av fysiskt kapital och humankapital och främjar innovation. Parlamentet betonar behovet av att kontrollera ökningen av skuldbördan för att se till att ökande räntekostnader inte pressar ut centrala sociala utgifter. Parlamentet betonar att de allt knappare resurserna gör det nödvändigt att förbättra de offentliga utgifternas kvalitet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker att en väsentlig del av de offentliga och sociala utgifterna kan vara produktiva utgifter, om de inriktas på projekt som medför positiva effekter i form av en ackumulering av fysiskt kapital och humankapital och främjar innovation. Parlamentet betonar behovet av att kontrollera ökningen av skuldbördan för att se till att ökande räntekostnader inte pressar ut centrala sociala utgifter. Parlamentet betonar att de allt knappare resurserna gör det nödvändigt att förbättra de offentliga utgifternas kvalitet.

| 32. | Europaparlamentet understryker att de sociala skyddssystemen har fungerat som ”sociala stötdämpare” och visat sig mycket effektiva i kristider. Parlamentet betonar att stabila offentliga finanser är en förutsättning för att detta ska vara fallet även i framtiden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att de sociala skyddssystemen har fungerat som ”sociala stötdämpare” och visat sig mycket effektiva i kristider. Parlamentet betonar att stabila offentliga finanser är en förutsättning för att detta ska vara fallet även i framtiden.

| 33. | Europaparlamentet poängterar att den långsiktiga hållbarheten i de lagstadgade pensionssystemen inte endast beror på den demografiska utvecklingen, utan också på produktiviteten hos den aktiva befolkningen (som påverkar den potentiella tillväxtökningen), den verkliga pensionsåldern och den andel av BNP som avsätts för dessa system. Vidare betonar parlamentet att det är viktigt att konsolidera de offentliga finanserna och minska skulderna och underskotten för att uppnå hållbarhet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet poängterar att den långsiktiga hållbarheten i de lagstadgade pensionssystemen inte endast beror på den demografiska utvecklingen, utan också på produktiviteten hos den aktiva befolkningen (som påverkar den potentiella tillväxtökningen), den verkliga pensionsåldern och den andel av BNP som avsätts för dessa system. Vidare betonar parlamentet att det är viktigt att konsolidera de offentliga finanserna och minska skulderna och underskotten för att uppnå hållbarhet.

| 34. | Europaparlamentet noterar att demografiska förändringar, särskilt en åldrande befolkning, innebär att de statliga pensionssystemen i många medlemsstater då och då måste göras om för att vara finansiellt hållbara, särskilt när det gäller avgiftsunderlaget. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar att demografiska förändringar, särskilt en åldrande befolkning, innebär att de statliga pensionssystemen i många medlemsstater då och då måste göras om för att vara finansiellt hållbara, särskilt när det gäller avgiftsunderlaget.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att skuldbördan ökar när realräntan är högre än BNP-tillväxten och att marknaderna bedömer riskerna som allvarligare när skuldbörden ökar. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att skuldbördan ökar när realräntan är högre än BNP-tillväxten och att marknaderna bedömer riskerna som allvarligare när skuldbörden ökar.

| 36. | Europaparlamentet anser att statslåneräntan speglar hur marknaden värderar hållbarheten i en medlemsstats skuldsättning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att statslåneräntan speglar hur marknaden värderar hållbarheten i en medlemsstats skuldsättning.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att ökande underskott gör det dyrare att låna, delvis på grund av att marknaderna bedömer riskerna som allvarligare i de fall då skuldbördan ökar snabbare än den ekonomiska tillväxten och förmågan att återbetala lånen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att ökande underskott gör det dyrare att låna, delvis på grund av att marknaderna bedömer riskerna som allvarligare i de fall då skuldbördan ökar snabbare än den ekonomiska tillväxten och förmågan att återbetala lånen.

| 38. | Europaparlamentet betonar att den nuvarande finanskrisen mycket tydligt har visat den direkta kopplingen mellan finansmarknadernas stabilitet och de offentliga finansernas hållbarhet. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av en stärkt och integrerad tillsynslagstiftning för finansmarknaderna, vilken ska innefatta starka mekanismer för skydd av konsumenter och investerare. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att den nuvarande finanskrisen mycket tydligt har visat den direkta kopplingen mellan finansmarknadernas stabilitet och de offentliga finansernas hållbarhet. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av en stärkt och integrerad tillsynslagstiftning för finansmarknaderna, vilken ska innefatta starka mekanismer för skydd av konsumenter och investerare.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra studier för att bedöma kvaliteten på medlemsstaternas skulder. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra studier för att bedöma kvaliteten på medlemsstaternas skulder.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att om en medlemsstats offentliga finanser ska vara trovärdiga, behövs en effektiv och verkligt oberoende statistikstyrning och ordentlig tillsyn från kommissionens sida. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att om en medlemsstats offentliga finanser ska vara trovärdiga, behövs en effektiv och verkligt oberoende statistikstyrning och ordentlig tillsyn från kommissionens sida.

| 41. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen framför allt ska bedöma hur de skatteutgifter som medlemsstaterna har använt till ekonomisk återhämtning har påverkat produktionen, de offentliga finanserna samt stimulansen och skyddet av sysselsättningen, både på kort och på lång sikt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen framför allt ska bedöma hur de skatteutgifter som medlemsstaterna har använt till ekonomisk återhämtning har påverkat produktionen, de offentliga finanserna samt stimulansen och skyddet av sysselsättningen, både på kort och på lång sikt.

| 42. | Europaparlamentet noterar att stabilitets- och tillväxtspakten fortfarande utgör den grundstomme i budgetdisciplinen som krävs för att uppnå långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. Medlemsstaterna bör ha överskott i sina offentliga finanser i goda tider och underskott endast i dåliga tider. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar att stabilitets- och tillväxtspakten fortfarande utgör den grundstomme i budgetdisciplinen som krävs för att uppnå långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. Medlemsstaterna bör ha överskott i sina offentliga finanser i goda tider och underskott endast i dåliga tider.

| 43. | Europaparlamentet betonar att de primära målen för spekulationsangreppen mot flera europeiska ekonomier nyligen var euron och EU:s ekonomiska konvergens. I detta hänseende är parlamentet övertygat om att europeiska problem kräver europeiska lösningar, som bör erbjuda interna medel för att undvika risk för uteblivna betalningar genom att kombinera nationell budgetdisciplin med nödmekanismer i form av finansiellt stöd. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att de primära målen för spekulationsangreppen mot flera europeiska ekonomier nyligen var euron och EU:s ekonomiska konvergens. I detta hänseende är parlamentet övertygat om att europeiska problem kräver europeiska lösningar, som bör erbjuda interna medel för att undvika risk för uteblivna betalningar genom att kombinera nationell budgetdisciplin med nödmekanismer i form av finansiellt stöd.

| 44. | Europaparlamentet vill att det strukturella underskottet ska vara en av de indikatorer som används för att bestämma de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet vill att det strukturella underskottet ska vara en av de indikatorer som används för att bestämma de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

| 45. | Europaparlamentet anser att en förnyad tillväxt- och sysselsättningsstrategi har ett centralt inflytande på de offentliga finansernas hållbarhet i Europeiska unionen. Europeiska unionen behöver modernisera sin ekonomi och särskilt sin industriella bas. Parlamentet efterlyser en omfördelning av medel i EU:s och medlemsstaternas budgetar i riktning mot större investeringar i forskning och innovation och pekar på att den nya Europa 2020-strategin behöver bindande instrument för att lyckas. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att en förnyad tillväxt- och sysselsättningsstrategi har ett centralt inflytande på de offentliga finansernas hållbarhet i Europeiska unionen. Europeiska unionen behöver modernisera sin ekonomi och särskilt sin industriella bas. Parlamentet efterlyser en omfördelning av medel i EU:s och medlemsstaternas budgetar i riktning mot större investeringar i forskning och innovation och pekar på att den nya Europa 2020-strategin behöver bindande instrument för att lyckas.

| 46. | Europaparlamentet understryker behovet av konstant övervakning av de offentliga finansernas stabilitet i EU:s medlemsstater för värdering av de långvariga utmaningarnas omfattning. Parlamentet uppmärksammar också behovet av att regelbundet offentliggöra information om det ansvar som vilar på de offentliga finanserna och på socialsystemen, t.ex. pensionssystemen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker behovet av konstant övervakning av de offentliga finansernas stabilitet i EU:s medlemsstater för värdering av de långvariga utmaningarnas omfattning. Parlamentet uppmärksammar också behovet av att regelbundet offentliggöra information om det ansvar som vilar på de offentliga finanserna och på socialsystemen, t.ex. pensionssystemen.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att betrakta en minskning av långsiktiga hållbarhetsgap i de offentliga finanserna som en central del av EU 2020-strategin. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att betrakta en minskning av långsiktiga hållbarhetsgap i de offentliga finanserna som en central del av EU 2020-strategin.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska sin offentliga skuld i förhållande till BNP till högst 60 procent, efter det att hållbarhetsgapen har täppts till. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska sin offentliga skuld i förhållande till BNP till högst 60 procent, efter det att hållbarhetsgapen har täppts till.

| 49. | Europaparlamentet betonar att de olika räntenivåerna på kapitalmarknaderna är de främsta indikatorerna på enskilda medlemsstaters kreditvärdighet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att de olika räntenivåerna på kapitalmarknaderna är de främsta indikatorerna på enskilda medlemsstaters kreditvärdighet.

| 50. | Europaparlamentet är ytterst oroat över den varierande statistikkvalitet som kan iakttas inom EU i stort och inom euroområdet i synnerhet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet är ytterst oroat över den varierande statistikkvalitet som kan iakttas inom EU i stort och inom euroområdet i synnerhet.

| 51. | Europaparlamentet påpekar att långsiktigt hållbara offentliga finanser också är fast kopplade till EU-budgeten och dess finansiering. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påpekar att långsiktigt hållbara offentliga finanser också är fast kopplade till EU-budgeten och dess finansiering.

| 52. | Europaparlamentet understryker den mycket positiva roll som EU-budgeten spelar, trots att den är starkt begränsad av den fleråriga budgetramen, när det gäller att lindra krisens effekter genom att finansiera den europeiska återhämtningsplanen samt omfördelningen av medel till prioriterade områden i detta sammanhang. Parlamentet beklagar dock att medlemsstaternas ekonomiska politik och finanspolitik inte är tillräckligt samordnad för att bekämpa den ekonomiska och finansiella krisen och inte heller för att garantera de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet understryker den mycket positiva roll som EU-budgeten spelar, trots att den är starkt begränsad av den fleråriga budgetramen, när det gäller att lindra krisens effekter genom att finansiera den europeiska återhämtningsplanen samt omfördelningen av medel till prioriterade områden i detta sammanhang. Parlamentet beklagar dock att medlemsstaternas ekonomiska politik och finanspolitik inte är tillräckligt samordnad för att bekämpa den ekonomiska och finansiella krisen och inte heller för att garantera de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

Den sociala och sysselsättningsmässiga dimensionen av strategin för att komma ur krisen

| 53. | Europaparlamentet konstaterar att ökad arbetslöshet och statsskuld samt minskad tillväxt som följd av den ekonomiska krisen strider mot målet om hållbara offentliga finanser. Parlamentet anser att medlemsstaterna måste genomföra budgetkonsolidering och förbättra de offentliga finansernas likviditet för att sänka skuldkostnaderna, men också att tidpunkten och metoderna måste vara väl avvägda, med hänsyn till medlemsstaternas specifika förhållanden. Parlamentet understryker att urskillningslösa nedskärningar i offentliga investeringar, forskning, utbildning och utveckling får negativa konsekvenser för tillväxtutsikterna, sysselsättningen och den sociala delaktigheten, och anser därför att långsiktiga investeringar på dessa områden måste främjas även fortsättningsvis, och vid behov ökas. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet konstaterar att ökad arbetslöshet och statsskuld samt minskad tillväxt som följd av den ekonomiska krisen strider mot målet om hållbara offentliga finanser. Parlamentet anser att medlemsstaterna måste genomföra budgetkonsolidering och förbättra de offentliga finansernas likviditet för att sänka skuldkostnaderna, men också att tidpunkten och metoderna måste vara väl avvägda, med hänsyn till medlemsstaternas specifika förhållanden. Parlamentet understryker att urskillningslösa nedskärningar i offentliga investeringar, forskning, utbildning och utveckling får negativa konsekvenser för tillväxtutsikterna, sysselsättningen och den sociala delaktigheten, och anser därför att långsiktiga investeringar på dessa områden måste främjas även fortsättningsvis, och vid behov ökas.

| 54. | Europaparlamentet understryker att den nuvarande återhämtningen fortfarande är bräcklig, att arbetslösheten fortsätter att stiga i de flesta medlemsstater och att ungdomar är särskilt hårt drabbade. Parlamentet är förvissat om att en betydande och hållbar sänkning av arbetslösheten är en förutsättning för att den ekonomiska krisen ska anses vara över, och framhåller att de europeiska välfärdsstaterna har visat hur värdefulla de är genom att skapa stabilitet och bidra till återhämtningen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker att den nuvarande återhämtningen fortfarande är bräcklig, att arbetslösheten fortsätter att stiga i de flesta medlemsstater och att ungdomar är särskilt hårt drabbade. Parlamentet är förvissat om att en betydande och hållbar sänkning av arbetslösheten är en förutsättning för att den ekonomiska krisen ska anses vara över, och framhåller att de europeiska välfärdsstaterna har visat hur värdefulla de är genom att skapa stabilitet och bidra till återhämtningen.

| 55. | Europaparlamentet anser att en riktig bedömning av krisens sociala och sysselsättningsmässiga konsekvenser måste göras och att man på EU-nivå måste fastställa en återhämtningsstrategi baserad på stöd till sysselsättning, utbildning och investeringar som leder till hög ekonomisk aktivitet, ökad konkurrenskraft och produktivitet för företagen, särskilt små och medelstora företag, återhämtning för industrin samtidigt som man garanterar övergången till en hållbar och konkurrenskraftig ekonomi. Dessa mål bör vara centrala i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att en riktig bedömning av krisens sociala och sysselsättningsmässiga konsekvenser måste göras och att man på EU-nivå måste fastställa en återhämtningsstrategi baserad på stöd till sysselsättning, utbildning och investeringar som leder till hög ekonomisk aktivitet, ökad konkurrenskraft och produktivitet för företagen, särskilt små och medelstora företag, återhämtning för industrin samtidigt som man garanterar övergången till en hållbar och konkurrenskraftig ekonomi. Dessa mål bör vara centrala i Europa 2020-strategin.

| 56. | Europaparlamentet anser att strategin för att ge ny fart åt ekonomin inte på något sätt får skapa nya strukturella obalanser och djupa inkomstklyftor som hämmar ekonomins produktivitet och konkurrenskraft, utan snarare bör inbegripa nödvändiga reformer för att komma till rätta med denna obalans. Medlemsstaternas finansiella och skattemässiga åtgärder måste skydda hushållens löner, pensioner, arbetslöshetsunderstöd och köpkraft utan att de offentliga finansernas hållbarhet och medlemsstaternas möjligheter att tillhandahålla grundläggande offentliga tjänster på lång sikt riskeras i framtiden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att strategin för att ge ny fart åt ekonomin inte på något sätt får skapa nya strukturella obalanser och djupa inkomstklyftor som hämmar ekonomins produktivitet och konkurrenskraft, utan snarare bör inbegripa nödvändiga reformer för att komma till rätta med denna obalans. Medlemsstaternas finansiella och skattemässiga åtgärder måste skydda hushållens löner, pensioner, arbetslöshetsunderstöd och köpkraft utan att de offentliga finansernas hållbarhet och medlemsstaternas möjligheter att tillhandahålla grundläggande offentliga tjänster på lång sikt riskeras i framtiden.

| 57. | Europaparlamentet konstaterar att en åldrande befolkning kommer att innebära en mycket stor utmaning för EU-länderna de kommande decennierna. Därför bör åtgärderna mot krisen i princip inte påverka de offentliga finanserna på lång sikt och överbelasta framtida generationer med återbetalning av de nuvarande skulderna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet konstaterar att en åldrande befolkning kommer att innebära en mycket stor utmaning för EU-länderna de kommande decennierna. Därför bör åtgärderna mot krisen i princip inte påverka de offentliga finanserna på lång sikt och överbelasta framtida generationer med återbetalning av de nuvarande skulderna.

| 58. | Europaparlamentet understryker vikten av att koppla den ekonomiska återhämtningen till åtgärder som är riktade mot den strukturella arbetslösheten, i synnerhet den som drabbar ungdomar, äldre, funktionshindrade och kvinnor, och som syftar till att öka antalet kvalitativa arbetstillfällen för att förbättra arbetsproduktiviteten och avkastningen från investeringar. Parlamentet anser i detta sammanhang att det behövs åtgärder för att förbättra kvaliteten på humankapitalet, exempelvis utbildningsåtgärder eller åtgärder för hälso- och sjukvård i syfte att utveckla en mer produktiv arbetskraft som kan arbeta längre, samt åtgärder för att förlänga den yrkesverksamma perioden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att stärka sin sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik samt sina sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder genom att ge dem en central position i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet understryker vikten av att koppla den ekonomiska återhämtningen till åtgärder som är riktade mot den strukturella arbetslösheten, i synnerhet den som drabbar ungdomar, äldre, funktionshindrade och kvinnor, och som syftar till att öka antalet kvalitativa arbetstillfällen för att förbättra arbetsproduktiviteten och avkastningen från investeringar. Parlamentet anser i detta sammanhang att det behövs åtgärder för att förbättra kvaliteten på humankapitalet, exempelvis utbildningsåtgärder eller åtgärder för hälso- och sjukvård i syfte att utveckla en mer produktiv arbetskraft som kan arbeta längre, samt åtgärder för att förlänga den yrkesverksamma perioden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att stärka sin sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik samt sina sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder genom att ge dem en central position i Europa 2020-strategin.

Konsekvenserna av de demografiska förändringarna och sysselsättningsstrategin

| 59. | Europaparlamentet anser att de offentliga finansernas hållbarhet i stor utsträckning är beroende av förmågan att höja sysselsättningsnivån och möta de demografiska och budgetmässiga utmaningarna, i synnerhet de utmaningar som gäller pensionssystemens hållbarhet. Parlamentet anser att det befintliga europeiska humankapitalet kan stödjas på medellång sikt genom en lämplig invandringspolitik som går ut på att integrera invandrare på arbetsmarknaden och ge dem medborgarskap. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att de offentliga finansernas hållbarhet i stor utsträckning är beroende av förmågan att höja sysselsättningsnivån och möta de demografiska och budgetmässiga utmaningarna, i synnerhet de utmaningar som gäller pensionssystemens hållbarhet. Parlamentet anser att det befintliga europeiska humankapitalet kan stödjas på medellång sikt genom en lämplig invandringspolitik som går ut på att integrera invandrare på arbetsmarknaden och ge dem medborgarskap.

| 60. | Europaparlamentet understryker att sysselsättningsnivån i EU måste öka om man ska kunna klara en åldrande befolkningen, och betonar att ett högt arbetsmarknadsdeltagande är en förutsättning för ekonomisk tillväxt, social delaktighet och en hållbar social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att sysselsättningsnivån i EU måste öka om man ska kunna klara en åldrande befolkningen, och betonar att ett högt arbetsmarknadsdeltagande är en förutsättning för ekonomisk tillväxt, social delaktighet och en hållbar social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft.

| 61. | Europaparlamentet framhåller att Europa 2020-strategin bör förverkligas genom en ”pakt för den ekonomiska politiken, arbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken” i syfte att bevara den europeiska ekonomins konkurrenskraft och satsa på att alla ska integreras på arbetsmarknaden, dvs. en pakt som på bästa sätt skyddar sina medborgare från social utestängning. Parlamentet understryker att all politik bör vara ömsesidigt förstärkande för att uppnå positiva synergieffekter. Strategin bör bygga på riktlinjer och där så är möjligt på indikatorer och jämförelsetal som bör kunna tas fram på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet framhåller att Europa 2020-strategin bör förverkligas genom en ”pakt för den ekonomiska politiken, arbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken” i syfte att bevara den europeiska ekonomins konkurrenskraft och satsa på att alla ska integreras på arbetsmarknaden, dvs. en pakt som på bästa sätt skyddar sina medborgare från social utestängning. Parlamentet understryker att all politik bör vara ömsesidigt förstärkande för att uppnå positiva synergieffekter. Strategin bör bygga på riktlinjer och där så är möjligt på indikatorer och jämförelsetal som bör kunna tas fram på nationell nivå och EU-nivå.

De sociala trygghetssystemens hållbarhet

| 62. | Europaparlamentet anser att finanspolitiken måste samordnas på EU-nivå och vara inriktad på hållbar tillväxt, sysselsättning av god kvalitet och reformer som krävs för att kunna garantera de sociala trygghetssystemens hållbarhet. Detta är nödvändigt för att man ska kunna bemöta konsekvenserna av den finansiella, ekonomiska och sociala krisen samt de utmaningar som följer av de demografiska förändringarna och globaliseringen. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att finanspolitiken måste samordnas på EU-nivå och vara inriktad på hållbar tillväxt, sysselsättning av god kvalitet och reformer som krävs för att kunna garantera de sociala trygghetssystemens hållbarhet. Detta är nödvändigt för att man ska kunna bemöta konsekvenserna av den finansiella, ekonomiska och sociala krisen samt de utmaningar som följer av de demografiska förändringarna och globaliseringen.

| 63. | Europaparlamentet betonar att den långsiktiga balansen i de lagstadgade pensionssystemen inte endast beror på den demografiska utvecklingen utan också på produktiviteten hos den aktiva befolkningen, som påverkar den potentiella tillväxtökningen, och på den andel av BNP som avsätts för dessa system. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att den långsiktiga balansen i de lagstadgade pensionssystemen inte endast beror på den demografiska utvecklingen utan också på produktiviteten hos den aktiva befolkningen, som påverkar den potentiella tillväxtökningen, och på den andel av BNP som avsätts för dessa system.

| 64. | Europaparlamentet understryker vikten av den kommande grönboken om pensionsreformer och anser att det är nödvändigt att utveckla säkra, hållbara och diversifierade pensionssystem baserade på olika finansieringskällor som är kopplade till arbetsproduktivitet eller finansmarknaderna och som kan vara företagssystem. Systemen kan omfatta offentliga, kompletterande arbetsgivarbaserade och individuella system. Utvecklingen av detta är viktig och bör uppmuntras genom avtal och skattemässiga åtgärder. Parlamentet anser därför att det är viktigt att EU-invånarna får större kunskap om sina pensioner. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet understryker vikten av den kommande grönboken om pensionsreformer och anser att det är nödvändigt att utveckla säkra, hållbara och diversifierade pensionssystem baserade på olika finansieringskällor som är kopplade till arbetsproduktivitet eller finansmarknaderna och som kan vara företagssystem. Systemen kan omfatta offentliga, kompletterande arbetsgivarbaserade och individuella system. Utvecklingen av detta är viktig och bör uppmuntras genom avtal och skattemässiga åtgärder. Parlamentet anser därför att det är viktigt att EU-invånarna får större kunskap om sina pensioner.

| 65. | Europaparlamentet betonar att implicita pensionsskulder på lång sikt utgör en av de största delarna av den totala statsskulden, och att medlemsstaterna regelbundet bör publicera information om sina implicita pensionsskulder enligt den gemensamt antagna metoden. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar att implicita pensionsskulder på lång sikt utgör en av de största delarna av den totala statsskulden, och att medlemsstaterna regelbundet bör publicera information om sina implicita pensionsskulder enligt den gemensamt antagna metoden.

| 66. | Europaparlamentet anser att behovet av hållbara offentliga finanser och tillräckliga system för social välfärd och delaktighet innebär att kvaliteten och effektiviteten i förvaltningen av de offentliga utgifterna måste höjas och att medlemsstaterna bör uppmuntras att beakta åtgärder som garanterar en jämnare fördelad skattebörda, med en progressiv och tydlig minskning av skattetrycket på arbete för små och medelstora företag. Detta kan enligt parlamentet minska fattigdomen och garantera den sociala sammanhållningen samt främja ekonomins tillväxt och produktivitet, som är viktiga faktorer för den europeiska ekonomiska och sociala modellens konkurrenskraft och hållbarhet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att behovet av hållbara offentliga finanser och tillräckliga system för social välfärd och delaktighet innebär att kvaliteten och effektiviteten i förvaltningen av de offentliga utgifterna måste höjas och att medlemsstaterna bör uppmuntras att beakta åtgärder som garanterar en jämnare fördelad skattebörda, med en progressiv och tydlig minskning av skattetrycket på arbete för små och medelstora företag. Detta kan enligt parlamentet minska fattigdomen och garantera den sociala sammanhållningen samt främja ekonomins tillväxt och produktivitet, som är viktiga faktorer för den europeiska ekonomiska och sociala modellens konkurrenskraft och hållbarhet.

*

* *

| 67. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, ECB och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, ECB och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 8.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2009)0123.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2009)0013.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0357.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/120 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/120

---

Torsdagen den 20 maj 2010Sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon och målen för EU 2020

P7_TA(2010)0191

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (2009/2235(INI))

2011/C 161 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 174–178,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (1),

med beaktande av rådets beslut 2006/702/EG av den 6 oktober 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (2),

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om genomförandet av strukturfondsförordningen 2007–2013: resultatet av samrådet om sammanhållningspolitikens nationella strategier och program (3),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 augusti 2007 med titeln ”Konkurrenskraftiga regioner i Europa genom forskning och innovation – Ett bidrag till högre tillväxt och fler och bättre jobb” (KOM(2007)0474),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 14 november 2007 med titeln ”Regioner ger innovation genom sammanhållningspolitik” (SEK(2007)1547),

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning – Nystart för Lissabonstrategin” (KOM(2005)0024),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om en utvärdering av Lissabonstrategin (SEK(2010)0114),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2007 om medlemsstaternas och regionernas genomförande av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning med hjälp av EU:s sammanhållningspolitik, 2007–2013 (KOM(2007)0798),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 maj 2008 om resultatet av samrådet beträffande sammanhållningspolitikens strategier och program för programperioden 2007–2013 (KOM(2008)0301),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 december 2009 om tjugonde årsrapporten om genomförandet av strukturfonderna (2008) (KOM(2009)0617),

med beaktande av efterhandsutvärderingen av programperioden 2000–2006,

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 24 november 2009 om samråd om framtidsstrategin ”EU 2020” (KOM(2009)0647),

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets informella möte den 11 februari 2010,

med beaktande av det offentliga samråd om EU 2020 som kommissionen anordnade och resultatet av detta (SEK(2010)0116),

med beaktande av kommissionens förslag av den 3 mars 2010 med titeln ”Europa 2020 - En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

med beaktande av kommissionens strategirapport av den 31 mars 2010 om att främja en EU-debatt om sammanhållning,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A7-0129/2010), och av följande skäl:

| A. | Vi får inte glömma att den slutliga målsättningen för sammanhållningspolitiken är att minska skillnaderna mellan olika regioners utvecklingsnivåer och eftersläpningen hos mindre gynnade regioner och öar, inbegripet landsbygdsområden. År 2007 infördes obligatorisk öronmärkning av medel till Lissabonmålen för EU-15 i strukturfondsförordningarna och en liknande icke-obligatorisk mekanism för öronmärkning har tillämpats på frivillig basis i EU-12, i syfte att inrikta de sammanhållningspolitiska medlen på åtgärder för att öka medlemsstaternas och regionernas attraktionskraft, tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

A.

Vi får inte glömma att den slutliga målsättningen för sammanhållningspolitiken är att minska skillnaderna mellan olika regioners utvecklingsnivåer och eftersläpningen hos mindre gynnade regioner och öar, inbegripet landsbygdsområden. År 2007 infördes obligatorisk öronmärkning av medel till Lissabonmålen för EU-15 i strukturfondsförordningarna och en liknande icke-obligatorisk mekanism för öronmärkning har tillämpats på frivillig basis i EU-12, i syfte att inrikta de sammanhållningspolitiska medlen på åtgärder för att öka medlemsstaternas och regionernas attraktionskraft, tillväxt och arbetstillfällen.

| B. | Sammanhållningspolitiken är, särskilt under den rådande recessionen, ett av de viktigaste instrumenten för att främja tillväxt, konkurrenskraft och arbetstillfällen i EU tack vare bland annat det stabila finansieringstillflödet till långsiktiga utvecklingsprogram och utvecklingsåtgärder, det decentraliserade förvaltningssystem som tillämpas och tillägget av en prioritering om uthållig utveckling i EU bland de grundläggande målsättningarna. |
| --- | --- |

B.

Sammanhållningspolitiken är, särskilt under den rådande recessionen, ett av de viktigaste instrumenten för att främja tillväxt, konkurrenskraft och arbetstillfällen i EU tack vare bland annat det stabila finansieringstillflödet till långsiktiga utvecklingsprogram och utvecklingsåtgärder, det decentraliserade förvaltningssystem som tillämpas och tillägget av en prioritering om uthållig utveckling i EU bland de grundläggande målsättningarna.

| C. | Två tredjedelar av investeringarna inom den offentliga sektorn i EU kommer från regional och lokal nivå. Regionala och lokala myndigheter besitter ofta betydande politisk kompetens och är centrala aktörer när det gäller att nå målen i både den gällande Lissabonstrategin och framtidsstrategin EU 2020. |
| --- | --- |

C.

Två tredjedelar av investeringarna inom den offentliga sektorn i EU kommer från regional och lokal nivå. Regionala och lokala myndigheter besitter ofta betydande politisk kompetens och är centrala aktörer när det gäller att nå målen i både den gällande Lissabonstrategin och framtidsstrategin EU 2020.

| D. | Sammanhållningspolitiken och framtidsstrategin EU 2020 bör integreras eftersom sammanhållningspolitiken ingår i Lissabonstrategin, i syfte att öka tillväxten, konkurrenskraften och sysselsättningen, vilka är de främsta strategiska målen i strategin. |
| --- | --- |

D.

Sammanhållningspolitiken och framtidsstrategin EU 2020 bör integreras eftersom sammanhållningspolitiken ingår i Lissabonstrategin, i syfte att öka tillväxten, konkurrenskraften och sysselsättningen, vilka är de främsta strategiska målen i strategin.

| E. | Varken i framtidsstrategin EU 2020 eller i Lissabonstrategin tas tillräcklig hänsyn till regionernas och medlemsstaternas olika utvecklingsnivåer, och därför betonas inte heller tillräckligt starkt den ekonomiska sammanhållningen i det utvidgade EU. |
| --- | --- |

E.

Varken i framtidsstrategin EU 2020 eller i Lissabonstrategin tas tillräcklig hänsyn till regionernas och medlemsstaternas olika utvecklingsnivåer, och därför betonas inte heller tillräckligt starkt den ekonomiska sammanhållningen i det utvidgade EU.

Sammanhållningspolitiken och Lissabonstrategin

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att cirka 228 miljarder euro har anslagits för Lissabonprioriteringar under den sjuåriga programperioden 2007–2013, och betonar att de sammanlagda anslagen, även inom EU-12, var högre än den procentandel som föreslagits. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att cirka 228 miljarder euro har anslagits för Lissabonprioriteringar under den sjuåriga programperioden 2007–2013, och betonar att de sammanlagda anslagen, även inom EU-12, var högre än den procentandel som föreslagits.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar även att anslagen varierar avsevärt mellan medlemsstaterna och de olika målen, och betonar att det inte finns någon politik som passar alla för alla områden. Med ett sådant synsätt skulle det inte finnas någon ansvarighetskänsla för och koppling till strategin för tillväxt, vilket skulle försämra strategins genomförande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar även att anslagen varierar avsevärt mellan medlemsstaterna och de olika målen, och betonar att det inte finns någon politik som passar alla för alla områden. Med ett sådant synsätt skulle det inte finnas någon ansvarighetskänsla för och koppling till strategin för tillväxt, vilket skulle försämra strategins genomförande.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att det redan under programperioden 2000–2006 fanns en stark koppling mellan de sammanhållningspolitiska programmen och Lissabonstrategin, trots att öronmärkning inte var obligatoriskt, och att 10,2 miljarder euro investerades i forskning och innovation. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att det redan under programperioden 2000–2006 fanns en stark koppling mellan de sammanhållningspolitiska programmen och Lissabonstrategin, trots att öronmärkning inte var obligatoriskt, och att 10,2 miljarder euro investerades i forskning och innovation.

| 4. | Europaparlamentet anser att det på grund av strategins struktur inte var möjligt att nå målen i den ursprungliga Lissabonstrategin, som enbart byggde på den öppna samordningsmetoden, och att verkliga resultat endast uppnåddes genom samordning med sammanhållningspolitiken. Parlamentet framhåller att detta fel bör undvikas i den föreslagna framtidsstrategin EU 2020. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det på grund av strategins struktur inte var möjligt att nå målen i den ursprungliga Lissabonstrategin, som enbart byggde på den öppna samordningsmetoden, och att verkliga resultat endast uppnåddes genom samordning med sammanhållningspolitiken. Parlamentet framhåller att detta fel bör undvikas i den föreslagna framtidsstrategin EU 2020.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att överensstämmelsen mellan programanslagen och de verkliga utgifterna inte kan kontrolleras i det här skedet på grund av den försenade starten av programmet, vilket innebär att det saknas uppgifter om kostnaderna. Det är heller inte möjligt att analysera Lissabon-investeringarnas kvalitet, särskilt när det gäller programmen för de mindre utvecklade länderna. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av kommissionens strategiska rapport och efterlyser en institutionell debatt på hög nivå med utgångspunkt i rapporten för att analysera sammanhållningspolitikens bidrag till Lissabonmålen och utvärdera det framtida inbördes förhållandet mellan dessa två områden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att överensstämmelsen mellan programanslagen och de verkliga utgifterna inte kan kontrolleras i det här skedet på grund av den försenade starten av programmet, vilket innebär att det saknas uppgifter om kostnaderna. Det är heller inte möjligt att analysera Lissabon-investeringarnas kvalitet, särskilt när det gäller programmen för de mindre utvecklade länderna. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av kommissionens strategiska rapport och efterlyser en institutionell debatt på hög nivå med utgångspunkt i rapporten för att analysera sammanhållningspolitikens bidrag till Lissabonmålen och utvärdera det framtida inbördes förhållandet mellan dessa två områden.

| 6. | Europaparlamentet kritiserar att det inte gjorts någon övergripande utvärdering av sammanhållningsmedlens inverkan på den regionala utvecklingen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera den territoriella inverkan av öronmärkningen av strukturfonderna och bedöma huruvida detta system verkligen bidrar till en välavvägd och samstämd regional utveckling. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kritiserar att det inte gjorts någon övergripande utvärdering av sammanhållningsmedlens inverkan på den regionala utvecklingen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera den territoriella inverkan av öronmärkningen av strukturfonderna och bedöma huruvida detta system verkligen bidrar till en välavvägd och samstämd regional utveckling.

| 7. | Europaparlamentet anser att utvärderingen, för att vara effektiv, måste grundas på indikatorer som gör det möjligt att jämföra och aggregera uppgifterna och regionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att före 2012 lägga fram ett förslag om utvärderingsindikatorer, för att tillhandahålla verktyg för att mäta effekterna, även de kvantitativa och kvalitativa, och göra nödvändiga justeringar inför nästa programperiod. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att utvärderingen, för att vara effektiv, måste grundas på indikatorer som gör det möjligt att jämföra och aggregera uppgifterna och regionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att före 2012 lägga fram ett förslag om utvärderingsindikatorer, för att tillhandahålla verktyg för att mäta effekterna, även de kvantitativa och kvalitativa, och göra nödvändiga justeringar inför nästa programperiod.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att programmet för den förnyade Lissabonstrategin 2005 var mindre ambitiöst, trots att Lissabonagendans huvudmål ursprungligen innefattade såväl ekonomisk tillväxt och sysselsättning som social sammanhållning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att programmet för den förnyade Lissabonstrategin 2005 var mindre ambitiöst, trots att Lissabonagendans huvudmål ursprungligen innefattade såväl ekonomisk tillväxt och sysselsättning som social sammanhållning.

| 9. | Europaparlamentet anser att det svaga flernivåstyret är en av de största begränsningarna för Lissabonstrategin, och att de regionala och lokala myndigheternas och det civila samhällets deltagande i utformningen, genomförandet, kommunikationen och utvärderingen av strategin fortfarande är otillräckligt. Parlamentet rekommenderar att dessa parters deltagande i alla skeden av genomförandet stärks i framtiden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det svaga flernivåstyret är en av de största begränsningarna för Lissabonstrategin, och att de regionala och lokala myndigheternas och det civila samhällets deltagande i utformningen, genomförandet, kommunikationen och utvärderingen av strategin fortfarande är otillräckligt. Parlamentet rekommenderar att dessa parters deltagande i alla skeden av genomförandet stärks i framtiden.

| 10. | Europaparlamentet betonar att när partnerskapsprincipen har tillämpats i Lissabonstrategin har de lokala och regionala myndigheternas och de ekonomiska och sociala intressenternas känsla av egenansvar ökat, vilket i sin tur har ökat åtgärdernas hållbarhet. Parlamentet kräver att kommissionen förbättrar kontrollen av hur partnerskapsprincipen genomförs i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att när partnerskapsprincipen har tillämpats i Lissabonstrategin har de lokala och regionala myndigheternas och de ekonomiska och sociala intressenternas känsla av egenansvar ökat, vilket i sin tur har ökat åtgärdernas hållbarhet. Parlamentet kräver att kommissionen förbättrar kontrollen av hur partnerskapsprincipen genomförs i medlemsstaterna.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att regionerna och städerna i EU spelar en grundläggande roll vid genomförandet av Lissabonstrategin, eftersom de utgör nyckelfaktorer för att driva fram innovation, forskning och utbildningspolitik. De genomför mer än en tredjedel av de offentliga investeringarna inom EU och riktar en allt större del av strukturfondernas kostnader till insatser som är relaterade till tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att regionerna och städerna i EU spelar en grundläggande roll vid genomförandet av Lissabonstrategin, eftersom de utgör nyckelfaktorer för att driva fram innovation, forskning och utbildningspolitik. De genomför mer än en tredjedel av de offentliga investeringarna inom EU och riktar en allt större del av strukturfondernas kostnader till insatser som är relaterade till tillväxt och sysselsättning.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att särskilt den regionala och lokala nivån är central för att nå ut till de oräkneliga ekonomiska och sociala aktörer som lever och producerar i EU, särskilt små och medelstora företag, och för att främja utbildning och yrkesutbildning samt forskning, innovation och utveckling. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att särskilt den regionala och lokala nivån är central för att nå ut till de oräkneliga ekonomiska och sociala aktörer som lever och producerar i EU, särskilt små och medelstora företag, och för att främja utbildning och yrkesutbildning samt forskning, innovation och utveckling.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att synergierna mellan de nationella strategiska referensramarna och de nationella reformprogrammen inom ramen för strategin har varit för svaga och förordar en kraftfull och regelbunden dialog på alla nivåer, även på EU-nivå, mellan de förvaltningar som ansvarar för genomförandet av sammanhållningspolitiken och Lissabonstrategin/framtidsstrategin EU 2020 och de berörda parterna från övervakningskommittén. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att synergierna mellan de nationella strategiska referensramarna och de nationella reformprogrammen inom ramen för strategin har varit för svaga och förordar en kraftfull och regelbunden dialog på alla nivåer, även på EU-nivå, mellan de förvaltningar som ansvarar för genomförandet av sammanhållningspolitiken och Lissabonstrategin/framtidsstrategin EU 2020 och de berörda parterna från övervakningskommittén.

| 14. | Europaparlamentet värdesätter de resultat som har nåtts hittills genom de finansieringstekniska instrumenten och samarbetet med Europeiska investeringsbanken (EIB) i främjandet av innovation och forskning genom flexibla finansieringsformer och framhäver behovet av att stärka sambandet mellan EU:s och EIB:s olika finansieringsinstrument. Parlamentet konstaterar att dessa instrument kan fungera som en hävstång för investeringar och vill att de förstärks, särskilt programmen Jeremie och Jessica, för att garantera ett bättre stöd till näringslivet och små och medelstora företag. Parlamentet rekommenderar att reglerna för dessa instrument förenklas så att de blir lättare att använda för stödmottagarna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet värdesätter de resultat som har nåtts hittills genom de finansieringstekniska instrumenten och samarbetet med Europeiska investeringsbanken (EIB) i främjandet av innovation och forskning genom flexibla finansieringsformer och framhäver behovet av att stärka sambandet mellan EU:s och EIB:s olika finansieringsinstrument. Parlamentet konstaterar att dessa instrument kan fungera som en hävstång för investeringar och vill att de förstärks, särskilt programmen Jeremie och Jessica, för att garantera ett bättre stöd till näringslivet och små och medelstora företag. Parlamentet rekommenderar att reglerna för dessa instrument förenklas så att de blir lättare att använda för stödmottagarna.

Sammanhållningspolitiken och strategin EU 2020

| 15. | Europaparlamentet välkomnar debatten om framtidsstrategin EU 2020, vars syfte är att skapa grundläggande villkor för hållbar tillväxt och sysselsättning i EU och en övergång till en hållbar ekonomi, och lyfter särskilt fram strategins långsiktiga vision. Parlamentet instämmer i de prioriteringar som fastställs i strategin, och betonar vikten av att senare utveckla en strategi för flernivåstyre för den territoriella sammanhållning som så väl behövs i Europa. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar debatten om framtidsstrategin EU 2020, vars syfte är att skapa grundläggande villkor för hållbar tillväxt och sysselsättning i EU och en övergång till en hållbar ekonomi, och lyfter särskilt fram strategins långsiktiga vision. Parlamentet instämmer i de prioriteringar som fastställs i strategin, och betonar vikten av att senare utveckla en strategi för flernivåstyre för den territoriella sammanhållning som så väl behövs i Europa.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att strategin föreslagits redan innan översynen av den nuvarande Lissabonstrategin är slutförd och rekommenderar starkt att kommissionen gör en rak och öppen utvärdering av bristerna i genomförandet av Lissabonstrategin. Parlamentet framhåller att rekommendationerna i detta betänkande bör ingå i den slutliga versionen av den nya strategin. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att strategin föreslagits redan innan översynen av den nuvarande Lissabonstrategin är slutförd och rekommenderar starkt att kommissionen gör en rak och öppen utvärdering av bristerna i genomförandet av Lissabonstrategin. Parlamentet framhåller att rekommendationerna i detta betänkande bör ingå i den slutliga versionen av den nya strategin.

| 17. | Europaparlamentet framhåller behovet av att se till att infrastrukturen är effektiv och omfattande genom modernisering av transportsystemen, införande av miljövänliga transportsystem, förbättring av drickvattens-, avlopps- och avfallshanteringssystem, införande av en effektivare miljöförvaltning samt säkerställande av ett hållbart utnyttjande av naturresurser och förnybar energi, för att öka den ekonomiska utvecklingen och förbättra sammanhållningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller behovet av att se till att infrastrukturen är effektiv och omfattande genom modernisering av transportsystemen, införande av miljövänliga transportsystem, förbättring av drickvattens-, avlopps- och avfallshanteringssystem, införande av en effektivare miljöförvaltning samt säkerställande av ett hållbart utnyttjande av naturresurser och förnybar energi, för att öka den ekonomiska utvecklingen och förbättra sammanhållningen.

| 18. | Europaparlamentet kräver att EU inför konkreta bestämmelser och genomför lämpliga åtgärder för att tillgodose de specifika behoven hos regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar såsom kustregioner, öar, bergsregioner, gränsregioner och regioner i de yttersta randområdena mot bakgrund av den rättsliga grunden för den territoriella sammanhållningen som ges genom det nya Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver att EU inför konkreta bestämmelser och genomför lämpliga åtgärder för att tillgodose de specifika behoven hos regioner med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar såsom kustregioner, öar, bergsregioner, gränsregioner och regioner i de yttersta randområdena mot bakgrund av den rättsliga grunden för den territoriella sammanhållningen som ges genom det nya Lissabonfördraget.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att den sociala dimensionen beaktas i förslaget, men betonar att den ekonomiska pelaren har den centrala rollen när det gäller sysselsättningen och därför är avgörande för att en fri, öppen och väl fungerande inre marknad ska förverkligas, så att företagen kan vara flexibla i förhållande till den makroekonomiska utvecklingen. Parlamentet betonar att den senaste tidens kris har visat att målen för socialt skydd, tillgång till tjänster, bekämpning av fattigdom och social utestängning samt skapande av högkvalitativa arbetstillfällen måste ingå i alla strategier på detta område. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att den sociala dimensionen beaktas i förslaget, men betonar att den ekonomiska pelaren har den centrala rollen när det gäller sysselsättningen och därför är avgörande för att en fri, öppen och väl fungerande inre marknad ska förverkligas, så att företagen kan vara flexibla i förhållande till den makroekonomiska utvecklingen. Parlamentet betonar att den senaste tidens kris har visat att målen för socialt skydd, tillgång till tjänster, bekämpning av fattigdom och social utestängning samt skapande av högkvalitativa arbetstillfällen måste ingå i alla strategier på detta område.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar främjandet av mer hållbara, ”smarta” arbetstillfällen, men inser samtidigt att en ny ekonomisk modell kan leda till en ojämn fördelning av kostnader och fördelar bland de enskilda medlemsstaterna och regionerna. För att förhindra detta uppmanar parlamentet unionen att ta sitt ansvar och fastställa centrala åtgärdsområden, där det i enlighet med subsidiaritetsprincipen är lämpligast med åtgärder på EU-nivå för att nå bästa resultat för alla. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar främjandet av mer hållbara, ”smarta” arbetstillfällen, men inser samtidigt att en ny ekonomisk modell kan leda till en ojämn fördelning av kostnader och fördelar bland de enskilda medlemsstaterna och regionerna. För att förhindra detta uppmanar parlamentet unionen att ta sitt ansvar och fastställa centrala åtgärdsområden, där det i enlighet med subsidiaritetsprincipen är lämpligast med åtgärder på EU-nivå för att nå bästa resultat för alla.

| 21. | Europaparlamentet betonar att forskning och innovation är centrala instrument för att främja EU:s utveckling och kan göra EU mer konkurrenskraftigt inför de globala utmaningarna. Parlamentet anser att finansieringsflödet på dessa områden måste vara regelbundet, och att framstegen måste utvärderas regelbundet med utgångspunkt i de resultat som nås. Parlamentet anser när det gäller detta att strukturfonderna och ramprogrammet bör samordnas bättre, så att man kan dra så stor nytta som möjligt av medlen till forskning och utveckling i framtiden och efterlyser en utveckling av regionala, innovativa kluster inom och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att forskning och innovation är centrala instrument för att främja EU:s utveckling och kan göra EU mer konkurrenskraftigt inför de globala utmaningarna. Parlamentet anser att finansieringsflödet på dessa områden måste vara regelbundet, och att framstegen måste utvärderas regelbundet med utgångspunkt i de resultat som nås. Parlamentet anser när det gäller detta att strukturfonderna och ramprogrammet bör samordnas bättre, så att man kan dra så stor nytta som möjligt av medlen till forskning och utveckling i framtiden och efterlyser en utveckling av regionala, innovativa kluster inom och mellan medlemsstaterna.

| 22. | Europaparlamentet är övertygat om att utbildning och yrkesutbildning är en grundförutsättning för att främja EU:s utveckling och kan göra EU mer konkurrenskraftigt inför de globala utmaningarna. Parlamentet anser att man måste säkerställa ett regelbundet finansieringsflöde inom detta område och regelbundet utvärdera framstegen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är övertygat om att utbildning och yrkesutbildning är en grundförutsättning för att främja EU:s utveckling och kan göra EU mer konkurrenskraftigt inför de globala utmaningarna. Parlamentet anser att man måste säkerställa ett regelbundet finansieringsflöde inom detta område och regelbundet utvärdera framstegen.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att den fastställda målstrukturen i strukturpolitiken har varit en framgång under de första åren. Parlamentet anser därför att man för att få tillförlitlighet i planeringen bör bevara denna struktur och principen om gemensam förvaltning. Parlamentet konstaterar att innehållet i målen kan behöva justeras så att det överensstämmer med målen i framtidsstrategin EU 2020. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att den fastställda målstrukturen i strukturpolitiken har varit en framgång under de första åren. Parlamentet anser därför att man för att få tillförlitlighet i planeringen bör bevara denna struktur och principen om gemensam förvaltning. Parlamentet konstaterar att innehållet i målen kan behöva justeras så att det överensstämmer med målen i framtidsstrategin EU 2020.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att de infrastrukturella bristerna fortfarande varierar avsevärt inom EU, särskilt på landsbygden, vilket hämmar EU:s tillväxtpotential och en väl fungerande inre marknad. Parlamentet framhåller vikten av gränsöverskridande samarbete om detta och anser vidare att det krävs verkligt lika villkor inom transport-, energi-, telekom- och IT-infrastrukturer. Denna prioritering bör inbegripas i strategin och vara en central aspekt i sammanhållningspolitiken även i framtiden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att de infrastrukturella bristerna fortfarande varierar avsevärt inom EU, särskilt på landsbygden, vilket hämmar EU:s tillväxtpotential och en väl fungerande inre marknad. Parlamentet framhåller vikten av gränsöverskridande samarbete om detta och anser vidare att det krävs verkligt lika villkor inom transport-, energi-, telekom- och IT-infrastrukturer. Denna prioritering bör inbegripas i strategin och vara en central aspekt i sammanhållningspolitiken även i framtiden.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s budget har en avgörande betydelse för att man ska nå målen i framtidsstrategin EU 2020 och anser att sammanhållningspolitiken med sin strategiska inriktning, sina starka och bindande villkor, sina skräddarsydda åtgärder samt sitt stöd till övervakning och teknik är ett lämpligt och effektivt sätt att förverkliga framtidsstrategin EU 2020. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s budget har en avgörande betydelse för att man ska nå målen i framtidsstrategin EU 2020 och anser att sammanhållningspolitiken med sin strategiska inriktning, sina starka och bindande villkor, sina skräddarsydda åtgärder samt sitt stöd till övervakning och teknik är ett lämpligt och effektivt sätt att förverkliga framtidsstrategin EU 2020.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att framför allt tillgången till bredband är mycket bristfällig på landsbygden, vilket i enlighet med målen i den digitala agendan måste åtgärdas för att stödja utvecklingen av en hållbar ekonomi i dessa regioner. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att framför allt tillgången till bredband är mycket bristfällig på landsbygden, vilket i enlighet med målen i den digitala agendan måste åtgärdas för att stödja utvecklingen av en hållbar ekonomi i dessa regioner.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att strukturfondernas roll för att nå målen i framtidsstrategin EU 2020 lyfts fram, men betonar att sammanhållningspolitiken inte bara utgör en källa till stabil finansiering utan också är ett kraftfullt verktyg för ekonomisk utveckling av alla regioner inom EU. Sammanhållningspolitikens huvudmål – att utjämna skillnaderna mellan regionerna och införa en verklig ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i EU – och huvudprinciper – ett integrerat synsätt, flernivåstyre och verkliga partnerskap – är centrala kompletterande faktorer för att strategin ska bli framgångsrik, och dessa principer bör därför samordnas med strategin. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar att strukturfondernas roll för att nå målen i framtidsstrategin EU 2020 lyfts fram, men betonar att sammanhållningspolitiken inte bara utgör en källa till stabil finansiering utan också är ett kraftfullt verktyg för ekonomisk utveckling av alla regioner inom EU. Sammanhållningspolitikens huvudmål – att utjämna skillnaderna mellan regionerna och införa en verklig ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i EU – och huvudprinciper – ett integrerat synsätt, flernivåstyre och verkliga partnerskap – är centrala kompletterande faktorer för att strategin ska bli framgångsrik, och dessa principer bör därför samordnas med strategin.

| 28. | Europaparlamentet betonar att en stark och väl finansierad sammanhållningspolitik som omfattar alla regioner i EU bör vara en central komponent i framtidsstrategin EU 2020. Parlamentet anser att sammanhållningspolitiken med sitt övergripande synsätt utgör en nödvändig förutsättning för att nå målen i framtidsstrategin EU 2020 och för att skapa social, ekonomisk och territoriell sammanhållning i EU. Parlamentet tillbakavisar därför alla försök att åternationalisera sammanhållningspolitiken och vill att den regionala dimensionen ska stödjas helhjärtat under översynen av EU:s budget. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att en stark och väl finansierad sammanhållningspolitik som omfattar alla regioner i EU bör vara en central komponent i framtidsstrategin EU 2020. Parlamentet anser att sammanhållningspolitiken med sitt övergripande synsätt utgör en nödvändig förutsättning för att nå målen i framtidsstrategin EU 2020 och för att skapa social, ekonomisk och territoriell sammanhållning i EU. Parlamentet tillbakavisar därför alla försök att åternationalisera sammanhållningspolitiken och vill att den regionala dimensionen ska stödjas helhjärtat under översynen av EU:s budget.

| 29. | Europaparlamentet betonar att det är av avgörande betydelse att man i tid fastställer vilka mekanismer som ska tillämpas för att målen i framtidsstrategin EU 2020 ska nås. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att det är av avgörande betydelse att man i tid fastställer vilka mekanismer som ska tillämpas för att målen i framtidsstrategin EU 2020 ska nås.

| 30. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken inte är underordnad framtidsstrategin EU 2020. Sammanhållningspolitikens prioriteringar bör visserligen anpassas till strategins mål, men den måste vara tillräckligt flexibel för att ta hänsyn till regionala särdrag och stödja de svagare regionerna med störst behov så att de kan övervinna sina socioekonomiska svårigheter, naturbetingade svårigheter och minska de rådande skillnaderna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken inte är underordnad framtidsstrategin EU 2020. Sammanhållningspolitikens prioriteringar bör visserligen anpassas till strategins mål, men den måste vara tillräckligt flexibel för att ta hänsyn till regionala särdrag och stödja de svagare regionerna med störst behov så att de kan övervinna sina socioekonomiska svårigheter, naturbetingade svårigheter och minska de rådande skillnaderna.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser ett förbättrat förvaltningssystem i framtidsstrategin EU 2020 jämfört med Lissabonstrategin, och rekommenderar att utformningen och genomförandet av strategin, där sammanhållningsfonden och strukturfonderna utnyttjas, sker enligt principen om flernivåstyre för att garantera ett ökat deltagande av lokala och regionala myndigheter samt intressenter från det civila samhället. Parlamentet betonar att deltagandet skulle kunna innebära att man ingår flernivåavtal. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet efterlyser ett förbättrat förvaltningssystem i framtidsstrategin EU 2020 jämfört med Lissabonstrategin, och rekommenderar att utformningen och genomförandet av strategin, där sammanhållningsfonden och strukturfonderna utnyttjas, sker enligt principen om flernivåstyre för att garantera ett ökat deltagande av lokala och regionala myndigheter samt intressenter från det civila samhället. Parlamentet betonar att deltagandet skulle kunna innebära att man ingår flernivåavtal.

| 32. | Europaparlamentet anser att framtidsstrategin EU 2020 måste integreras i arbetet med att nå målet om territoriell sammanhållning, som har tagits med som ett nytt mål i Lissabonfördraget. Parlamentet anser att lokala initiativ till gränsöverskridande samarbete utgör en möjlighet till territoriell sammanhållning som ännu inte har utnyttjats i tillräcklig utsträckning. Parlamentet uppmanar kommissionen att utförligare ange vilken roll makroregionerna ska ha i sina förslag för det framtida territoriella samarbetet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att framtidsstrategin EU 2020 måste integreras i arbetet med att nå målet om territoriell sammanhållning, som har tagits med som ett nytt mål i Lissabonfördraget. Parlamentet anser att lokala initiativ till gränsöverskridande samarbete utgör en möjlighet till territoriell sammanhållning som ännu inte har utnyttjats i tillräcklig utsträckning. Parlamentet uppmanar kommissionen att utförligare ange vilken roll makroregionerna ska ha i sina förslag för det framtida territoriella samarbetet.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att en starkare territoriell dimension i strategin som tar hänsyn till EU-regionernas särdrag och olika utvecklingsnivåer och där regionala och lokala myndigheter samt partner i enlighet med strukturfondsförordningen är direkt delaktiga i planeringen och genomförandet av de berörda programmen, kommer att skapa en starkare känsla av egenansvar i insatserna för att uppnå målen på alla nivåer och öka förståelsen för målen och resultaten ute på fältet. Parlamentet anser dessutom att det behövs fortsatt stöd till regionerna genom utveckling av innovativa finansieringsinstrument, så att regionerna kan bibehålla sin roll i uppnåendet av målen i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att en starkare territoriell dimension i strategin som tar hänsyn till EU-regionernas särdrag och olika utvecklingsnivåer och där regionala och lokala myndigheter samt partner i enlighet med strukturfondsförordningen är direkt delaktiga i planeringen och genomförandet av de berörda programmen, kommer att skapa en starkare känsla av egenansvar i insatserna för att uppnå målen på alla nivåer och öka förståelsen för målen och resultaten ute på fältet. Parlamentet anser dessutom att det behövs fortsatt stöd till regionerna genom utveckling av innovativa finansieringsinstrument, så att regionerna kan bibehålla sin roll i uppnåendet av målen i Lissabonstrategin.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av konkreta kunskaper om området i fråga på lokal och regional nivå för att nå målen i framtidsstrategin EU 2020. Det är därför oerhört viktigt att garantera gemensam statistisk information och kapacitet att analysera indikatorer även på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar vikten av konkreta kunskaper om området i fråga på lokal och regional nivå för att nå målen i framtidsstrategin EU 2020. Det är därför oerhört viktigt att garantera gemensam statistisk information och kapacitet att analysera indikatorer även på lokal och regional nivå.

| 35. | Europaparlamentet lyfter fram städernas centrala roll för att nå målen i framtidsstrategin EU 2020, och vill att städernas erfarenheter och bidrag beaktas vid genomförandet av strategins prioriteringar, särskilt när det gäller klimatfrågor, social integration, demografiska förändringar och investeringar i hållbar ekonomisk utveckling, energi, transport, vattenförvaltning, hälsa- och sjukvård, den allmänna säkerheten etc. Parlamentet instämmer med rådets förslag till slutsatser när det gäller regionernas deltagande i den framtida strategin för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet föreslår att kommissionen och rådet ska ta hänsyn till Regionkommitténs råd om framtidsstrategin EU 2020, eftersom all tillämpning av strategierna på detta område ska ske i samarbete med regionerna och städerna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet lyfter fram städernas centrala roll för att nå målen i framtidsstrategin EU 2020, och vill att städernas erfarenheter och bidrag beaktas vid genomförandet av strategins prioriteringar, särskilt när det gäller klimatfrågor, social integration, demografiska förändringar och investeringar i hållbar ekonomisk utveckling, energi, transport, vattenförvaltning, hälsa- och sjukvård, den allmänna säkerheten etc. Parlamentet instämmer med rådets förslag till slutsatser när det gäller regionernas deltagande i den framtida strategin för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet föreslår att kommissionen och rådet ska ta hänsyn till Regionkommitténs råd om framtidsstrategin EU 2020, eftersom all tillämpning av strategierna på detta område ska ske i samarbete med regionerna och städerna.

| 36. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram konkreta förslag för att skapa synergier mellan sammanhållningspolitiken och befintlig sektorspolitik enligt ett integrerat tillvägagångssätt, och rekommenderar att målen, instrumenten och de administrativa förfarandena för programmen rationaliseras och att de politiska programmens löptid anpassas. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram konkreta förslag för att skapa synergier mellan sammanhållningspolitiken och befintlig sektorspolitik enligt ett integrerat tillvägagångssätt, och rekommenderar att målen, instrumenten och de administrativa förfarandena för programmen rationaliseras och att de politiska programmens löptid anpassas.

| 37. | Europaparlamentet anser emellertid att EU ska fortsätta att använda sammanhållningsfonden och strukturfonderna, som har väletablerade och fungerande former för genomförande, som sina främsta finansieringsmekanismer. Parlamentet anser att det är onödigt att inrätta nya särskilda tematiska fonder för att nå målen i framtidsstrategin EU 2020 och gör bedömningen att de i stället bör ingå i sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser emellertid att EU ska fortsätta att använda sammanhållningsfonden och strukturfonderna, som har väletablerade och fungerande former för genomförande, som sina främsta finansieringsmekanismer. Parlamentet anser att det är onödigt att inrätta nya särskilda tematiska fonder för att nå målen i framtidsstrategin EU 2020 och gör bedömningen att de i stället bör ingå i sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar att användningen av strukturfonderna förenklas i framtida regelverk. Om reglerna och förfarandena harmoniseras, och hänsyn tas till modeller för bästa praxis, kan metoderna för att nå målen förenklas, och detta underlättar även eventuella bidragsmottagares deltagande i de program som samfinansieras av EU. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet rekommenderar att användningen av strukturfonderna förenklas i framtida regelverk. Om reglerna och förfarandena harmoniseras, och hänsyn tas till modeller för bästa praxis, kan metoderna för att nå målen förenklas, och detta underlättar även eventuella bidragsmottagares deltagande i de program som samfinansieras av EU.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen gör en årlig översyn av prioriteringarna i framtidsstrategin EU 2020 med utgångspunkt i resultaten av genomförandet och med hänsyn till eventuella förändringar i de ursprungliga villkoren samt att kommissionen fastställer nya prioriteringar med lika nära anknytning till permanenta förändringar på lokal, regional och global nivå. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen gör en årlig översyn av prioriteringarna i framtidsstrategin EU 2020 med utgångspunkt i resultaten av genomförandet och med hänsyn till eventuella förändringar i de ursprungliga villkoren samt att kommissionen fastställer nya prioriteringar med lika nära anknytning till permanenta förändringar på lokal, regional och global nivå.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt förse parlamentet med ett strukturerat arbetsprogram för genomförandet av strategin och att i framtiden göra tydliga utvärderingar av genomförandet. Parlamentet efterlyser dessutom ett tydligt arbetsdokument där förhållandet mellan strategin och sammanhållningspolitiken fastställs. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt förse parlamentet med ett strukturerat arbetsprogram för genomförandet av strategin och att i framtiden göra tydliga utvärderingar av genomförandet. Parlamentet efterlyser dessutom ett tydligt arbetsdokument där förhållandet mellan strategin och sammanhållningspolitiken fastställs.

| 41. | Europaparlamentet anser att Regionkommittén genom sin övervakningsplattform för Lissabonstrategin bör fortsätta att övervaka framstegen mot bakgrund av framtidsstrategin EU 2020 och att man ska begära att medlemsstaterna årligen rapporterar om framstegen på ett strukturerat sätt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att Regionkommittén genom sin övervakningsplattform för Lissabonstrategin bör fortsätta att övervaka framstegen mot bakgrund av framtidsstrategin EU 2020 och att man ska begära att medlemsstaterna årligen rapporterar om framstegen på ett strukturerat sätt.

*

* *

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

(2)  EUT L 291, 21.10.2006, s. 11.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2009)0165.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/126 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/126

---

Torsdagen den 20 maj 2010En union för Medelhavet

P7_TA(2010)0192

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om en union för Medelhavet (2009/2215(INI))

2011/C 161 E/19

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av Barcelonaförklaringen som antogs under utrikesministrarnas konferens om EU–Medelhavsområdet i Barcelona den 27–28 november 1995 och genom vilken ett EU–Medelhavspartnerskap upprättas,

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet” (KOM(2008)0319),

med beaktande av att Europeiska rådet i Bryssel den 13–14 mars 2008 godkände Barcelonaprocessen: En union för Medelhavsområdet,

med beaktande av förklaringen från toppmötet i Paris om Medelhavsområdet den 13 juli 2008,

med beaktande av slutförklaringen från utrikesministrarnas konferens om EU–Medelhavsområdet i Marseille den 3–4 november 2008,

med beaktande av uttalandena från presidiet för parlamentariska församlingen EU–Medelhavsområdet (Empa) som antogs i Paris (12 juli 2008), Kairo (22 november 2009) och Rabat (22 januari 2010),

med beaktande av slutsatserna från det inledande mötet för Församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU–Medelhavsområdet (Arlem) som hölls i Barcelona den 21 januari 2010,

med beaktande av slutförklaringen från Euromedtoppmötet för ekonomiska och sociala råd och liknande organ som hölls i Alexandria den 19 oktober 2009,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska unionens politik för Medelhavsområdet, i synnerhet de från den 15 mars 2007 (1) och den 5 juni 2008 (2) samt resolutionen av den 19 februari 2009 om Barcelonaprocessen: en union för Medelhavet (3),

med beaktande av slutsatserna från den andra Europa–Medelhavskonferensen på ministernivå med temat ”Stärkande av kvinnors roll i samhället”, som hölls i Marrakech den 11–12 november 2009,

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (4),

med beaktande av de utskottsrekommendationer Empa antog under sitt sjätte plenarsammanträde i Amman den 13–14 mars 2010,

med beaktande av den rekommendation som Empa antog den 13 oktober 2008 i Jordanien och överlämnade till den första utrikesministerkonferensen i Barcelonaprocessen: En union för Medelhavsområdet, som hölls i Marseille,

med beaktande av den stadga för Medelhavsunionens generalsekretariat som antogs den 3 mars 2010,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0133/2010), och av följande skäl:

| A. | Medelhavsbäckenet är ett mycket viktigt område för EU, och i en värld präglad av ömsesidigt beroende är det de stora och integrerade regionala sammanslutningarna som är bäst skickade att hantera de sociala, kulturella, ekonomiska, miljörelaterade, demografiska, politiska och säkerhetsmässiga utmaningarna. |
| --- | --- |

A.

Medelhavsbäckenet är ett mycket viktigt område för EU, och i en värld präglad av ömsesidigt beroende är det de stora och integrerade regionala sammanslutningarna som är bäst skickade att hantera de sociala, kulturella, ekonomiska, miljörelaterade, demografiska, politiska och säkerhetsmässiga utmaningarna.

| B. | EU måste anta en strategisk plan som beaktar samtliga dessa utmaningar i förbindelserna med grannländerna i söder, och därvid ge särskild prioritet åt områdets sociala, ekonomiska och demokratiska utveckling. |
| --- | --- |

B.

EU måste anta en strategisk plan som beaktar samtliga dessa utmaningar i förbindelserna med grannländerna i söder, och därvid ge särskild prioritet åt områdets sociala, ekonomiska och demokratiska utveckling.

| C. | I enlighet med artikel 8 i EUF-fördraget ska unionen utveckla särskilda förbindelser med närbelägna länder i syfte att skapa ett område med välstånd och god grannsämja som grundar sig på unionens värderingar och utmärks av nära och fredliga förbindelser som bygger på samarbete. |
| --- | --- |

C.

I enlighet med artikel 8 i EUF-fördraget ska unionen utveckla särskilda förbindelser med närbelägna länder i syfte att skapa ett område med välstånd och god grannsämja som grundar sig på unionens värderingar och utmärks av nära och fredliga förbindelser som bygger på samarbete.

| D. | Unionen för Medelhavet (UfM) gör det möjligt att stimulera de regionala och multilaterala aspekterna av förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet och att främja möjligheterna att skapa ett område för fred, säkerhet och välstånd för 800 miljoner personer. UfM erbjuder en idealisk ram för att hantera de socioekonomiska utmaningarna, främja regional integration och garantera samarbete mellan partnerländerna. |
| --- | --- |

D.

Unionen för Medelhavet (UfM) gör det möjligt att stimulera de regionala och multilaterala aspekterna av förbindelserna mellan EU och Medelhavsområdet och att främja möjligheterna att skapa ett område för fred, säkerhet och välstånd för 800 miljoner personer. UfM erbjuder en idealisk ram för att hantera de socioekonomiska utmaningarna, främja regional integration och garantera samarbete mellan partnerländerna.

| E. | Med sin betoning på en fördjupning av skiljda bilaterala förbindelser kan grannskapspolitiken inte ensam bidra till en gemensam process med några reformer av betydelse i regionen. I detta sammanhang erbjuder inrättandet av UfM en möjlighet att skapa större samstämmighet mellan den bilaterala och den regionala samarbetspolitiken, och på så sätt bättre främja målen för samarbetet mellan EU och Medelhavsområdet, mål som grundas på ett ömsesidigt erkännande av gemensamma värderingar, såsom demokrati, rättssäkerhet, god förvaltning och respekt för mänskliga rättigheter. Medlemsstaterna bör uppmanas att åta sig att genomföra den europeiska grannskapspolitiken på ett sammanhängande och trovärdigt sätt i enlighet med artikel 8 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

E.

Med sin betoning på en fördjupning av skiljda bilaterala förbindelser kan grannskapspolitiken inte ensam bidra till en gemensam process med några reformer av betydelse i regionen. I detta sammanhang erbjuder inrättandet av UfM en möjlighet att skapa större samstämmighet mellan den bilaterala och den regionala samarbetspolitiken, och på så sätt bättre främja målen för samarbetet mellan EU och Medelhavsområdet, mål som grundas på ett ömsesidigt erkännande av gemensamma värderingar, såsom demokrati, rättssäkerhet, god förvaltning och respekt för mänskliga rättigheter. Medlemsstaterna bör uppmanas att åta sig att genomföra den europeiska grannskapspolitiken på ett sammanhängande och trovärdigt sätt i enlighet med artikel 8 i EU-fördraget.

| F. | För att garantera samstämmighet mellan de många instrumenten för samarbete mellan EU och Medelhavsområdet är det nödvändigt att utgå från Barcelonaprocessens regelverk, vars mål och resultat måste förstärkas av UfM i enlighet med Parisdeklarationen av den 13 juli 2008, och att undvika att mångfaldiga eller överlappa befintliga politiska instrument och institutionella nivåer. |
| --- | --- |

F.

För att garantera samstämmighet mellan de många instrumenten för samarbete mellan EU och Medelhavsområdet är det nödvändigt att utgå från Barcelonaprocessens regelverk, vars mål och resultat måste förstärkas av UfM i enlighet med Parisdeklarationen av den 13 juli 2008, och att undvika att mångfaldiga eller överlappa befintliga politiska instrument och institutionella nivåer.

| G. | De senaste femton åren har Medelhavsländerna snabbt utvecklat nya handelsförbindelser och ekonomiska förbindelser (t.ex. med Ryssland, Kina, Brasilien, och Gulfstaterna), och genomgått betydande samhällsförändringar (konsumtionsmönster, rörlighet, demografisk sammansättning osv.), vilket har fått konsekvenser för den interna – och i synnerhet den territoriella – balansen. |
| --- | --- |

G.

De senaste femton åren har Medelhavsländerna snabbt utvecklat nya handelsförbindelser och ekonomiska förbindelser (t.ex. med Ryssland, Kina, Brasilien, och Gulfstaterna), och genomgått betydande samhällsförändringar (konsumtionsmönster, rörlighet, demografisk sammansättning osv.), vilket har fått konsekvenser för den interna – och i synnerhet den territoriella – balansen.

| H. | Ett begränsat kulturellt utbytet kan inte ensamt föra folket i Medelhavsområdet närmare varandra, och Europas kulturella betydelse för sina partner i Medelhavsområdet håller gradvist på att minska. |
| --- | --- |

H.

Ett begränsat kulturellt utbytet kan inte ensamt föra folket i Medelhavsområdet närmare varandra, och Europas kulturella betydelse för sina partner i Medelhavsområdet håller gradvist på att minska.

| I. | Det finns betydande och tilltagande skillnader mellan EU-länderna och tredjeländerna i Medelhavsområdet, och de strukturella svårigheterna, som är av både socioekonomisk och institutionell karaktär, är oroväckande. Detta kräver kraftfulla gemensamma åtgärder, och det ligger i samtliga partnerländers intresse att de vidtas. Potentialen att skapa ekonomisk tillväxt i tredjeländerna i Medelhavsområdet talar för detta perspektiv. Parlamentet noterar behovet av en förbättrad inbördes regional integration mellan länderna i söder. |
| --- | --- |

I.

Det finns betydande och tilltagande skillnader mellan EU-länderna och tredjeländerna i Medelhavsområdet, och de strukturella svårigheterna, som är av både socioekonomisk och institutionell karaktär, är oroväckande. Detta kräver kraftfulla gemensamma åtgärder, och det ligger i samtliga partnerländers intresse att de vidtas. Potentialen att skapa ekonomisk tillväxt i tredjeländerna i Medelhavsområdet talar för detta perspektiv. Parlamentet noterar behovet av en förbättrad inbördes regional integration mellan länderna i söder.

| J. | Regionen som UfM omfattar präglas fortfarande av konflikter och politiska spänningar, vilket har bidragit till att arbetet efter toppmötet i Paris i juli 2008 har underminerats och dragit ut på tiden. Fredsprocessen i Mellanöstern har helt stannat av. |
| --- | --- |

J.

Regionen som UfM omfattar präglas fortfarande av konflikter och politiska spänningar, vilket har bidragit till att arbetet efter toppmötet i Paris i juli 2008 har underminerats och dragit ut på tiden. Fredsprocessen i Mellanöstern har helt stannat av.

| K. | Effekterna av den ekonomiska och finansiella krisen komplicerar ytterligare de politiska, ekonomiska och sociala utmaningar som partnerländerna redan brottas med, och problemet med arbetslöshet är särskilt allvarligt. Det ligger därför i partnerländernas och EU:s gemensamma intresse att minska arbetslösheten i regionen och ge regionens befolkning framtidshopp, särskilt kvinnor, unga människor och de som är bosatta på landsbygden. |
| --- | --- |

K.

Effekterna av den ekonomiska och finansiella krisen komplicerar ytterligare de politiska, ekonomiska och sociala utmaningar som partnerländerna redan brottas med, och problemet med arbetslöshet är särskilt allvarligt. Det ligger därför i partnerländernas och EU:s gemensamma intresse att minska arbetslösheten i regionen och ge regionens befolkning framtidshopp, särskilt kvinnor, unga människor och de som är bosatta på landsbygden.

| L. | Återupptagandet av fredsprocessen i Mellanöstern och de konkreta utsikterna till en varaktig och heltäckande lösning är av yttersta betydelse för utvecklingen av förbindelserna mellan Europa och Medelhavsområdet och för hur projekten inom UfM fungerar och genomförs. |
| --- | --- |

L.

Återupptagandet av fredsprocessen i Mellanöstern och de konkreta utsikterna till en varaktig och heltäckande lösning är av yttersta betydelse för utvecklingen av förbindelserna mellan Europa och Medelhavsområdet och för hur projekten inom UfM fungerar och genomförs.

| M. | De två viktigaste förändringarna som UfM medför är dels av institutionell art (delat ordförandeskap, en gemensam ständig kommitté, UfM:s generalsekretariat), dels av operativ art (integrationsprojekt), och de bör styras av principerna effektivitet och insyn. Målsättningen är att förbättra levnadsvillkoren för medborgarna, som är dem som projektet främst riktar sig till. |
| --- | --- |

M.

De två viktigaste förändringarna som UfM medför är dels av institutionell art (delat ordförandeskap, en gemensam ständig kommitté, UfM:s generalsekretariat), dels av operativ art (integrationsprojekt), och de bör styras av principerna effektivitet och insyn. Målsättningen är att förbättra levnadsvillkoren för medborgarna, som är dem som projektet främst riktar sig till.

| N. | Generalsekretariatet kommer att fungera som drivkraft för unionen och dess effektivitet kommer att vara avhängig personalens förmåga att arbeta självständigt. Det nya och hoppingivande är att en israelisk och en palestinsk högre tjänsteman nu kommer att samarbeta i en internationell organisation på regional nivå. |
| --- | --- |

N.

Generalsekretariatet kommer att fungera som drivkraft för unionen och dess effektivitet kommer att vara avhängig personalens förmåga att arbeta självständigt. Det nya och hoppingivande är att en israelisk och en palestinsk högre tjänsteman nu kommer att samarbeta i en internationell organisation på regional nivå.

| O. | Medelhavsregionen berörs direkt av sådana transnationella frågor som hållbar utveckling, tryggandet av energiförsörjningen, migrationsströmmar, kulturellt utbyte och turism, och möter därtill transnationella svårigheter som förvaltning av och tillgång till vattenresurser, miljöförstöring, och utvecklingen av transportnät. De lokala och regionala myndigheterna är således av central betydelse för framväxten av hållbara och lokalt anpassade regionala handlingsplaner liksom för genomförandet av konkreta och integrerande projekt. |
| --- | --- |

O.

Medelhavsregionen berörs direkt av sådana transnationella frågor som hållbar utveckling, tryggandet av energiförsörjningen, migrationsströmmar, kulturellt utbyte och turism, och möter därtill transnationella svårigheter som förvaltning av och tillgång till vattenresurser, miljöförstöring, och utvecklingen av transportnät. De lokala och regionala myndigheterna är således av central betydelse för framväxten av hållbara och lokalt anpassade regionala handlingsplaner liksom för genomförandet av konkreta och integrerande projekt.

| P. | Jordbruket i Medelhavsländerna är en fråga av stor betydelse på grund av dess socioekonomiska betydelse, miljökonsekvenser och konsekvenserna för den regionala balansen. |
| --- | --- |

P.

Jordbruket i Medelhavsländerna är en fråga av stor betydelse på grund av dess socioekonomiska betydelse, miljökonsekvenser och konsekvenserna för den regionala balansen.

| Q. | I området söder om Medelhavet och i Mellanöstern finns 60 procent av den del av världsbefolkningen som lider brist på vatten. Enligt UNDP:s rapporter om arabvärlden och ”den blå planen” kommer 63 miljoner personer att lida brist på vatten 2025. |
| --- | --- |

Q.

I området söder om Medelhavet och i Mellanöstern finns 60 procent av den del av världsbefolkningen som lider brist på vatten. Enligt UNDP:s rapporter om arabvärlden och ”den blå planen” kommer 63 miljoner personer att lida brist på vatten 2025.

| R. | Europaparlamentet påminner om det beslut som fattades vid Europa–Medelhavskonferensen på ministernivå den 4 november 2008 i Marseille om att minska den digitala klyftan mellan Medelhavets båda kuster, vilket ledde till förslaget om bredband för Medelhavsområdet (BB-MED). |
| --- | --- |

R.

Europaparlamentet påminner om det beslut som fattades vid Europa–Medelhavskonferensen på ministernivå den 4 november 2008 i Marseille om att minska den digitala klyftan mellan Medelhavets båda kuster, vilket ledde till förslaget om bredband för Medelhavsområdet (BB-MED).

| S. | Sedan toppmötet i Paris har de projekt som hittills har presenterats inom ramen för UfM drabbats av bristande finansiering, med risk för att genomförandet av dem försenas. |
| --- | --- |

S.

Sedan toppmötet i Paris har de projekt som hittills har presenterats inom ramen för UfM drabbats av bristande finansiering, med risk för att genomförandet av dem försenas.

| T. | De problem som orsakas av migrationsströmmarna är betydande i Medelhavsområdet liksom de humanitära, sociala och kulturella problemen. |
| --- | --- |

T.

De problem som orsakas av migrationsströmmarna är betydande i Medelhavsområdet liksom de humanitära, sociala och kulturella problemen.

| U. | De pengar som migranter skickar till släkt och vänner i länder söder om Medelhavet utgör ett betydande kapitalflöde. |
| --- | --- |

U.

De pengar som migranter skickar till släkt och vänner i länder söder om Medelhavet utgör ett betydande kapitalflöde.

| V. | Lissabonfördraget har nyligen trätt i kraft och medfört institutionella förändringar, och frågetecken kvarstår angående UfM:s verksamhet och finansiering. Europaparlamentet måste därför noga följa Medelhavsunionens utveckling för att kunna bidra till ett lyckat toppmöte i Barcelona. |
| --- | --- |

V.

Lissabonfördraget har nyligen trätt i kraft och medfört institutionella förändringar, och frågetecken kvarstår angående UfM:s verksamhet och finansiering. Europaparlamentet måste därför noga följa Medelhavsunionens utveckling för att kunna bidra till ett lyckat toppmöte i Barcelona.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar UfM:s stats- och regeringschefer, som sammanträder i Barcelona den 7 juni 2010, att efter de senaste två årens svårigheter göra sitt yttersta för att mötet ska bli lyckat vad gäller sjösättandet av UfM:s institutioner, genomförandet av de omfattande projekten och insatserna för att göra framsteg inom alla kapitel i EU–Medelhavsområdets samarbete. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar UfM:s stats- och regeringschefer, som sammanträder i Barcelona den 7 juni 2010, att efter de senaste två årens svårigheter göra sitt yttersta för att mötet ska bli lyckat vad gäller sjösättandet av UfM:s institutioner, genomförandet av de omfattande projekten och insatserna för att göra framsteg inom alla kapitel i EU–Medelhavsområdets samarbete.

| 2. | Trots inrättandet av UfM är Europaparlamentet oroat över att det inte finns någon tydlig definition av EU:s Medelhavspolitik och långsiktiga strategi för utvecklingen och stabiliseringen av regionen. Parlamentet framhåller att integrationen av EU och Medelhavsområdet återigen måste bli en prioriterad fråga på EU:s politiska dagordning. |
| --- | --- |

2.

Trots inrättandet av UfM är Europaparlamentet oroat över att det inte finns någon tydlig definition av EU:s Medelhavspolitik och långsiktiga strategi för utvecklingen och stabiliseringen av regionen. Parlamentet framhåller att integrationen av EU och Medelhavsområdet återigen måste bli en prioriterad fråga på EU:s politiska dagordning.

| 3. | Europaparlamentet föreslår att regeringarna i UfM:s medlemsstater grundligt reviderar och gradvis ökar den pågående politiska dialogen. Parlamentet betonar att ömsesidig respekt och förståelse är grundläggande beståndsdelar i denna dialog, och upprepar att främjandet av och respekten för demokratin, rättstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna – oavsett om det handlar om civila, politiska, ekonomiska, sociala, kulturella eller kollektiva rättigheter – måste uttryckligen komma till uttryck bland målen i detta nya initiativ. Detta bör i första hand ske genom förbättringar av befintliga mekanismer. Parlamentet understryker härvidlag betydelsen av att yttrandefriheten, tankefriheten och trosfriheten respekteras liksom nödvändigheten att skydda minoriteters – inklusive religiösa minoriteters – rättigheter. Parlamentet understryker att respekten för kvinnors rättigheter, jämställdhet mellan könen och sexuell läggning kräver särskild uppmärksamhet. Parlamentet upprepar sitt stöd för de demokratiska politiska organisationerna och det civila samhället i länderna vid den södra Medelhavskusten, och berömmer det värdefulla arbete som har gjorts av kvinnoorganisationer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet föreslår att regeringarna i UfM:s medlemsstater grundligt reviderar och gradvis ökar den pågående politiska dialogen. Parlamentet betonar att ömsesidig respekt och förståelse är grundläggande beståndsdelar i denna dialog, och upprepar att främjandet av och respekten för demokratin, rättstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna – oavsett om det handlar om civila, politiska, ekonomiska, sociala, kulturella eller kollektiva rättigheter – måste uttryckligen komma till uttryck bland målen i detta nya initiativ. Detta bör i första hand ske genom förbättringar av befintliga mekanismer. Parlamentet understryker härvidlag betydelsen av att yttrandefriheten, tankefriheten och trosfriheten respekteras liksom nödvändigheten att skydda minoriteters – inklusive religiösa minoriteters – rättigheter. Parlamentet understryker att respekten för kvinnors rättigheter, jämställdhet mellan könen och sexuell läggning kräver särskild uppmärksamhet. Parlamentet upprepar sitt stöd för de demokratiska politiska organisationerna och det civila samhället i länderna vid den södra Medelhavskusten, och berömmer det värdefulla arbete som har gjorts av kvinnoorganisationer.

| 4. | Europaparlamentet anser att de politiska spänningarna och regionala konflikterna i Medelhavsområdet inte får bromsa utvecklingen för att få till stånd ett sektorsinriktat och multilateralt samarbete. Genom omfattande integrationsprojekt och meningsfull politisk dialog kommer UfM att bidra till ett ökat förtroende i regionen, vilket främjar strävan för att skapa allmän rättvisa och säkerhet i en anda av solidaritet och fred. Parlamentet betonar dock att UfM inte kommer lyckas helt och fullt såvida inte de olika regionala konflikterna blir lösta i enlighet med den internationella rätten, så att fred råder runt hela Medelhavet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att de politiska spänningarna och regionala konflikterna i Medelhavsområdet inte får bromsa utvecklingen för att få till stånd ett sektorsinriktat och multilateralt samarbete. Genom omfattande integrationsprojekt och meningsfull politisk dialog kommer UfM att bidra till ett ökat förtroende i regionen, vilket främjar strävan för att skapa allmän rättvisa och säkerhet i en anda av solidaritet och fred. Parlamentet betonar dock att UfM inte kommer lyckas helt och fullt såvida inte de olika regionala konflikterna blir lösta i enlighet med den internationella rätten, så att fred råder runt hela Medelhavet.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det brådskar att nå fram till en rättvis och varaktig lösning på konflikten i Mellanöstern, och efterlyser ett ihärdigt engagemang från EU:s liksom från UfM:s samtliga medlemsstaters sida. Parlamentet upprepar sin uppmaning till ett omedelbart återupptagande av meningsfulla förhandlingar som led i fredsprocessen med målet att uppnå samexistens av två stater, en oberoende, demokratisk och livskraftig palestinsk stat och Israel, som lever sida vid sida i fred och säkerhet och med internationellt erkända gränser. Parlamentet uppmuntrar det viktiga bidrag som UfM kan ge för att förbättra förbindelserna mellan Israel och den palestinska nationella myndigheten, inte minst genom samarbete mellan de israeliska och palestinska företrädarna i UfM. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att det brådskar att nå fram till en rättvis och varaktig lösning på konflikten i Mellanöstern, och efterlyser ett ihärdigt engagemang från EU:s liksom från UfM:s samtliga medlemsstaters sida. Parlamentet upprepar sin uppmaning till ett omedelbart återupptagande av meningsfulla förhandlingar som led i fredsprocessen med målet att uppnå samexistens av två stater, en oberoende, demokratisk och livskraftig palestinsk stat och Israel, som lever sida vid sida i fred och säkerhet och med internationellt erkända gränser. Parlamentet uppmuntrar det viktiga bidrag som UfM kan ge för att förbättra förbindelserna mellan Israel och den palestinska nationella myndigheten, inte minst genom samarbete mellan de israeliska och palestinska företrädarna i UfM.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att avkolonialiseringen av Västsahara ännu inte är avslutad. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att avkolonialiseringen av Västsahara ännu inte är avslutad.

| 7. | Europaparlamentet gläder sig åt utnämningen av UfM:s generalsekreterare och antagandet av generalsekretariatets föreskrifter, och rekommenderar att man i samband med toppmötet i Barcelona fastställer UfM:s institutionella och verksamhetsrelaterade struktur enligt följande riktlinjer:






  — | Generalsekretariatet bör få de finansiella resurser och den ställning som krävs för att kunna fungera effektivt och oberoende. Parlamentet understryker att sekretariatet bör bli fullt operativt så snart som möjligt, och anser att meriter bör vara det avgörande kriteriet i urvalet av dess personal, med tillräcklig hänsyn till principen om geografisk fördelning och jämställdhet mellan könen. |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet gläder sig åt utnämningen av UfM:s generalsekreterare och antagandet av generalsekretariatets föreskrifter, och rekommenderar att man i samband med toppmötet i Barcelona fastställer UfM:s institutionella och verksamhetsrelaterade struktur enligt följande riktlinjer:

—

Generalsekretariatet bör få de finansiella resurser och den ställning som krävs för att kunna fungera effektivt och oberoende. Parlamentet understryker att sekretariatet bör bli fullt operativt så snart som möjligt, och anser att meriter bör vara det avgörande kriteriet i urvalet av dess personal, med tillräcklig hänsyn till principen om geografisk fördelning och jämställdhet mellan könen.

| — | Man bör tydliggöra de kriterier som ska ligga till grund för beslut, finansiering och genomförande av omfattande projekt, särskilt när det gäller att fastställa prioriteringarna för de kommande tre åren. |
| --- | --- |

—

Man bör tydliggöra de kriterier som ska ligga till grund för beslut, finansiering och genomförande av omfattande projekt, särskilt när det gäller att fastställa prioriteringarna för de kommande tre åren.

| — | EU:s deltagare (medlemsstaterna, rådet och kommissionen) ska finnas representerade i enlighet med Lissabonfördraget, och man bör samtidigt verka för att alla tredjeländer i Medelhavsområdet deltar aktivt. |
| --- | --- |

—

EU:s deltagare (medlemsstaterna, rådet och kommissionen) ska finnas representerade i enlighet med Lissabonfördraget, och man bör samtidigt verka för att alla tredjeländer i Medelhavsområdet deltar aktivt.

| — | Man bör sörja för den demokratiska legitimiteten genom att bekräfta att Empa ingår i den institutionella ramen. |
| --- | --- |

—

Man bör sörja för den demokratiska legitimiteten genom att bekräfta att Empa ingår i den institutionella ramen.

| — | Man bör förbättra samordningen av de projekt och gemenskapsprogram som godkänts vid de olika ministermötena med särskild hänsyn till samverkansmöjligheter. |
| --- | --- |

—

Man bör förbättra samordningen av de projekt och gemenskapsprogram som godkänts vid de olika ministermötena med särskild hänsyn till samverkansmöjligheter.

| — | Det ska vara möjligt med flexibla samarbetsformer, så att de länder och multilaterala institutioner som vill kan arbeta tillsammans runt projekt av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

—

Det ska vara möjligt med flexibla samarbetsformer, så att de länder och multilaterala institutioner som vill kan arbeta tillsammans runt projekt av gemensamt intresse.

| — | Man bör verka för ett gott samarbete mellan generalsekretariatet och Europeiska kommissionen samtidigt som det bör finnas en tydlig avgränsning av deras behörighetsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt samarbeta med UfM och vill att den förtydligar sitt deltagande i denna nya institutionella struktur. |
| --- | --- |

—

Man bör verka för ett gott samarbete mellan generalsekretariatet och Europeiska kommissionen samtidigt som det bör finnas en tydlig avgränsning av deras behörighetsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt samarbeta med UfM och vill att den förtydligar sitt deltagande i denna nya institutionella struktur.

| — | Man bör utforma åtgärder för informationsspridning för att se till att UfM:s verksamheter uppmärksammas, informera medborgarna om de viktigaste projekten och UfM:s framsteg, särskilt via en innehållsrik webbplats. |
| --- | --- |

—

Man bör utforma åtgärder för informationsspridning för att se till att UfM:s verksamheter uppmärksammas, informera medborgarna om de viktigaste projekten och UfM:s framsteg, särskilt via en innehållsrik webbplats.

| — | UfM:s demokratiska legitimitet bör säkras, genom att det finns insyn i beslutsfattande. Europaparlamentet, Empa och de nationella parlamenten ska vara delaktiga i beslutsprocessen. Empa bör erkännas som den integrerade parlamentariska delen av UfM. |
| --- | --- |

—

UfM:s demokratiska legitimitet bör säkras, genom att det finns insyn i beslutsfattande. Europaparlamentet, Empa och de nationella parlamenten ska vara delaktiga i beslutsprocessen. Empa bör erkännas som den integrerade parlamentariska delen av UfM.

| — | Man bör säkra alla intressenters deltagande och dialogen mellan dessa (lokala myndigheter och det civila samhällets organisationer) i beslutsprocessen beträffande större projekt. |
| --- | --- |

—

Man bör säkra alla intressenters deltagande och dialogen mellan dessa (lokala myndigheter och det civila samhällets organisationer) i beslutsprocessen beträffande större projekt.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att det vid toppmötet i Paris beslutades om sex strategiska horisontella sektorer (civilskydd, sjöfarts- och motorleder, rening av Medelhavet, en solenergiplan för Medelhavsområdet, initiativet för företagsutveckling i Medelhavsområdet och Europa–Medelhavsuniversitetet), varav de flesta redan har inletts som projekt inom ramen för EU–Medelhavspartnerskapet. Parlamentet understryker därför att det är viktigt att mycket noggrant bedöma och utvärdera de regionala programmen och de resurser som redan utnyttjas inom ramen för EU–Medelhavspartnerskapet, och uttrycker sin förhoppning om att urvalet av de program som finansieras inom ramen för UfM grundas på det mervärde de erbjuder på såväl regional som lokal nivå. Parlamentet uppmanar till att dessa prioriterade projekt genomförs. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om att det vid toppmötet i Paris beslutades om sex strategiska horisontella sektorer (civilskydd, sjöfarts- och motorleder, rening av Medelhavet, en solenergiplan för Medelhavsområdet, initiativet för företagsutveckling i Medelhavsområdet och Europa–Medelhavsuniversitetet), varav de flesta redan har inletts som projekt inom ramen för EU–Medelhavspartnerskapet. Parlamentet understryker därför att det är viktigt att mycket noggrant bedöma och utvärdera de regionala programmen och de resurser som redan utnyttjas inom ramen för EU–Medelhavspartnerskapet, och uttrycker sin förhoppning om att urvalet av de program som finansieras inom ramen för UfM grundas på det mervärde de erbjuder på såväl regional som lokal nivå. Parlamentet uppmanar till att dessa prioriterade projekt genomförs.

| 9. | Europaparlamentet ser det som avgörande att man kan säkra, utöka och mobilisera de finansiella medlen för projekt som ska genomföras med hjälp av offentlig och privat finansiering, och framhåller följande:






  — | UfM:s medlemmar uppmanas ge de anslag som krävs för de olika projekten. Parlamentet förväntar sig historiska åtaganden från deltagarna vid toppmötet i Barcelona. |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet ser det som avgörande att man kan säkra, utöka och mobilisera de finansiella medlen för projekt som ska genomföras med hjälp av offentlig och privat finansiering, och framhåller följande:

—

UfM:s medlemmar uppmanas ge de anslag som krävs för de olika projekten. Parlamentet förväntar sig historiska åtaganden från deltagarna vid toppmötet i Barcelona.

| — | Innan budgetplanen för 2007–2013 har löpt ut får EU:s ekonomiska bidrag inte påverka regionala EU–Medelhavsprogram som pågår eller planerats, dock måste hänsyn tas till den ekonomiska och finansiella krisens effekter. |
| --- | --- |

—

Innan budgetplanen för 2007–2013 har löpt ut får EU:s ekonomiska bidrag inte påverka regionala EU–Medelhavsprogram som pågår eller planerats, dock måste hänsyn tas till den ekonomiska och finansiella krisens effekter.

| — | De insatser som gjorts av de finansinstitutioner på nationell, europeisk (EIB-Femip, EBRD) och internationell (Världsbanken) nivå som redan är verksamma i området välkomnas. Det är viktigt att utnyttja samverkansvinsterna i samband med mer omfattande projekt. Parlamentet föreslår att man inrättar en investerings- och utvecklingsbank för EU–Medelhavsområdet i syfte att skapa lika villkor i de norra och södra delarna av UfM. |
| --- | --- |

—

De insatser som gjorts av de finansinstitutioner på nationell, europeisk (EIB-Femip, EBRD) och internationell (Världsbanken) nivå som redan är verksamma i området välkomnas. Det är viktigt att utnyttja samverkansvinsterna i samband med mer omfattande projekt. Parlamentet föreslår att man inrättar en investerings- och utvecklingsbank för EU–Medelhavsområdet i syfte att skapa lika villkor i de norra och södra delarna av UfM.

| — | Parlamentet framhåller Europeiska investeringsbankens roll. Banken ansvarar för samordningen av tre av de sex prioriterade projekten (stopp för förorenande utsläpp i Medelhavet, planen för utnyttjande av solenergi samt sjöfarts- och motorleder). |
| --- | --- |

—

Parlamentet framhåller Europeiska investeringsbankens roll. Banken ansvarar för samordningen av tre av de sex prioriterade projekten (stopp för förorenande utsläpp i Medelhavet, planen för utnyttjande av solenergi samt sjöfarts- och motorleder).

| — | Parlamentet framhåller att förutsättningarna måste skapas för mer omfattande samarbete och bättre finansiell och ekonomisk samordning av UfM:s medlemsstater, särskilt mellan länderna söder om Medelhavet. |
| --- | --- |

—

Parlamentet framhåller att förutsättningarna måste skapas för mer omfattande samarbete och bättre finansiell och ekonomisk samordning av UfM:s medlemsstater, särskilt mellan länderna söder om Medelhavet.

| — | Parlamentet välkomnar de nyligen upprättade investeringsfonderna för finansiering av UfM:s projekt, däribland fonden InfraMed för infrastrukturprojekt, och uppmanar de olika aktörerna att främja liknande initiativ och att uppmuntra till samarbete mellan investerare, särskilt långsiktiga investerare. |
| --- | --- |

—

Parlamentet välkomnar de nyligen upprättade investeringsfonderna för finansiering av UfM:s projekt, däribland fonden InfraMed för infrastrukturprojekt, och uppmanar de olika aktörerna att främja liknande initiativ och att uppmuntra till samarbete mellan investerare, särskilt långsiktiga investerare.

| — | Parlamentet önskar att investeringsmedel görs tillgängliga för finansiering av lokala och regionala samhällens projekt för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Parlamentet önskar att investeringsmedel görs tillgängliga för finansiering av lokala och regionala samhällens projekt för hållbar utveckling.

| 10. | Europaparlamentet vill se ansträngningar för att förbättra den ekonomiska och rättsliga situationen i tredjeländerna. I första hand bör man se till att förtroendeingivande och hållbara finansinstitutioner inrättas på subregional nivå, och även att utländska investeringar främjas. Våra förhoppningar är






  — | att en gemensam stadga om investeringsskydd upprättas i tredjeländerna i Medelhavsområdet, vilket skulle förbättra och harmonisera investeringsskyddet samt främja investeringar, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet vill se ansträngningar för att förbättra den ekonomiska och rättsliga situationen i tredjeländerna. I första hand bör man se till att förtroendeingivande och hållbara finansinstitutioner inrättas på subregional nivå, och även att utländska investeringar främjas. Våra förhoppningar är

—

att en gemensam stadga om investeringsskydd upprättas i tredjeländerna i Medelhavsområdet, vilket skulle förbättra och harmonisera investeringsskyddet samt främja investeringar,

| — | att ett försäkrings- och garantisystem för investerare inrättas; systemet skulle grunda sig på Multilaterala investeringsgarantiorganet (Miga) och anpassas till en EU–Medelhavskontext, |
| --- | --- |

—

att ett försäkrings- och garantisystem för investerare inrättas; systemet skulle grunda sig på Multilaterala investeringsgarantiorganet (Miga) och anpassas till en EU–Medelhavskontext,

| — | att reformer genomförs för att minska den administrativa bördan, och inte minst för att förbättra och underlätta genomförandet av kontrakt, |
| --- | --- |

—

att reformer genomförs för att minska den administrativa bördan, och inte minst för att förbättra och underlätta genomförandet av kontrakt,

| — | att främja en gradvis och effektiv harmonisering av arbetsmarknadslagstiftning på ett sätt som respekterar arbetstagarnas rättigheter i UfM:s medlemsstater, |
| --- | --- |

—

att främja en gradvis och effektiv harmonisering av arbetsmarknadslagstiftning på ett sätt som respekterar arbetstagarnas rättigheter i UfM:s medlemsstater,

| — | att förbättra lånemöjligheterna för små och medelstora företag liksom utbudet av krediter och mikrokrediter. |
| --- | --- |

—

att förbättra lånemöjligheterna för små och medelstora företag liksom utbudet av krediter och mikrokrediter.

| 11. | Europaparlamentet vill se en förbättring av de ekonomiska och juridiska förhållandena i regionen, vilket är en absolut nödvändig garanti för framtida investeringar. Parlamentet betonar målet för personalutveckling och sysselsättning, enligt millennieutvecklingsmålen för bekämpning av fattigdom. Parlamentet understryker att bevarandet och utvecklingen av solida offentliga tjänster är en annan viktig förutsättning för att garantera hållbar utveckling i regionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vill se en förbättring av de ekonomiska och juridiska förhållandena i regionen, vilket är en absolut nödvändig garanti för framtida investeringar. Parlamentet betonar målet för personalutveckling och sysselsättning, enligt millennieutvecklingsmålen för bekämpning av fattigdom. Parlamentet understryker att bevarandet och utvecklingen av solida offentliga tjänster är en annan viktig förutsättning för att garantera hållbar utveckling i regionen.

| 12. | Europaparlamentet anser att ett ökat bilateralt och multilateralt ekonomiskt samarbete mellan länderna i söder skulle leda till påtagliga fördelar för medborgarna samt förbättra det politiska klimatet i regionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att ett ökat bilateralt och multilateralt ekonomiskt samarbete mellan länderna i söder skulle leda till påtagliga fördelar för medborgarna samt förbättra det politiska klimatet i regionen.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det är absolut nödvändigt att utveckla handelsutbytet mellan länderna i söder, som endast utgör 6 procent av handelsutbytet globalt, och alltså verka för att Agadiravtalet utvidgas. Parlamentet erinrar om dessa länders intresse av att utöka sina förbindelser och sin handel för att utgöra en stark enad ekonomisk pol som lockar investerarna, samtidigt som man försvarar regionens intressen och förbättrar dess utveckling. Parlamentet framhåller att unionen för Medelhavsområdet bör göra det möjligt att lättare reagera på begäran om tekniskt och finansiellt stöd för att främja den ekonomiska integrationen mellan länderna i söder. Parlamentet anser att en utvidgning och förenkling av ursprungskumulationen för Europa-Medelhavsområdet skulle kunna bidra till att uppnå denna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det är absolut nödvändigt att utveckla handelsutbytet mellan länderna i söder, som endast utgör 6 procent av handelsutbytet globalt, och alltså verka för att Agadiravtalet utvidgas. Parlamentet erinrar om dessa länders intresse av att utöka sina förbindelser och sin handel för att utgöra en stark enad ekonomisk pol som lockar investerarna, samtidigt som man försvarar regionens intressen och förbättrar dess utveckling. Parlamentet framhåller att unionen för Medelhavsområdet bör göra det möjligt att lättare reagera på begäran om tekniskt och finansiellt stöd för att främja den ekonomiska integrationen mellan länderna i söder. Parlamentet anser att en utvidgning och förenkling av ursprungskumulationen för Europa-Medelhavsområdet skulle kunna bidra till att uppnå denna.

| 14. | Europaparlamentet framhåller vikten av de pågående förhandlingarna om frihandelsområdet för Europa–Medelhavsområdet och uppmuntrar medlemsländerna i unionen för Medelhavsområdet att försöka samordna sina ståndpunkter i samband med WTO-förhandlingarna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller vikten av de pågående förhandlingarna om frihandelsområdet för Europa–Medelhavsområdet och uppmuntrar medlemsländerna i unionen för Medelhavsområdet att försöka samordna sina ståndpunkter i samband med WTO-förhandlingarna.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid förhandlingarna om handelsavtal beakta resultaten av befintliga konsekvensbedömningar och utvärdera följderna av avregleringsprocessen, med tanke på klimatförändringarna och den ekonomiska och sociala krisen, och vid behov tillåta en stegvis och asymmetrisk tillämpning av denna för att i hela Medelhavsområdet skydda liknande produktion som löper stor risk att utsättas för konkurrens i samband med den ökade avregleringen. Parlamentet uppmanar unionen för Medelhavsområdet att främst välja projekt med tanke på de sociala och ekonomiska behoven och för att minska inverkan på miljön. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid förhandlingarna om handelsavtal beakta resultaten av befintliga konsekvensbedömningar och utvärdera följderna av avregleringsprocessen, med tanke på klimatförändringarna och den ekonomiska och sociala krisen, och vid behov tillåta en stegvis och asymmetrisk tillämpning av denna för att i hela Medelhavsområdet skydda liknande produktion som löper stor risk att utsättas för konkurrens i samband med den ökade avregleringen. Parlamentet uppmanar unionen för Medelhavsområdet att främst välja projekt med tanke på de sociala och ekonomiska behoven och för att minska inverkan på miljön.

| 16. | Europaparlamentet önskar att associeringsavtalen ses över mot bakgrund av de nya behov som uppkommit i samband med den ekonomiska och sociala krisen samt livsmedels- och energikrisen. Parlamentet påminner om att ett av de främsta målen för inrättandet av ett frihandelsområde för Europa–Medelhavsområdet ska förbli en handel som gagnar utveckling och fattigdomsminskning och hoppas att färdplanen från ministermötet den 9 december 2009 kommer att göra det möjligt att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet önskar att associeringsavtalen ses över mot bakgrund av de nya behov som uppkommit i samband med den ekonomiska och sociala krisen samt livsmedels- och energikrisen. Parlamentet påminner om att ett av de främsta målen för inrättandet av ett frihandelsområde för Europa–Medelhavsområdet ska förbli en handel som gagnar utveckling och fattigdomsminskning och hoppas att färdplanen från ministermötet den 9 december 2009 kommer att göra det möjligt att uppnå detta mål.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att sådana socioekonomiska, kommersiella och energirelaterade faktorer som utländska direktinvesteringar, sysselsättningen, energieffektiviteten, den informella ekonomin och målet att minska fattigdomen har förbisetts i Parisdeklarationen. Detta måste åtgärdas under toppmötet i Barcelona. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att sådana socioekonomiska, kommersiella och energirelaterade faktorer som utländska direktinvesteringar, sysselsättningen, energieffektiviteten, den informella ekonomin och målet att minska fattigdomen har förbisetts i Parisdeklarationen. Detta måste åtgärdas under toppmötet i Barcelona.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att migrationspolitiken är ett prioriterat område för EU–Medelhavspartnerskapet, och uppmanar UfM:s medlemsstater och institutioner att ägna särskild uppmärksamhet åt att samordna förvaltningen av migrationsströmmar. Parlamentet understryker att byggandet av UfM oundvikligen innebär att mänskliga resurser tas i anspråk och att utbytet mellan människor runt om i Medelhavsområdet stärks. Parlamentet efterlyser, utöver en reglering av migrationsströmmarna och åtgärder för att bekämpa olaglig invandring, att friheten att röra sig mellan Medelhavets två kuster gradvis underlättas, att de lösningar som inrättats för att integrera invandrare förstärks och att verkningsfulla handlingsplaner utarbetas för att främja sysselsättningen och förbättra möjligheterna att åberopa asylrätten. Parlamentet anser att Euromeds ministerkonferens om migration, som hölls i Albufeira den 18–19 november 2007, bör ges kontinuitet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påpekar att migrationspolitiken är ett prioriterat område för EU–Medelhavspartnerskapet, och uppmanar UfM:s medlemsstater och institutioner att ägna särskild uppmärksamhet åt att samordna förvaltningen av migrationsströmmar. Parlamentet understryker att byggandet av UfM oundvikligen innebär att mänskliga resurser tas i anspråk och att utbytet mellan människor runt om i Medelhavsområdet stärks. Parlamentet efterlyser, utöver en reglering av migrationsströmmarna och åtgärder för att bekämpa olaglig invandring, att friheten att röra sig mellan Medelhavets två kuster gradvis underlättas, att de lösningar som inrättats för att integrera invandrare förstärks och att verkningsfulla handlingsplaner utarbetas för att främja sysselsättningen och förbättra möjligheterna att åberopa asylrätten. Parlamentet anser att Euromeds ministerkonferens om migration, som hölls i Albufeira den 18–19 november 2007, bör ges kontinuitet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar UfM:s medlemsstater att underlätta för migranter att överföra pengar till släkt och vänner i sina hemländer, bland annat genom att verka för att överföringskostnaderna sänks. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar UfM:s medlemsstater att underlätta för migranter att överföra pengar till släkt och vänner i sina hemländer, bland annat genom att verka för att överföringskostnaderna sänks.

| 20. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av det så kallade fjärde kapitlet i samarbetet mellan EU och Medelhavsområdet (om migration, social integration, rättvisa och säkerhet), och betonar behovet av att UfM främjar samarbetet om detta kapitel. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om betydelsen av det så kallade fjärde kapitlet i samarbetet mellan EU och Medelhavsområdet (om migration, social integration, rättvisa och säkerhet), och betonar behovet av att UfM främjar samarbetet om detta kapitel.

| 21. | Europaparlamentet understryker den strategiska betydelse som jordbruket, landsbygdsutvecklingen, anpassningen till klimatförändringarna och den rationella användningen av energi- och vattenresurser har i Medelhavsländerna, och yrkar på att ett samarbete på jordbruksområdet görs till en politisk prioritering. Parlamentet uppmanar UfM:s medlemsstater att i mesta möjliga mån samordna sina ståndpunkter i samband med WTO-förhandlingarna och sträva mot en mer samstämmig jordbrukspolitik i Medelhavsområdet, i synnerhet vad gäller att uppnå adekvata sociala normer liksom normer för livsmedels- och miljösäkerhet, fytosanitär säkerhet och produktkvalitet. Parlamentet anser att denna politik bör omfatta krav på hållbar utveckling (inbegripet bevarandet av naturresurser) som gör det möjligt för regionala marknader att växa fram på lång sikt, samtidigt som hänsyn tas till den särskilda och konkurrensutsatta situation som jordbrukare i Medelhavsområdet möter liksom till behovet att behålla en stark jordbrukssektor. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker den strategiska betydelse som jordbruket, landsbygdsutvecklingen, anpassningen till klimatförändringarna och den rationella användningen av energi- och vattenresurser har i Medelhavsländerna, och yrkar på att ett samarbete på jordbruksområdet görs till en politisk prioritering. Parlamentet uppmanar UfM:s medlemsstater att i mesta möjliga mån samordna sina ståndpunkter i samband med WTO-förhandlingarna och sträva mot en mer samstämmig jordbrukspolitik i Medelhavsområdet, i synnerhet vad gäller att uppnå adekvata sociala normer liksom normer för livsmedels- och miljösäkerhet, fytosanitär säkerhet och produktkvalitet. Parlamentet anser att denna politik bör omfatta krav på hållbar utveckling (inbegripet bevarandet av naturresurser) som gör det möjligt för regionala marknader att växa fram på lång sikt, samtidigt som hänsyn tas till den särskilda och konkurrensutsatta situation som jordbrukare i Medelhavsområdet möter liksom till behovet att behålla en stark jordbrukssektor.

| 22. | Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att inrätta en regional jordbrukspolitik, enligt färdplanen för Europa–Medelhavsområdet för jordbruket, som bevarar lokal livsmedelsproduktion och tryggad livsmedelsförsörjning samt främjar produktion, distribution och diversifiering av typiska Medelhavsprodukter samt utveckling av små och medelstora jordbruk, och som är anpassad till hållbar utveckling. Mot bakgrund av den alltmer osäkra livsmedelsförsörjningen i många av partnerländerna i Medelhavsområdet uppmanar parlamentet kommissionen att acceptera partnerländernas krav på utökade garantier och snabba förfaranden att tillämpa vid livsmedelskriser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att inrätta en regional jordbrukspolitik, enligt färdplanen för Europa–Medelhavsområdet för jordbruket, som bevarar lokal livsmedelsproduktion och tryggad livsmedelsförsörjning samt främjar produktion, distribution och diversifiering av typiska Medelhavsprodukter samt utveckling av små och medelstora jordbruk, och som är anpassad till hållbar utveckling. Mot bakgrund av den alltmer osäkra livsmedelsförsörjningen i många av partnerländerna i Medelhavsområdet uppmanar parlamentet kommissionen att acceptera partnerländernas krav på utökade garantier och snabba förfaranden att tillämpa vid livsmedelskriser.

| 23. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för UfM:s miljödimension och understryker betydelsen av Europa–Medelhavsinitiativet för att rena Medelhavet. Parlamentet välkomnar i detta avseende inledandet av den andra fasen i investeringsprogrammet för problemområden i Medelhavsområdet (Mediterranean Hot Spot Investment Programme, MeHSIP) – ”Project Preparation and Implementation Facility (MeHSIP PPIF)”. Parlamentet anser att framsteg med förebyggandet av förordning av haven är av omedelbar betydelse och att särskild uppmärksamhet bör ägnas Medelhavet härvidlag eftersom det är ett slutet hav. Parlamentet påpekar att alla UfM-projekt bör planeras och genomföras i samarbete med befintliga program, särskilt med avseende på UNEP:s handlingsplan för Medelhavet för Barcelonakonventionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för UfM:s miljödimension och understryker betydelsen av Europa–Medelhavsinitiativet för att rena Medelhavet. Parlamentet välkomnar i detta avseende inledandet av den andra fasen i investeringsprogrammet för problemområden i Medelhavsområdet (Mediterranean Hot Spot Investment Programme, MeHSIP) – ”Project Preparation and Implementation Facility (MeHSIP PPIF)”. Parlamentet anser att framsteg med förebyggandet av förordning av haven är av omedelbar betydelse och att särskild uppmärksamhet bör ägnas Medelhavet härvidlag eftersom det är ett slutet hav. Parlamentet påpekar att alla UfM-projekt bör planeras och genomföras i samarbete med befintliga program, särskilt med avseende på UNEP:s handlingsplan för Medelhavet för Barcelonakonventionen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar partnerländerna att inom ramen för UfM:s stora land- och sjötransportprojekt förbättra infrastrukturen för att underlätta för person- och varutrafiken inom Medelhavsområdet, och för att främja en hållbar transportpolitik som beaktar kraven på hållbar utveckling, minskande av växthusgasutsläppen, energieffektivitet och interoperabilitet. Parlamentet framhåller att sådana insatser bör genomföras i anslutning till framför allt miljö-, industri- och folkhälsopolitiken och den fysiska planeringen. Parlamentet framhåller att det är viktigt att utveckla projekt för sjöfartsleder för att främja kommunikationsmedlen och skapa sjötransportleder som är säkra, lämpliga och hållbara. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar partnerländerna att inom ramen för UfM:s stora land- och sjötransportprojekt förbättra infrastrukturen för att underlätta för person- och varutrafiken inom Medelhavsområdet, och för att främja en hållbar transportpolitik som beaktar kraven på hållbar utveckling, minskande av växthusgasutsläppen, energieffektivitet och interoperabilitet. Parlamentet framhåller att sådana insatser bör genomföras i anslutning till framför allt miljö-, industri- och folkhälsopolitiken och den fysiska planeringen. Parlamentet framhåller att det är viktigt att utveckla projekt för sjöfartsleder för att främja kommunikationsmedlen och skapa sjötransportleder som är säkra, lämpliga och hållbara.

| 25. | Europaparlamentet anser att en förstärkning av infrastrukturen i hamnar och för landtransporter kan var en faktor för ekonomisk utveckling och bidra till att stimulera handeln i Europa-Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att en förstärkning av infrastrukturen i hamnar och för landtransporter kan var en faktor för ekonomisk utveckling och bidra till att stimulera handeln i Europa-Medelhavsområdet.

| 26. | Europaparlamentet framhåller vikten av att stärka samarbetet inom energisektorn. Utvecklingsplaner måste omgående tas fram, som främjar diversifieringen av energikällor och tillförselvägar och således bidrar väsentligt till Medelhavsområdets energieffektivitet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller vikten av att stärka samarbetet inom energisektorn. Utvecklingsplaner måste omgående tas fram, som främjar diversifieringen av energikällor och tillförselvägar och således bidrar väsentligt till Medelhavsområdets energieffektivitet.

| 27. | Europaparlamentet påminner att förnybara energikällor, särskilt vindenergi och solenergi, utgör en stor potential i EU–Medelhavsområdet. Parlamentet stöder ett snabbt och samordnat genomförande av solenergiplanen för Medelhavsområdet, vars främsta syfte är att fram till 2020 installera ytterligare kapacitet motsvarande 20 GW för produktion av förnybar energi i Medelhavsområdet, liksom att ta branschinitiativ såsom Desertec samt anta en energieffektivitetsstrategi för EU–Medelhavsområdet. Parlamentet önskar att projekten i första hand ska möta behoven hos de levererande länderna och understryker därför att den ekonomiska utvecklingen i partnerländerna kommer att gynnas av en stärkt nätinfrastruktur i framför allt det södra Medelhavsområdet, ett stegvist genomförande av en regional marknad med inbördes beroende och skapandet av en ny industrisektor knuten till exempelvis tillverkning av solkomponenter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner att förnybara energikällor, särskilt vindenergi och solenergi, utgör en stor potential i EU–Medelhavsområdet. Parlamentet stöder ett snabbt och samordnat genomförande av solenergiplanen för Medelhavsområdet, vars främsta syfte är att fram till 2020 installera ytterligare kapacitet motsvarande 20 GW för produktion av förnybar energi i Medelhavsområdet, liksom att ta branschinitiativ såsom Desertec samt anta en energieffektivitetsstrategi för EU–Medelhavsområdet. Parlamentet önskar att projekten i första hand ska möta behoven hos de levererande länderna och understryker därför att den ekonomiska utvecklingen i partnerländerna kommer att gynnas av en stärkt nätinfrastruktur i framför allt det södra Medelhavsområdet, ett stegvist genomförande av en regional marknad med inbördes beroende och skapandet av en ny industrisektor knuten till exempelvis tillverkning av solkomponenter.

| 28. | Europaparlamentet begär att initiativet Solenergi för fred främjas och stöds inom ramen för ”Euro-Mediterranean Energy Market Integration Project” (Med-Emip). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet begär att initiativet Solenergi för fred främjas och stöds inom ramen för ”Euro-Mediterranean Energy Market Integration Project” (Med-Emip).

| 29. | Europaparlamentet rekommenderar att de länder som deltar i EU-Medelhavsprocessen även ska delta i initiativet för smarta städer som ingår i den strategiska planen för energiteknik. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet rekommenderar att de länder som deltar i EU-Medelhavsprocessen även ska delta i initiativet för smarta städer som ingår i den strategiska planen för energiteknik.

| 30. | Europaparlamentet stöder främjandet av en sammankoppling av elektricitets-, gas- och oljesektorn i EU-Medelhavsområdet i syfte att stärka energitryggheten. Parlamentet framhåller vikten av att elnätskedjan i Medelhavsområdet färdigställs och stöder utvecklandet av den södra gaskorridoren. Dessutom uppmuntrar parlamentet till användning av omvända flöden, eftersom detta är säkert, kostnadseffektivt och hållbart. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet stöder främjandet av en sammankoppling av elektricitets-, gas- och oljesektorn i EU-Medelhavsområdet i syfte att stärka energitryggheten. Parlamentet framhåller vikten av att elnätskedjan i Medelhavsområdet färdigställs och stöder utvecklandet av den södra gaskorridoren. Dessutom uppmuntrar parlamentet till användning av omvända flöden, eftersom detta är säkert, kostnadseffektivt och hållbart.

| 31. | Europaparlamentet betonar att 20-20-20-målen på miljöområdet kommer att påverka efterfrågan på gas avsevärt. Dessutom skulle en handlingsplan för flytande naturgas för medlemsstaterna i UfM innebära en stor förbättring av produktionsspridningen och den tryggade energiförsörjningen, särskilt för de länder som är helt beroende av en enda leverantör. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att 20-20-20-målen på miljöområdet kommer att påverka efterfrågan på gas avsevärt. Dessutom skulle en handlingsplan för flytande naturgas för medlemsstaterna i UfM innebära en stor förbättring av produktionsspridningen och den tryggade energiförsörjningen, särskilt för de länder som är helt beroende av en enda leverantör.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att det görs framsteg inom LNG-tekniken och att det görs investeringar i transportkapaciteten hos fartyg för flytande naturgas samt terminaler för återställande av flytande naturgas. Utöver utbyggnad av infrastrukturer krävs även sjöfartssäkerhet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av att det görs framsteg inom LNG-tekniken och att det görs investeringar i transportkapaciteten hos fartyg för flytande naturgas samt terminaler för återställande av flytande naturgas. Utöver utbyggnad av infrastrukturer krävs även sjöfartssäkerhet.

| 33. | Europaparlamentet framhåller att det brådskar att utveckla ett förstärkt civilskyddssamarbete i Medelhavsområdet för att bekämpa naturkatastrofer, särskilt jordskalv, översvämningar och skogsbränder. Parlamentet förordar att ett institut för skogsbränder inrättas för EU–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller att det brådskar att utveckla ett förstärkt civilskyddssamarbete i Medelhavsområdet för att bekämpa naturkatastrofer, särskilt jordskalv, översvämningar och skogsbränder. Parlamentet förordar att ett institut för skogsbränder inrättas för EU–Medelhavsområdet.

| 34. | Europaparlamentet framhåller vikten av att det utvecklas nya UfM-projekt som avser utbildning, utbyte inom grundskoleutbildning och på universitetsnivå samt forskning, eftersom det är faktorer som kan föra befolkningarna på de olika sidorna av Medelhavet närmare varandra och bidra till deras utveckling. Det är av avgörande betydelse att det, med det civila samhällets aktiva medverkan, skapas ett veritabelt EU–Medelhavsområde för högre utbildning, vetenskap och forskning, och detta är skälet till att






  — | parlamentet välkomnar inrättandet av ett universitet för EU–Medelhavsområdet, Emuni, och uppmanar partnerinstitutionerna att fördjupa sitt engagemang för att utveckla av denna verksamhet, |
| --- | --- | --- |

34.

Europaparlamentet framhåller vikten av att det utvecklas nya UfM-projekt som avser utbildning, utbyte inom grundskoleutbildning och på universitetsnivå samt forskning, eftersom det är faktorer som kan föra befolkningarna på de olika sidorna av Medelhavet närmare varandra och bidra till deras utveckling. Det är av avgörande betydelse att det, med det civila samhällets aktiva medverkan, skapas ett veritabelt EU–Medelhavsområde för högre utbildning, vetenskap och forskning, och detta är skälet till att

—

parlamentet välkomnar inrättandet av ett universitet för EU–Medelhavsområdet, Emuni, och uppmanar partnerinstitutionerna att fördjupa sitt engagemang för att utveckla av denna verksamhet,

| — | parlamentet begär att ytterligare medel anslås för programmen för universitetsutbyte av typen Erasmus Mundus och att informationen om befintliga utbytesprogram förbättras; man bör i synnerhet grunda sig på erfarenheterna från EU-programmet Averroës, |
| --- | --- |

—

parlamentet begär att ytterligare medel anslås för programmen för universitetsutbyte av typen Erasmus Mundus och att informationen om befintliga utbytesprogram förbättras; man bör i synnerhet grunda sig på erfarenheterna från EU-programmet Averroës,

| — | parlamentet önskar att det skapas ett ambitiöst Erasmus junior för EU–Medelhavsområdet som gör det möjligt att utöka utbytesverksamheten för grundskoleelever i UfM:s medlemsstater, |
| --- | --- |

—

parlamentet önskar att det skapas ett ambitiöst Erasmus junior för EU–Medelhavsområdet som gör det möjligt att utöka utbytesverksamheten för grundskoleelever i UfM:s medlemsstater,

| — | parlamentet begär ett mer strukturerat samarbete när det gäller högre utbildning och forskning för att främja det ömsesidiga erkännandet av examensbevis och införandet av gemensamma examensbevis och gemensamma doktorandutbildningar för att bland annat förbättra rörligheten för forskare; dessutom behövs åtgärder för att bekämpa kompetensflykten, |
| --- | --- |

—

parlamentet begär ett mer strukturerat samarbete när det gäller högre utbildning och forskning för att främja det ömsesidiga erkännandet av examensbevis och införandet av gemensamma examensbevis och gemensamma doktorandutbildningar för att bland annat förbättra rörligheten för forskare; dessutom behövs åtgärder för att bekämpa kompetensflykten,

| — | parlamentet önskar att man i synnerhet bör arbeta för att föra utbildnings-, forsknings - och innovationsverksamheterna närmare varandra, varvid man bör lägga särskild tonvikt vid dialog mellan universiteten och företagen och vid partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn på forskningsområdet. |
| --- | --- |

—

parlamentet önskar att man i synnerhet bör arbeta för att föra utbildnings-, forsknings - och innovationsverksamheterna närmare varandra, varvid man bör lägga särskild tonvikt vid dialog mellan universiteten och företagen och vid partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn på forskningsområdet.

| 35. | Europaparlamentet begär att nya projekt för att främja kulturellt utbyte och ömsesidig förståelse mellan olika samhällsgrupper snabbt tas upp på UfM:s agenda, bland annat genom antagandet av en kulturstrategi för EU–Medelhavsområdet och utvecklandet av en dialog mellan olika kulturer och religioner. Parlamentet stöder de projekt som genomförs av Conférence Permanente de l’Audiovisuel Méditerranéen (COPEAM), i synnerhet det projekt som avser en TV-kanal för EU–Medelhavsområdet, samt upprepandet av lyckade initiativ som den arabiska veckan och EuroMedScola. Parlamentet välkomnar det arbete som bedrivs av biblioteket i Alexandria, arabvärldsinstitutet och Anna Lindhs stiftelse, och särskilt den sistnämnda stiftelsens anordnande av ett forum för interkulturell dialog i mars 2010. Parlamentet uppmanar de länder och institutioner som är medlemmar i UfM att upprätthålla sitt åtagande i fråga om FN:s allians mellan civilisationer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet begär att nya projekt för att främja kulturellt utbyte och ömsesidig förståelse mellan olika samhällsgrupper snabbt tas upp på UfM:s agenda, bland annat genom antagandet av en kulturstrategi för EU–Medelhavsområdet och utvecklandet av en dialog mellan olika kulturer och religioner. Parlamentet stöder de projekt som genomförs av Conférence Permanente de l’Audiovisuel Méditerranéen (COPEAM), i synnerhet det projekt som avser en TV-kanal för EU–Medelhavsområdet, samt upprepandet av lyckade initiativ som den arabiska veckan och EuroMedScola. Parlamentet välkomnar det arbete som bedrivs av biblioteket i Alexandria, arabvärldsinstitutet och Anna Lindhs stiftelse, och särskilt den sistnämnda stiftelsens anordnande av ett forum för interkulturell dialog i mars 2010. Parlamentet uppmanar de länder och institutioner som är medlemmar i UfM att upprätthålla sitt åtagande i fråga om FN:s allians mellan civilisationer.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar valet av Marseille i Provence som kulturhuvudstad 2013. Det är en stad vars planer är klart inriktade på EU–Medelhavsområdet och som öppnar dörren för ett närmande mellan befolkningarna på de båda sidorna av Medelhavet. Parlamentet understryker att detta kulturprojekt kan leda till konkreta och nydanande åtgärder som gagnar den kulturella dialogen i Europa och Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar valet av Marseille i Provence som kulturhuvudstad 2013. Det är en stad vars planer är klart inriktade på EU–Medelhavsområdet och som öppnar dörren för ett närmande mellan befolkningarna på de båda sidorna av Medelhavet. Parlamentet understryker att detta kulturprojekt kan leda till konkreta och nydanande åtgärder som gagnar den kulturella dialogen i Europa och Medelhavsområdet.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av att det upprättas näringslivsstrategier som förbättrar stordriftsfördelarna, samtidigt som de främjar de små och medelstora företagen och stärker de högteknologiska sektorerna. Länderna och institutionerna i UfM uppmanas att aktivt stödja de små och medelstora företagen, särskilt genom såväl effektiva finansiella tjänster som tekniskt och administrativt stöd, för att på så sätt skapa en god entreprenörsgrund, i synnerhet inom de sektorer som bidrar till den ekonomiska tillväxten i Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vikten av att det upprättas näringslivsstrategier som förbättrar stordriftsfördelarna, samtidigt som de främjar de små och medelstora företagen och stärker de högteknologiska sektorerna. Länderna och institutionerna i UfM uppmanas att aktivt stödja de små och medelstora företagen, särskilt genom såväl effektiva finansiella tjänster som tekniskt och administrativt stöd, för att på så sätt skapa en god entreprenörsgrund, i synnerhet inom de sektorer som bidrar till den ekonomiska tillväxten i Medelhavsländerna.

| 38. | Europaparlamentet betonar att Empa är avsett att bli UfM:s parlamentariska församling, som därmed ska garantera UfM:s legitimitet, och stöder förslaget från Empas sjätte plenarsammanträde i Amman den 13–14 mars 2010, om att Empa ska byta namn till den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att Empa är avsett att bli UfM:s parlamentariska församling, som därmed ska garantera UfM:s legitimitet, och stöder förslaget från Empas sjätte plenarsammanträde i Amman den 13–14 mars 2010, om att Empa ska byta namn till den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet.

| 39. | Europaparlamentet erinrar om sina befogenheter i samband med EU:s budgetförfarande. Det är viktigt att Empa redan nu ges ökade befogenheter i form av en rådgivande roll och befogenhet att utöva demokratisk kontroll när det gäller utformningen av riktlinjerna för arbetet, uppföljningen av inledda projekt samt genomförandet av budgeten. De behöriga utskotten inom Empa uppmanas att regelbundet höra generalsekreteraren och de biträdande generalsekreterarna. Samtidigt som Empa tilldelas ett utökat ansvar bör dock dess verksamhet och arbetsmetoder förbättras, bland annat genom att Empa ges de mänskliga och ekonomiska resurser som behövs och att Empas arbete i högre grad anpassas till arbetet vid andra institutioner inom UfM. Parlamentet välkomnar de beslut som fattades med denna innebörd vid Empas sjätte plenarsammanträde i Amman den 13–14 mars 2010. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet erinrar om sina befogenheter i samband med EU:s budgetförfarande. Det är viktigt att Empa redan nu ges ökade befogenheter i form av en rådgivande roll och befogenhet att utöva demokratisk kontroll när det gäller utformningen av riktlinjerna för arbetet, uppföljningen av inledda projekt samt genomförandet av budgeten. De behöriga utskotten inom Empa uppmanas att regelbundet höra generalsekreteraren och de biträdande generalsekreterarna. Samtidigt som Empa tilldelas ett utökat ansvar bör dock dess verksamhet och arbetsmetoder förbättras, bland annat genom att Empa ges de mänskliga och ekonomiska resurser som behövs och att Empas arbete i högre grad anpassas till arbetet vid andra institutioner inom UfM. Parlamentet välkomnar de beslut som fattades med denna innebörd vid Empas sjätte plenarsammanträde i Amman den 13–14 mars 2010.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar den nyligen inrättade Församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), och efterlyser en fungerande samordning av Arlems och Empas respektive verksamheter, bland annat genom att man anordnar gemensamma sammanträden och att medlemmar från respektive organ bjuds in till arbetsmöten. Parlamentet framhåller betydelsen av dessa församlingar med valda företrädare från båda sidor av Medelhavet som gynnar utbytet av god demokratisk praxis. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar den nyligen inrättade Församlingen för regionala och lokala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem), och efterlyser en fungerande samordning av Arlems och Empas respektive verksamheter, bland annat genom att man anordnar gemensamma sammanträden och att medlemmar från respektive organ bjuds in till arbetsmöten. Parlamentet framhåller betydelsen av dessa församlingar med valda företrädare från båda sidor av Medelhavet som gynnar utbytet av god demokratisk praxis.

| 41. | Europaparlamentet yrkar på att det civila samhället, arbetsmarknadens parter och de många nätverk för branschintressen och för övriga ekonomiska och sociala aktörer som skapats inom ramen för EU–Medelhavspartnerskapet regelbundet ska bjudas in till samråd och deltagande i UfM:s verksamhet och projekt. Dessutom förespråkar parlamentet






  — | att generalförsamlingen för de ekonomiska och sociala råden och liknande institutioner undersöker möjligheten att inrätta ett ekonomiskt och socialt råd för EU–Medelhavsområdet, |
| --- | --- | --- |

41.

Europaparlamentet yrkar på att det civila samhället, arbetsmarknadens parter och de många nätverk för branschintressen och för övriga ekonomiska och sociala aktörer som skapats inom ramen för EU–Medelhavspartnerskapet regelbundet ska bjudas in till samråd och deltagande i UfM:s verksamhet och projekt. Dessutom förespråkar parlamentet

—

att generalförsamlingen för de ekonomiska och sociala råden och liknande institutioner undersöker möjligheten att inrätta ett ekonomiskt och socialt råd för EU–Medelhavsområdet,

| — | att projekt utarbetas för att underlätta affärsförbindelser, investeringar och partnerskap mellan företag på de båda sidorna av Medelhavet, så som projektet Invest in Med, |
| --- | --- |

—

att projekt utarbetas för att underlätta affärsförbindelser, investeringar och partnerskap mellan företag på de båda sidorna av Medelhavet, så som projektet Invest in Med,

| — | att det skapas nätverk för handelskamrarna i EU–Medelhavsområdet liksom för fackföreningarna och arbetsgivarföreningarna i EU–Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

att det skapas nätverk för handelskamrarna i EU–Medelhavsområdet liksom för fackföreningarna och arbetsgivarföreningarna i EU–Medelhavsområdet,

| — | att de organisationer utökas, som företräder de små och medelstora företagen i den grupp för näringslivssamarbete som ansvarar för att genomföra EU–Medelhavsstadgan för företag, så att stadgan kan bli ett verktyg för att minska hindren för de små och medelstora företagens tillväxt och utveckling. |
| --- | --- |

—

att de organisationer utökas, som företräder de små och medelstora företagen i den grupp för näringslivssamarbete som ansvarar för att genomföra EU–Medelhavsstadgan för företag, så att stadgan kan bli ett verktyg för att minska hindren för de små och medelstora företagens tillväxt och utveckling.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar det åtagande som upprepades under den andra ministerkonferensen för EU–Medelhavsområdet om stärkandet av kvinnans roll i samhället (Marrakech den 11–12 november 2009), för att rättsligt och faktiskt främja jämställdheten mellan kvinnor och män, bekämpa våldet mot kvinnor och respektera kvinnors och mäns civila, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet insisterar på att konkreta steg tas i denna riktning och rekommenderar att ett UfM-projekt antas för att främja kvinnors företagande och stärka deras deltagande i det offentliga livet. Bristen på respekt för kvinnors grundläggande rättigheter får inte rättfärdigas med hänvisning till respekten för traditioner och sedvänjor. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar det åtagande som upprepades under den andra ministerkonferensen för EU–Medelhavsområdet om stärkandet av kvinnans roll i samhället (Marrakech den 11–12 november 2009), för att rättsligt och faktiskt främja jämställdheten mellan kvinnor och män, bekämpa våldet mot kvinnor och respektera kvinnors och mäns civila, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Parlamentet insisterar på att konkreta steg tas i denna riktning och rekommenderar att ett UfM-projekt antas för att främja kvinnors företagande och stärka deras deltagande i det offentliga livet. Bristen på respekt för kvinnors grundläggande rättigheter får inte rättfärdigas med hänvisning till respekten för traditioner och sedvänjor.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant, kommissionen och den nyinrättade europeiska avdelningen för yttre åtgärder att göra vad de kan för att samordna EU:s deltagande i UfM och göra Europaparlamentet delaktigt i utformningen av EU:s politik. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant, kommissionen och den nyinrättade europeiska avdelningen för yttre åtgärder att göra vad de kan för att samordna EU:s deltagande i UfM och göra Europaparlamentet delaktigt i utformningen av EU:s politik.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar att också kandidatländer från södra Balkan nyligen har anslutit sig till UfM. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar att också kandidatländer från södra Balkan nyligen har anslutit sig till UfM.

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till ordföranden för Europeiska unionens råd, Europeiska kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, UfM:s delade ordförandeskap och generalsekreterare samt partnerländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till ordföranden för Europeiska unionens råd, Europeiska kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, UfM:s delade ordförandeskap och generalsekreterare samt partnerländernas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 210.

(2)  EUT C 285 E, 26.11.2009, s. 39.

(3)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 76.

(4)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 443.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/136 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/136

---

Torsdagen den 20 maj 2010Behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien

P7_TA(2010)0193

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om behovet av en EU-strategi för Sydkaukasien (2009/2216(INI))

2011/C 161 E/20

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Sydkaukasien, bl.a. resolutionen av den 15 november 2007 om stärkande av den europeiska grannskapspolitiken (1) och resolutionerna av den 17 januari 2008 om en effektivare EU-politik för Sydkaukasien (2) och om regionalpolitiken i Svartahavsområdet (3),

med beaktande av sina resolutioner av den 17 december 2009 om Azerbajdzjan: yttrandefrihet (4), av den 3 september 2008 om situationen i Georgien (5), av den 5 juni 2008 om försämringen av situationen i Georgien (6) och av den 13 mars 2008 om Armenien (7),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 3 december 2008 om ett östligt partnerskap (KOM(2008)0823),

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet i Prag om det östliga partnerskapet den 7 maj 2009,

med beaktande av handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken som antogs med Armenien, Azerbajdzjan och Georgien i november 2006 och av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) som är nära kopplat till genomförandet av handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken,

med beaktande av lägesrapporterna för den europeiska grannskapspolitiken om Armenien, Azerbajdzjan och Georgien som antogs av kommissionen den 23 april 2009,

med beaktande av landstrategidokumenten 2007–2013 och de nationella vägledande programmen 2007–2010 inom ramen för ENPI för Armenien, Azerbajdzjan och Georgien,

med beaktande av halvtidsöversynen av ENPI-programdokumenten för Armenien, Azerbajdzjan och Georgien,

med beaktande av de partnerskaps- och samarbetsavtal som ingicks med Armenien, Azerbajdzjan och Georgien 1996,

med beaktande av de relevanta övervakningsrapporterna från Europarådets parlamentariska församling,

med beaktande av det internationella undersökningsuppdragets rapport av den 30 september 2009 om konflikten i Georgien (Tagliavinirapporten),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0123/2010), och av följande skäl:

| A. | Rådet (utrikes frågor) bekräftade den 8 december 2009 att EU vill främja stabilitet, samarbete, välstånd och goda styrelseformer i hela Sydkaukasien, bl.a. genom program för tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

A.

Rådet (utrikes frågor) bekräftade den 8 december 2009 att EU vill främja stabilitet, samarbete, välstånd och goda styrelseformer i hela Sydkaukasien, bl.a. genom program för tekniskt bistånd.

| B. | EU lyckades få till stånd ett avtal om vapenvila i kriget i Georgien i augusti 2008. Därefter har det funnits ett stort behov av ett fortsatt engagemang från EU:s sida för att se till att detta avtal efterlevs fullt ut. EU har därför blivit en viktig säkerhetsaktör i regionen genom att sätta in ett övervakningsuppdrag, sjösätta ett omfattande stödprogram efter kriget och inleda ett undersökningsuppdrag som ska titta närmare på krigets orsaker och förlopp. |
| --- | --- |

B.

EU lyckades få till stånd ett avtal om vapenvila i kriget i Georgien i augusti 2008. Därefter har det funnits ett stort behov av ett fortsatt engagemang från EU:s sida för att se till att detta avtal efterlevs fullt ut. EU har därför blivit en viktig säkerhetsaktör i regionen genom att sätta in ett övervakningsuppdrag, sjösätta ett omfattande stödprogram efter kriget och inleda ett undersökningsuppdrag som ska titta närmare på krigets orsaker och förlopp.

| C. | Under 2009 intensifierades förhandlingarna om en lösning av konflikten i Nagorno-Karabach under medling av Minskgruppen, som sorterar under OSSE (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa). |
| --- | --- |

C.

Under 2009 intensifierades förhandlingarna om en lösning av konflikten i Nagorno-Karabach under medling av Minskgruppen, som sorterar under OSSE (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa).

| D. | Människor som fördrivits med våld från konfliktområdena i Sydkaukasien nekas fortfarande rätten att återvända till sina hem. De tre länderna har visserligen inlett program för lokal integration av sina flyktingar och internflyktingar, men det är fortfarande lång väg kvar innan dessa program kan bli framgångsrika. Flyktingar och internflyktingar bör inte utnyttjas av de berörda myndigheterna som politiska instrument under konflikter. |
| --- | --- |

D.

Människor som fördrivits med våld från konfliktområdena i Sydkaukasien nekas fortfarande rätten att återvända till sina hem. De tre länderna har visserligen inlett program för lokal integration av sina flyktingar och internflyktingar, men det är fortfarande lång väg kvar innan dessa program kan bli framgångsrika. Flyktingar och internflyktingar bör inte utnyttjas av de berörda myndigheterna som politiska instrument under konflikter.

| E. | Armeniens och Turkiets undertecknande i oktober 2009 av protokoll om upprättandet och utvecklingen av diplomatiska förbindelser och om öppnandet av sina gemensamma gränser är ett lovande steg, men protokollen har inte ratificerats. |
| --- | --- |

E.

Armeniens och Turkiets undertecknande i oktober 2009 av protokoll om upprättandet och utvecklingen av diplomatiska förbindelser och om öppnandet av sina gemensamma gränser är ett lovande steg, men protokollen har inte ratificerats.

| F. | De latenta konflikterna hindrar den ekonomiska och sociala utvecklingen och hindrar förbättrade levnadsvillkor i Sydkaukasien och en fullständig utveckling av det östliga partnerskapet inom den europeiska grannskapspolitiken. Att få till stånd en fredlig lösning på konflikterna är av central betydelse för stabiliteten i EU:s grannländer. Ytterligare insatser bör göras för att identifiera gemensamma intresseområden som kan överbrygga motsättningarna, underlätta en dialog och främja regionalt samarbete och regionala utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

F.

De latenta konflikterna hindrar den ekonomiska och sociala utvecklingen och hindrar förbättrade levnadsvillkor i Sydkaukasien och en fullständig utveckling av det östliga partnerskapet inom den europeiska grannskapspolitiken. Att få till stånd en fredlig lösning på konflikterna är av central betydelse för stabiliteten i EU:s grannländer. Ytterligare insatser bör göras för att identifiera gemensamma intresseområden som kan överbrygga motsättningarna, underlätta en dialog och främja regionalt samarbete och regionala utvecklingsmöjligheter.

| G. | EU respekterar suveränitetsprincipen och den territoriella integriteten i sina förbindelser med staterna i Sydkaukasien. |
| --- | --- |

G.

EU respekterar suveränitetsprincipen och den territoriella integriteten i sina förbindelser med staterna i Sydkaukasien.

| H. | Det östliga partnerskapet skapar nya möjligheter till fördjupade bilaterala förbindelser och innebär också att ett multilateralt samarbete införs. |
| --- | --- |

H.

Det östliga partnerskapet skapar nya möjligheter till fördjupade bilaterala förbindelser och innebär också att ett multilateralt samarbete införs.

| I. | Det östliga partnerskapet har som målsättning att påskynda reformer, tillnärmning av lagstiftning och ekonomisk integration samt att medföra konkret stöd till befästandet av partnerländernas status som självständiga stater och deras territoriella integritet. Partnerskapet bygger på principerna om villkorlighet, differentiering och delat ansvar, och är inriktat på förhandlingar om nya associeringsavtal, som måste godkännas av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

I.

Det östliga partnerskapet har som målsättning att påskynda reformer, tillnärmning av lagstiftning och ekonomisk integration samt att medföra konkret stöd till befästandet av partnerländernas status som självständiga stater och deras territoriella integritet. Partnerskapet bygger på principerna om villkorlighet, differentiering och delat ansvar, och är inriktat på förhandlingar om nya associeringsavtal, som måste godkännas av Europaparlamentet.

| J. | Den parlamentariska församlingen för det östliga partnerskapet (Euronest) ska officiellt inrättas som en central multilateral mekanism för ökad interparlamentarisk dialog mellan Europaparlamentet och EU:s sex partnerländer i öst, inklusive Armenien, Azerbajdzjan och Georgien, för att föra dessa länder närmare EU. |
| --- | --- |

J.

Den parlamentariska församlingen för det östliga partnerskapet (Euronest) ska officiellt inrättas som en central multilateral mekanism för ökad interparlamentarisk dialog mellan Europaparlamentet och EU:s sex partnerländer i öst, inklusive Armenien, Azerbajdzjan och Georgien, för att föra dessa länder närmare EU.

| K. | Situationen i regionen Sydkaukasien kräver en alltmer proaktiv politik för EU:s engagemang i denna region, och inledandet av det östliga partnerskapet samt Lissabonfördragets ikraftträdande utgör ett bra tillfälle för att utarbeta en EU-strategi gentemot Sydkaukasien. |
| --- | --- |

K.

Situationen i regionen Sydkaukasien kräver en alltmer proaktiv politik för EU:s engagemang i denna region, och inledandet av det östliga partnerskapet samt Lissabonfördragets ikraftträdande utgör ett bra tillfälle för att utarbeta en EU-strategi gentemot Sydkaukasien.

| 1. | Europaparlamentet vidhåller att EU:s främsta målsättning i regionen är att hjälpa Armenien, Azerbajdzjan och Georgien att utvecklas till öppna, fredliga, stabila och demokratiska länder som är beredda att upprätta nära grannskapsförbindelser och som kan omvandla Sydkaukasien till en region med varaktig fred, stabilitet och välfärd, så att man stärker integreringen av dessa länder i EU-politiken. För att uppnå detta mål behöver EU spela en allt aktivare politisk roll genom att i samförstånd med länderna i regionen ta fram en strategi som kombinerar EU:s mjuka makt med en sträng hållning. Denna strategi bör kompletteras av bilateral politik. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet vidhåller att EU:s främsta målsättning i regionen är att hjälpa Armenien, Azerbajdzjan och Georgien att utvecklas till öppna, fredliga, stabila och demokratiska länder som är beredda att upprätta nära grannskapsförbindelser och som kan omvandla Sydkaukasien till en region med varaktig fred, stabilitet och välfärd, så att man stärker integreringen av dessa länder i EU-politiken. För att uppnå detta mål behöver EU spela en allt aktivare politisk roll genom att i samförstånd med länderna i regionen ta fram en strategi som kombinerar EU:s mjuka makt med en sträng hållning. Denna strategi bör kompletteras av bilateral politik.

Säkerhetsfrågor och fredlig konfliktlösning

| 2. | Europaparlamentet betonar att det är oacceptabelt och ohållbart att upprätthålla det nuvarande läget i konflikterna i regionen, eftersom det medför en ständig risk för att spänningen trappas upp och att den väpnade konflikten återupptas. Samtliga sidor bör aktivt arbeta för att få till stånd stabilitet och fred. Parlamentet förordar användning av gränsöverskridande program och dialog mellan de civila samhällena som verktyg för konfliktomvandling och förtroendebyggande över skiljelinjerna. Parlamentet betonar att EU har en viktig roll att spela genom att bidra till en kultur av dialog i regionen och genom att se till att FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner, bl.a. resolution 1325 (2000), efterlevs. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att det är oacceptabelt och ohållbart att upprätthålla det nuvarande läget i konflikterna i regionen, eftersom det medför en ständig risk för att spänningen trappas upp och att den väpnade konflikten återupptas. Samtliga sidor bör aktivt arbeta för att få till stånd stabilitet och fred. Parlamentet förordar användning av gränsöverskridande program och dialog mellan de civila samhällena som verktyg för konfliktomvandling och förtroendebyggande över skiljelinjerna. Parlamentet betonar att EU har en viktig roll att spela genom att bidra till en kultur av dialog i regionen och genom att se till att FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner, bl.a. resolution 1325 (2000), efterlevs.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att konflikthantering och konfliktlösning samt grundläggande dialog bl.a. kräver erkännande av alla inblandade parters och gruppers rättigheter och legitima intressen, öppenhet för att ompröva uppfattningar om tidigare skeenden och komma fram till en gemensam förståelse av dessa skeenden, vilja att övervinna hat och fruktan, beredvillighet att kompromissa i fråga om maximalistiska ståndpunkter och ge upp revanschistiska hållningar samt beredvillighet att diskutera verkliga eftergifter för att man ska kunna befästa stabiliteten och välståndet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att konflikthantering och konfliktlösning samt grundläggande dialog bl.a. kräver erkännande av alla inblandade parters och gruppers rättigheter och legitima intressen, öppenhet för att ompröva uppfattningar om tidigare skeenden och komma fram till en gemensam förståelse av dessa skeenden, vilja att övervinna hat och fruktan, beredvillighet att kompromissa i fråga om maximalistiska ståndpunkter och ge upp revanschistiska hållningar samt beredvillighet att diskutera verkliga eftergifter för att man ska kunna befästa stabiliteten och välståndet.

| 4. | Europaparlamentet påpekar vikten av konfliktförebyggande, inklusive genom respekt för alla personer som tillhör nationella minoriteter, religiös tolerans och ansträngningar för att stärka den sociala och ekonomiska sammanhållningen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar vikten av konfliktförebyggande, inklusive genom respekt för alla personer som tillhör nationella minoriteter, religiös tolerans och ansträngningar för att stärka den sociala och ekonomiska sammanhållningen.

| 5. | Europaparlamentet betonar de utomstående aktörernas ansvar att använda sin makt och sitt inflytande på sätt som till fullo överensstämmer med internationell rätt, inklusive människorättslagstiftningen. De utomstående aktörerna bör bedriva ett tätare och väl avvägt samarbete för att bidra till en fredlig konfliktlösning. Det är oacceptabelt att de utomstående aktörerna ställer upp villkor för att respektera de sydkaukasiska staternas suveränitet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar de utomstående aktörernas ansvar att använda sin makt och sitt inflytande på sätt som till fullo överensstämmer med internationell rätt, inklusive människorättslagstiftningen. De utomstående aktörerna bör bedriva ett tätare och väl avvägt samarbete för att bidra till en fredlig konfliktlösning. Det är oacceptabelt att de utomstående aktörerna ställer upp villkor för att respektera de sydkaukasiska staternas suveränitet och territoriella integritet.

Konflikten i Nagorno-Karabach

| 6. | Europaparlamentet gläder sig över den dynamiska takten i förhandlingarna om konflikten i Nagorno-Karabach, vilken illustreras av de sex möten mellan presidenterna i Armenien och Azerbajdzjan som hölls 2009 i Moskvaförklaringens anda. Parterna uppmanas att öka sina insatser i fredsförhandlingarna för att nå en lösning under de kommande månaderna, att visa en mer konstruktiv hållning och att inte längre plädera för ett vidmakthållande av det nuvarande läget, som bygger på militära resultat och som saknar internationell legitimitet, eftersom man därmed skapar instabilitet och förlänger lidandet för den krigsdrabbade lokalbefolkningen. Parlamentet fördömer idén om en militär lösning och de allvarliga följderna av det militära våld som redan använts. Båda parter uppmanas att undvika ytterligare brott mot avtalet om vapenvila från 1994. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet gläder sig över den dynamiska takten i förhandlingarna om konflikten i Nagorno-Karabach, vilken illustreras av de sex möten mellan presidenterna i Armenien och Azerbajdzjan som hölls 2009 i Moskvaförklaringens anda. Parterna uppmanas att öka sina insatser i fredsförhandlingarna för att nå en lösning under de kommande månaderna, att visa en mer konstruktiv hållning och att inte längre plädera för ett vidmakthållande av det nuvarande läget, som bygger på militära resultat och som saknar internationell legitimitet, eftersom man därmed skapar instabilitet och förlänger lidandet för den krigsdrabbade lokalbefolkningen. Parlamentet fördömer idén om en militär lösning och de allvarliga följderna av det militära våld som redan använts. Båda parter uppmanas att undvika ytterligare brott mot avtalet om vapenvila från 1994.

| 7. | Europaparlamentet stöder helhjärtat OSSE:s Minskgrupps medlingsinsatser, de grundläggande principerna i Madriddokumentet och uttalandet från ordförandeländerna i OSSE:s Minskgrupp den 10 juli 2009 i samband med G8-mötet i L’Aquila. Världssamfundet uppmanas att visa mod och politisk vilja att övervinna de återstående stötestenarna för ett avtal. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder helhjärtat OSSE:s Minskgrupps medlingsinsatser, de grundläggande principerna i Madriddokumentet och uttalandet från ordförandeländerna i OSSE:s Minskgrupp den 10 juli 2009 i samband med G8-mötet i L’Aquila. Världssamfundet uppmanas att visa mod och politisk vilja att övervinna de återstående stötestenarna för ett avtal.

| 8. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över att hundratusentals flyktingar och internflyktingar som flydde från sina hem under eller i samband med kriget i Nagorno-Karabach fortfarande är fördrivna och nekas sina rättigheter, bland annat rätten att återvända, äganderätten och rätten till personlig säkerhet. Alla parter uppmanas att otvetydigt och ovillkorligt erkänna dessa rättigheter och behovet av att de skyndsamt respekteras, och parlamentet efterlyser en snabb lösning på detta problem som respekterar de folkrättsliga principerna. Parlamentet kräver i detta avseende att armeniska styrkor dras tillbaka från alla ockuperade territorier i Azerbajdzjan och att internationella styrkor sätts in och organiseras i överensstämmelse med FN-stadgan samt att nödvändiga säkerhetsgarantier ges under en övergångsperiod, vilket kommer att trygga säkerheten för befolkningen i Nagorno-Karabach och ge de fördrivna personerna möjlighet att återvända till sina hem. Dessutom kommer det härigenom att bli möjligt att förhindra ytterligare konflikter orsakade av hemlöshet. Myndigheterna i Armenien och Azerbajdzjan och ledarna för de inblandade grupperna uppmanas att visa att de är beslutna att skapa fredliga förbindelser mellan folkgrupperna genom praktiska förberedelser för de fördrivnas återvändande. Internflykting- och flyktingsituationen bör hanteras i enlighet med internationella standarder och med hänsyn till bl.a. Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1877(2009), ”Europas bortglömda folk: att skydda de mänskliga rättigheterna hos människor som har varit fördrivna under lång tid”. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över att hundratusentals flyktingar och internflyktingar som flydde från sina hem under eller i samband med kriget i Nagorno-Karabach fortfarande är fördrivna och nekas sina rättigheter, bland annat rätten att återvända, äganderätten och rätten till personlig säkerhet. Alla parter uppmanas att otvetydigt och ovillkorligt erkänna dessa rättigheter och behovet av att de skyndsamt respekteras, och parlamentet efterlyser en snabb lösning på detta problem som respekterar de folkrättsliga principerna. Parlamentet kräver i detta avseende att armeniska styrkor dras tillbaka från alla ockuperade territorier i Azerbajdzjan och att internationella styrkor sätts in och organiseras i överensstämmelse med FN-stadgan samt att nödvändiga säkerhetsgarantier ges under en övergångsperiod, vilket kommer att trygga säkerheten för befolkningen i Nagorno-Karabach och ge de fördrivna personerna möjlighet att återvända till sina hem. Dessutom kommer det härigenom att bli möjligt att förhindra ytterligare konflikter orsakade av hemlöshet. Myndigheterna i Armenien och Azerbajdzjan och ledarna för de inblandade grupperna uppmanas att visa att de är beslutna att skapa fredliga förbindelser mellan folkgrupperna genom praktiska förberedelser för de fördrivnas återvändande. Internflykting- och flyktingsituationen bör hanteras i enlighet med internationella standarder och med hänsyn till bl.a. Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1877(2009), ”Europas bortglömda folk: att skydda de mänskliga rättigheterna hos människor som har varit fördrivna under lång tid”.

| 9. | Europaparlamentet betonar att det behövs verkliga insatser för att bana väg för en varaktig fred. Alla berörda myndigheter uppmanas att undvika provokativ politik och retorik, provocerande uttalanden och historiemanipulering. Armeniens och Azerbajdzjans ledare uppmanas att agera ansvarsfullt, skruva ner tonläget i sina tal och bereda vägen så att gemene man godtar och fullt inser fördelarna med en övergripande lösning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att det behövs verkliga insatser för att bana väg för en varaktig fred. Alla berörda myndigheter uppmanas att undvika provokativ politik och retorik, provocerande uttalanden och historiemanipulering. Armeniens och Azerbajdzjans ledare uppmanas att agera ansvarsfullt, skruva ner tonläget i sina tal och bereda vägen så att gemene man godtar och fullt inser fördelarna med en övergripande lösning.

| 10. | Europaparlamentet anser att ståndpunkten att Nagorno-Karabach inbegriper alla de ockuperade azerbajdzjanska områden som omger Nagorno-Karabach snabbt bör överges. En interimsstatus för Nagorno-Karabach skulle kunna vara en lösning fram till dess att den slutliga statusen bestäms. Interimsstatusen skulle kunna skapa en provisorisk ram för fredlig samexistens och samarbete mellan de armeniska och azerbajdzjanska befolkningsgrupperna i regionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att ståndpunkten att Nagorno-Karabach inbegriper alla de ockuperade azerbajdzjanska områden som omger Nagorno-Karabach snabbt bör överges. En interimsstatus för Nagorno-Karabach skulle kunna vara en lösning fram till dess att den slutliga statusen bestäms. Interimsstatusen skulle kunna skapa en provisorisk ram för fredlig samexistens och samarbete mellan de armeniska och azerbajdzjanska befolkningsgrupperna i regionen.

| 11. | Europaparlamentet betonar att en lösning oundvikligen måste garantera säkerhet för alla. Det är viktigt att en tillräcklig satsning görs på fredsbevarande insatser och att dessa överensstämmer med internationella människorättsnormer som omfattar såväl militära som civila aspekter. Rådet uppmanas att undersöka möjligheten att stödja fredsprocessen genom uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, bl.a. genom att skicka ett stort övervakningsuppdrag till området som skulle kunna underlätta upprättandet av en internationell fredsbevarande styrka när väl en överenskommelse har kunnat nås. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att en lösning oundvikligen måste garantera säkerhet för alla. Det är viktigt att en tillräcklig satsning görs på fredsbevarande insatser och att dessa överensstämmer med internationella människorättsnormer som omfattar såväl militära som civila aspekter. Rådet uppmanas att undersöka möjligheten att stödja fredsprocessen genom uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, bl.a. genom att skicka ett stort övervakningsuppdrag till området som skulle kunna underlätta upprättandet av en internationell fredsbevarande styrka när väl en överenskommelse har kunnat nås.

Närmandet mellan Armenien och Turkiet

| 12. | Europaparlamentet välkomnar protokollen om upprättandet och utvecklingen av diplomatiska förbindelser mellan Armenien och Turkiet, bl.a. öppnandet av den gemensamma gränsen. Båda sidor uppmanas att utnyttja detta tillfälle att förbättra sina förbindelser genom att ratificera och genomföra protokollen utan villkor och inom en rimlig tidsram. Närmandet mellan Armenien och Turkiet och samtalen ledda av OSSE:s Minskgrupp är separata processer som bör framskrida på sina egna logiska grunder. Framsteg i en av de båda processerna skulle dock kunna få mycket omfattande och potentiellt mycket positiva följder i regionen som helhet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar protokollen om upprättandet och utvecklingen av diplomatiska förbindelser mellan Armenien och Turkiet, bl.a. öppnandet av den gemensamma gränsen. Båda sidor uppmanas att utnyttja detta tillfälle att förbättra sina förbindelser genom att ratificera och genomföra protokollen utan villkor och inom en rimlig tidsram. Närmandet mellan Armenien och Turkiet och samtalen ledda av OSSE:s Minskgrupp är separata processer som bör framskrida på sina egna logiska grunder. Framsteg i en av de båda processerna skulle dock kunna få mycket omfattande och potentiellt mycket positiva följder i regionen som helhet.

Konflikterna i Georgien

| 13. | Europaparlamentet upprepar sitt ovillkorliga stöd för Georgiens suveränitet, territoriella integritet och okränkbara, internationellt erkända gränser, och uppmanar Ryssland att respektera dem. De georgiska myndigheterna uppmuntras att anstränga sig mer för att nå en lösning på Georgiens interna konflikter i Abchazien och Sydossetien. Parlamentet välkomnar Tagliavinirapporten och stöder dess huvudsakliga iakttagelser och slutsatser. Parlamentet förväntar sig att den omfattande bakgrundsinformation som lämnas i rapporten ska kunna utnyttjas för att vidta rättsliga åtgärder inför Internationella brottmålsdomstolen och av enskilda medborgare i samband med överträdelser av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentet stödjer mandatet för EU:s övervakningsuppdrag (EUMM) och kräver att det ytterligare utökas. Ryssland och de facto-myndigheterna i utbrytarregionerna Abchazien och Sydossetien uppmanas att sluta blockera delar av genomförandet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sitt ovillkorliga stöd för Georgiens suveränitet, territoriella integritet och okränkbara, internationellt erkända gränser, och uppmanar Ryssland att respektera dem. De georgiska myndigheterna uppmuntras att anstränga sig mer för att nå en lösning på Georgiens interna konflikter i Abchazien och Sydossetien. Parlamentet välkomnar Tagliavinirapporten och stöder dess huvudsakliga iakttagelser och slutsatser. Parlamentet förväntar sig att den omfattande bakgrundsinformation som lämnas i rapporten ska kunna utnyttjas för att vidta rättsliga åtgärder inför Internationella brottmålsdomstolen och av enskilda medborgare i samband med överträdelser av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentet stödjer mandatet för EU:s övervakningsuppdrag (EUMM) och kräver att det ytterligare utökas. Ryssland och de facto-myndigheterna i utbrytarregionerna Abchazien och Sydossetien uppmanas att sluta blockera delar av genomförandet.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att världssamfundet fortfarande är nästan enigt i sitt avvisande av den ensidiga självständighetsförklaringen från Sydossetiens och Abchaziens sida. Parlamentet beklagar djupt Ryska federationens erkännande av Abchazien och Sydossetien såsom varande i strid med folkrätten. Alla parter uppmanas att respektera avtalet om vapenvila från 2008 samt garantera säkerhet och fritt tillträde för EUMM-personalen på plats. Ryssland uppmanas att respektera sitt åtagande att dra tillbaka sina trupper till de ställningar som innehades innan kriget i augusti 2008 bröt ut. Parlamentet noterar med oro avtalet av den 17 februari 2010 mellan Ryska federationen och de facto-myndigheterna i Abchazien om att upprätta en rysk militärbas i Abchazien utan tillstånd från den georgiska regeringen, och konstaterar att ett sådant avtal strider mot avtalen om vapenvila av den 12 augusti och 8 september 2008. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att världssamfundet fortfarande är nästan enigt i sitt avvisande av den ensidiga självständighetsförklaringen från Sydossetiens och Abchaziens sida. Parlamentet beklagar djupt Ryska federationens erkännande av Abchazien och Sydossetien såsom varande i strid med folkrätten. Alla parter uppmanas att respektera avtalet om vapenvila från 2008 samt garantera säkerhet och fritt tillträde för EUMM-personalen på plats. Ryssland uppmanas att respektera sitt åtagande att dra tillbaka sina trupper till de ställningar som innehades innan kriget i augusti 2008 bröt ut. Parlamentet noterar med oro avtalet av den 17 februari 2010 mellan Ryska federationen och de facto-myndigheterna i Abchazien om att upprätta en rysk militärbas i Abchazien utan tillstånd från den georgiska regeringen, och konstaterar att ett sådant avtal strider mot avtalen om vapenvila av den 12 augusti och 8 september 2008.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda säkerheten och rättigheterna för alla de människor som lever i utbrytarregionerna, främja respekten för de etniska georgiernas rätt till återvändande under säkra och värdiga förhållanden, stoppa införandet av passtvång, minska de i realiteten stängda gränserna, samt ge möjlighet för EU och andra internationella aktörer att bistå människor i de båda regionerna. Parlamentet understryker behovet av klarare definierade mål på kort och medellång sikt i detta avseende. Georgien uppmanas att fortsätta att genomföra sin handlingsplan för internflyktingar och hjälpa internflyktingar inom landets territorium. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar vikten av att skydda säkerheten och rättigheterna för alla de människor som lever i utbrytarregionerna, främja respekten för de etniska georgiernas rätt till återvändande under säkra och värdiga förhållanden, stoppa införandet av passtvång, minska de i realiteten stängda gränserna, samt ge möjlighet för EU och andra internationella aktörer att bistå människor i de båda regionerna. Parlamentet understryker behovet av klarare definierade mål på kort och medellång sikt i detta avseende. Georgien uppmanas att fortsätta att genomföra sin handlingsplan för internflyktingar och hjälpa internflyktingar inom landets territorium.

| 16. | Europaparlamentet understryker behovet av att ta tag i den georgisk-abchaziska och georgisk-sydossetiska dimensionen i konflikterna och se till att rättigheterna för och oron hos alla befolkningar som berörs beaktas i lika hög grad. Parlamentet understryker att Abchaziens och Sydossetiens isolering motverkar försöken att lösa konflikten. Parlamentet välkomnar landets strategi av den 27 januari 2010 som bygger på engagemang genom samarbete och uppmuntrar de georgiska myndigheterna att samråda med alla berörda aktörer när det gäller utarbetandet av en handlingsplan för genomförandet av denna strategi. Parlamentet framhåller vikten av förtroendeskapande åtgärder och personliga kontakter över konfliktgränserna. EU uppmanas dessutom att främja rörelsefrihet över de administrativa gränserna mellan de berörda grupperna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker behovet av att ta tag i den georgisk-abchaziska och georgisk-sydossetiska dimensionen i konflikterna och se till att rättigheterna för och oron hos alla befolkningar som berörs beaktas i lika hög grad. Parlamentet understryker att Abchaziens och Sydossetiens isolering motverkar försöken att lösa konflikten. Parlamentet välkomnar landets strategi av den 27 januari 2010 som bygger på engagemang genom samarbete och uppmuntrar de georgiska myndigheterna att samråda med alla berörda aktörer när det gäller utarbetandet av en handlingsplan för genomförandet av denna strategi. Parlamentet framhåller vikten av förtroendeskapande åtgärder och personliga kontakter över konfliktgränserna. EU uppmanas dessutom att främja rörelsefrihet över de administrativa gränserna mellan de berörda grupperna.

| 17. | Europaparlamentet anser att Genèveförhandlingarna är det enda forum där samtliga parter i konflikten är företrädda och där tre viktiga internationella aktörer – EU, OSSE och FN – samarbetar intensivt för att skapa säkerhet och stabilitet i regionen. Parlamentet beklagar att förhandlingarna hittills inte har lett till några nämnvärda resultat och att incidenter alltjämt sker längs eldupphörlinjen, trots det välkomna inrättandet av mekanismen för incidentförebyggande och respons. Parterna uppmanas att fullt ut utnyttja mekanismen och dess möjligheter att stärka det ömsesidiga förtroendet. Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik uppmanas att göra allt för att återigen få fart på dessa förhandlingar, så att man kan nå en tillfredsställande stabilisering av situationen och fullt ut tillämpa avtalet om vapenvila från augusti 2008. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att Genèveförhandlingarna är det enda forum där samtliga parter i konflikten är företrädda och där tre viktiga internationella aktörer – EU, OSSE och FN – samarbetar intensivt för att skapa säkerhet och stabilitet i regionen. Parlamentet beklagar att förhandlingarna hittills inte har lett till några nämnvärda resultat och att incidenter alltjämt sker längs eldupphörlinjen, trots det välkomna inrättandet av mekanismen för incidentförebyggande och respons. Parterna uppmanas att fullt ut utnyttja mekanismen och dess möjligheter att stärka det ömsesidiga förtroendet. Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik uppmanas att göra allt för att återigen få fart på dessa förhandlingar, så att man kan nå en tillfredsställande stabilisering av situationen och fullt ut tillämpa avtalet om vapenvila från augusti 2008.

Framsteg mot demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen

| 18. | Europaparlamentet betonar att demokratisering, goda styrelseformer, politisk pluralism, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är av avgörande betydelse för att bestämma Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens framtida förbindelser med EU. Parlamentet uppmanar länderna till förnyade insatser för att fullt ut genomföra handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken, och kommissionen uppmanas att fortsätta stödja dem i deras arbete. Parlamentet oroas över de blygsamma framsteg som länderna i Sydkaukasien gjort i detta avseende, vilka framgår av kommissionens framstegsrapport från 2009 och Europarådets rekommendationer. Parlamentet gläder sig över att en människorättsdialog har inletts mellan EU, Georgien och Armenien, och uppmanar Azerbajdzjan och EU att slutföra diskussionerna om en motsvarande samarbetsstruktur. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att demokratisering, goda styrelseformer, politisk pluralism, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är av avgörande betydelse för att bestämma Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens framtida förbindelser med EU. Parlamentet uppmanar länderna till förnyade insatser för att fullt ut genomföra handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken, och kommissionen uppmanas att fortsätta stödja dem i deras arbete. Parlamentet oroas över de blygsamma framsteg som länderna i Sydkaukasien gjort i detta avseende, vilka framgår av kommissionens framstegsrapport från 2009 och Europarådets rekommendationer. Parlamentet gläder sig över att en människorättsdialog har inletts mellan EU, Georgien och Armenien, och uppmanar Azerbajdzjan och EU att slutföra diskussionerna om en motsvarande samarbetsstruktur.

| 19. | Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra fler demokratiska reformer samt den väsentliga roll som politisk dialog och politiskt samarbete spelar när det gäller att utveckla nationellt samförstånd. Parlamentet understryker betydelsen av att främja självständiga, öppna och starkare demokratiska institutioner, bl.a. rättsväsendets oberoende. Det är också viktigt att stärka den parlamentariska kontrollen över den verkställande makten, säkerställa ett demokratiskt maktskifte, stödja civilsamhället och ge det större inflytande och utveckla kontakter mellan enskilda individer för att främja demokrati och rättsstatsprincipen. Parlamentet konstaterar att demokratiseringsarbetet går långsamt trots de åtaganden som gjorts. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker vikten av att genomföra fler demokratiska reformer samt den väsentliga roll som politisk dialog och politiskt samarbete spelar när det gäller att utveckla nationellt samförstånd. Parlamentet understryker betydelsen av att främja självständiga, öppna och starkare demokratiska institutioner, bl.a. rättsväsendets oberoende. Det är också viktigt att stärka den parlamentariska kontrollen över den verkställande makten, säkerställa ett demokratiskt maktskifte, stödja civilsamhället och ge det större inflytande och utveckla kontakter mellan enskilda individer för att främja demokrati och rättsstatsprincipen. Parlamentet konstaterar att demokratiseringsarbetet går långsamt trots de åtaganden som gjorts.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att korruptionen i regionen fortfarande är omfattande och uppmanar myndigheterna att öka bekämpningen av den då den hotar de berörda ländernas ekonomiska tillväxt och sociala och ekonomiska utveckling. Större uppmärksamhet bör ägnas åt kampen mot monopolen samt rekryteringen inom den offentliga sektorn. Parlamentet välkomnar de framsteg som Georgien har gjort i kampen mot korruption. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påpekar att korruptionen i regionen fortfarande är omfattande och uppmanar myndigheterna att öka bekämpningen av den då den hotar de berörda ländernas ekonomiska tillväxt och sociala och ekonomiska utveckling. Större uppmärksamhet bör ägnas åt kampen mot monopolen samt rekryteringen inom den offentliga sektorn. Parlamentet välkomnar de framsteg som Georgien har gjort i kampen mot korruption.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att det nyligen har hållits val i länderna i regionen, och framhåller vikten av att fria och rättvisa val hålls i enlighet med internationella åtaganden och normer. Dessa länder måste nu anstränga sig mer för att anta och genomföra reformer för att uppfylla dessa normer, bl.a. för att stärka mekanismerna för eftervalskontroll och säkerställa riktiga utredningar och utkrävande av ansvar för allt våld efter valet. EU har en viktig roll när det gäller att tillhandahålla tekniskt stöd och säkerställa en internationell och oberoende valövervakning. Parlamentet står fast vid ståndpunkten att EU inte erkänner den konstitutionella och rättsliga ram inom vilken valen i utbrytarterritorierna äger rum, och försvarar de fördrivna personernas politiska rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att det nyligen har hållits val i länderna i regionen, och framhåller vikten av att fria och rättvisa val hålls i enlighet med internationella åtaganden och normer. Dessa länder måste nu anstränga sig mer för att anta och genomföra reformer för att uppfylla dessa normer, bl.a. för att stärka mekanismerna för eftervalskontroll och säkerställa riktiga utredningar och utkrävande av ansvar för allt våld efter valet. EU har en viktig roll när det gäller att tillhandahålla tekniskt stöd och säkerställa en internationell och oberoende valövervakning. Parlamentet står fast vid ståndpunkten att EU inte erkänner den konstitutionella och rättsliga ram inom vilken valen i utbrytarterritorierna äger rum, och försvarar de fördrivna personernas politiska rättigheter.

| 22. | Europaparlamentet anser att yttrandefrihet är en grundläggande rättighet och princip och att medierna har en central roll, och betonar att medierna måste vara fria och oberoende. Det är oroväckande att yttrandefriheten begränsas och att mediemångfald saknas i länderna i Sydkaukasien. Myndigheterna uppmanas att trygga både yttrandefriheten och mediemångfalden. Parlamentet beklagar djupt att mediearbetare fortfarande trakasseras och skräms till tystnad och att det förekommit att journalister attackerats, torterats och misshandlats. Självregleringsprinciper och -mekanismer, som är ett viktigt inslag i yttrandefriheten, måste främjas och stärkas av behöriga yrkesorgan.






  — | Parlamentet är bekymrat över överfallen på journalister i Armenien och framför allt över att den oppositionelle aktivisten och journalisten Nikol Pashinian fortfarande hålls fängslad, trots att landet den 18 juni 2009 införde en välkommen amnesti. |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att yttrandefrihet är en grundläggande rättighet och princip och att medierna har en central roll, och betonar att medierna måste vara fria och oberoende. Det är oroväckande att yttrandefriheten begränsas och att mediemångfald saknas i länderna i Sydkaukasien. Myndigheterna uppmanas att trygga både yttrandefriheten och mediemångfalden. Parlamentet beklagar djupt att mediearbetare fortfarande trakasseras och skräms till tystnad och att det förekommit att journalister attackerats, torterats och misshandlats. Självregleringsprinciper och -mekanismer, som är ett viktigt inslag i yttrandefriheten, måste främjas och stärkas av behöriga yrkesorgan.

—

Parlamentet är bekymrat över överfallen på journalister i Armenien och framför allt över att den oppositionelle aktivisten och journalisten Nikol Pashinian fortfarande hålls fängslad, trots att landet den 18 juni 2009 införde en välkommen amnesti.

| — | Parlamentet är fortfarande oroat över det försämrade medieklimatet i Azerbajdzjan. Parlamentet välkomnar visserligen presidentens benådning av 99 fångar den 25 december 2009 och 62 fångar den 17 mars 2010, men beklagar djupt att de båda unga aktivisterna och bloggarna Emin Milli och Adnan Hajizade har fängslats och dömts. Parlamentet begär därför att de försätts på fri fot. |
| --- | --- |

—

Parlamentet är fortfarande oroat över det försämrade medieklimatet i Azerbajdzjan. Parlamentet välkomnar visserligen presidentens benådning av 99 fångar den 25 december 2009 och 62 fångar den 17 mars 2010, men beklagar djupt att de båda unga aktivisterna och bloggarna Emin Milli och Adnan Hajizade har fängslats och dömts. Parlamentet begär därför att de försätts på fri fot.

| — | Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att klargöra situationen vad gäller ägandet av medierna och tilldelningen av medielicenser. Parlamentet noterar initiativet från det georgiska parlamentet att utöka det offentliga radio- och tv-bolagets styrelse med fler företrädare för oppositionen och civilsamhället och förväntar sig resultat i denna fråga. |
| --- | --- |

—

Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att klargöra situationen vad gäller ägandet av medierna och tilldelningen av medielicenser. Parlamentet noterar initiativet från det georgiska parlamentet att utöka det offentliga radio- och tv-bolagets styrelse med fler företrädare för oppositionen och civilsamhället och förväntar sig resultat i denna fråga.

| 23. | Europaparlamentet anser att mötesfriheten måste garanteras eftersom den är helt avgörande för utvecklingen av ett fritt, demokratiskt och livskraftigt samhälle. Parlamentet oroar sig över de direkta och indirekta svårigheter som det civila samhället ställs inför när det organiserar sig, och är bekymrat över antagandet av lagar och praxis som indirekt kan komma att begränsa mötesfriheten, bl.a. genom administrativa trakasserier i skatteärenden. Det civila samhället har en viktig roll för freden och försoningsprocessen i regionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att mötesfriheten måste garanteras eftersom den är helt avgörande för utvecklingen av ett fritt, demokratiskt och livskraftigt samhälle. Parlamentet oroar sig över de direkta och indirekta svårigheter som det civila samhället ställs inför när det organiserar sig, och är bekymrat över antagandet av lagar och praxis som indirekt kan komma att begränsa mötesfriheten, bl.a. genom administrativa trakasserier i skatteärenden. Det civila samhället har en viktig roll för freden och försoningsprocessen i regionen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar länderna i regionen att aktivt delta i Parlamentariska församlingen Euronests arbete och fullt ut använda de möjligheter som den erbjuder för multilaterala och bilaterala diskussioner samt för ett närmande av lagstiftningen till EU:s standarder och parlamentarisk granskning av demokratiska reformer. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att en förstärkt dialog hålls mellan parlamentsledamöterna i länderna i regionen. Parlamentet hoppas att detta kan skapa tillfällen för bilaterala möten mellan armeniska och azerbajdzjanska parlamentsledamöter, så att dessa kan bli startskottet för en parlamentarisk dialog i närvaro av ledamöter av Europaparlamentet. Dessutom uppmanas de berörda EU-medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet att stärka det parlamentariska samarbetet med parlamenten i regionen. Syftet med detta bör vara att stärka deras roll och förmåga till beslutsfattande. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar länderna i regionen att aktivt delta i Parlamentariska församlingen Euronests arbete och fullt ut använda de möjligheter som den erbjuder för multilaterala och bilaterala diskussioner samt för ett närmande av lagstiftningen till EU:s standarder och parlamentarisk granskning av demokratiska reformer. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att en förstärkt dialog hålls mellan parlamentsledamöterna i länderna i regionen. Parlamentet hoppas att detta kan skapa tillfällen för bilaterala möten mellan armeniska och azerbajdzjanska parlamentsledamöter, så att dessa kan bli startskottet för en parlamentarisk dialog i närvaro av ledamöter av Europaparlamentet. Dessutom uppmanas de berörda EU-medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet att stärka det parlamentariska samarbetet med parlamenten i regionen. Syftet med detta bör vara att stärka deras roll och förmåga till beslutsfattande.

Ekonomiska frågor och social utveckling

| 25. | Europaparlamentet anser att ett bredare samarbete på regional nivå och med EU inom sektorer som ekonomi, transport, energi och miljö är mycket viktigt för att på bästa sätt utveckla själva sektorerna och för att säkerställa stabiliteten i regionen. Samarbetet bör dock även omfatta uppbyggnaden av humankapital i hela regionen som en långsiktig investering. Parlamentet gläds åt att alla de tre länderna drar fördel av EU:s allmänna preferenssystem (GSP) och konstaterar att alla av dem kvalificerar sig för GSP+ för hållbar utveckling och goda styrelseformer. Det regionala samarbetet när det gäller rättsväsende och polisverksamhet och upprättandet av en integrerad gränsförvaltning är en grundförutsättning för att ytterligare främja mobiliteten i regionen och mot EU. Parlamentet beklagar djupt att genomförandet av regionala projekt som inbegriper alla de tre länderna fortfarande hindras av kvarstående olösta konflikter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att ett bredare samarbete på regional nivå och med EU inom sektorer som ekonomi, transport, energi och miljö är mycket viktigt för att på bästa sätt utveckla själva sektorerna och för att säkerställa stabiliteten i regionen. Samarbetet bör dock även omfatta uppbyggnaden av humankapital i hela regionen som en långsiktig investering. Parlamentet gläds åt att alla de tre länderna drar fördel av EU:s allmänna preferenssystem (GSP) och konstaterar att alla av dem kvalificerar sig för GSP+ för hållbar utveckling och goda styrelseformer. Det regionala samarbetet när det gäller rättsväsende och polisverksamhet och upprättandet av en integrerad gränsförvaltning är en grundförutsättning för att ytterligare främja mobiliteten i regionen och mot EU. Parlamentet beklagar djupt att genomförandet av regionala projekt som inbegriper alla de tre länderna fortfarande hindras av kvarstående olösta konflikter.

| 26. | Europaparlamentet framhåller vikten av att skapa ett gynnsamt näringslivsklimat och utveckla den privata sektorn. Parlamentet konstaterar att Azerbajdzjans betydande ekonomiska tillväxt främst baseras på intäkter från olja och gas, och stöder det reformarbete som gör ekonomin mer attraktiv för utländska investerare. Parlamentet uppmuntrar Azerbajdzjans myndigheter att påskynda förhandlingarna om anslutningen till WTO och uppmanar kommissionen att ytterligare stödja Azerbajdzjan i landets arbete för att ansluta sig till WTO. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i samband med de ekonomiska reformerna i Armenien och Georgien. Den ekonomiska utvecklingen i Armenien och Georgien har dock påverkats av den globala ekonomiska krisen. Parlamentet gläds åt att EU i slutet av 2009 beslutade att bevilja de båda länderna makroekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller vikten av att skapa ett gynnsamt näringslivsklimat och utveckla den privata sektorn. Parlamentet konstaterar att Azerbajdzjans betydande ekonomiska tillväxt främst baseras på intäkter från olja och gas, och stöder det reformarbete som gör ekonomin mer attraktiv för utländska investerare. Parlamentet uppmuntrar Azerbajdzjans myndigheter att påskynda förhandlingarna om anslutningen till WTO och uppmanar kommissionen att ytterligare stödja Azerbajdzjan i landets arbete för att ansluta sig till WTO. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i samband med de ekonomiska reformerna i Armenien och Georgien. Den ekonomiska utvecklingen i Armenien och Georgien har dock påverkats av den globala ekonomiska krisen. Parlamentet gläds åt att EU i slutet av 2009 beslutade att bevilja de båda länderna makroekonomiskt stöd.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de snabbt stigande kostnaderna för militär och försvar i Sydkaukasien och uppbyggnaden av en militärarsenal. Denna del av den inhemska budgeten slukar stora finansiella resurser som i stället kunde gå till mera akuta åtgärder som att minska fattigdomen, bygga upp socialförsäkringssystemet och utveckla ekonomin. Rådet och kommissionen uppmanas att förhindra att makrofinansiellt bistånd från EU indirekt gynnar den militära upprustningen i regionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över de snabbt stigande kostnaderna för militär och försvar i Sydkaukasien och uppbyggnaden av en militärarsenal. Denna del av den inhemska budgeten slukar stora finansiella resurser som i stället kunde gå till mera akuta åtgärder som att minska fattigdomen, bygga upp socialförsäkringssystemet och utveckla ekonomin. Rådet och kommissionen uppmanas att förhindra att makrofinansiellt bistånd från EU indirekt gynnar den militära upprustningen i regionen.

| 28. | Europaparlamentet noterar Sydkaukasiens strategiska geopolitiska läge och områdets ökande betydelse som en energi-, transport- och kommunikationskorridor som förbinder området kring Kaspiska havet och Centralasien med Europa. Det är därför mycket viktigt att EU:s samarbete med Sydkaukasien ges hög prioritet, inte minst i energifrågor. Parlamentet betonar de tre ländernas stora betydelse som transitländer för energiresurser liksom för diversifiering av EU:s energiförsörjning och energivägar. Parlamentet påminner därför återigen om att unionen bör vidta konkreta åtgärder för att kunna garantera den politiska stabiliteten i regionen. Parlamentet gläder sig över att regeringarna i Azerbajdzjan och Georgien är beredda att fortsätta att spela en aktiv roll för att främja en marknadsbaserad energiförsörjning och transitdiversifiering i regionen. Parlamentet uppmanar dock på det bestämdaste de inblandade länderna och kommissionen att inkludera Armenien i relevanta transport- och energiprojekt i regionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar Sydkaukasiens strategiska geopolitiska läge och områdets ökande betydelse som en energi-, transport- och kommunikationskorridor som förbinder området kring Kaspiska havet och Centralasien med Europa. Det är därför mycket viktigt att EU:s samarbete med Sydkaukasien ges hög prioritet, inte minst i energifrågor. Parlamentet betonar de tre ländernas stora betydelse som transitländer för energiresurser liksom för diversifiering av EU:s energiförsörjning och energivägar. Parlamentet påminner därför återigen om att unionen bör vidta konkreta åtgärder för att kunna garantera den politiska stabiliteten i regionen. Parlamentet gläder sig över att regeringarna i Azerbajdzjan och Georgien är beredda att fortsätta att spela en aktiv roll för att främja en marknadsbaserad energiförsörjning och transitdiversifiering i regionen. Parlamentet uppmanar dock på det bestämdaste de inblandade länderna och kommissionen att inkludera Armenien i relevanta transport- och energiprojekt i regionen.

| 29. | Europaparlamentet inser regionens betydelse för EU:s energisamarbete och energiförsörjning, särskilt när det gäller utvecklingen av den södra korridoren (Nabucco och White Stream). Det är viktigt att fördjupa energipartnerskapet mellan EU och Azerbajdzjan. Azerbajdzjan har mycket värdefulla energiresurser som spelar en central roll i landets ekonomiska utveckling. Det är viktigt att se till att vinsterna från exploateringen av naturresurserna fördelas jämnt och investeras i utvecklingen av landet som helhet, så att det inte är lika sårbart vid en minskad oljeproduktion. Partnerskapet mellan Azerbajdzjan och Ryssland har stärkts, särskilt inom energisektorn. Parlamentet välkomnar Azerbajdzjans målsättning att diversifiera sin ekonomi. Öppenhet inom energisektorn i denna region är en avgörande förutsättning för investerarnas förtroende, och parlamentet berömmer Azerbajdzjan för landets deltagande i utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet inser regionens betydelse för EU:s energisamarbete och energiförsörjning, särskilt när det gäller utvecklingen av den södra korridoren (Nabucco och White Stream). Det är viktigt att fördjupa energipartnerskapet mellan EU och Azerbajdzjan. Azerbajdzjan har mycket värdefulla energiresurser som spelar en central roll i landets ekonomiska utveckling. Det är viktigt att se till att vinsterna från exploateringen av naturresurserna fördelas jämnt och investeras i utvecklingen av landet som helhet, så att det inte är lika sårbart vid en minskad oljeproduktion. Partnerskapet mellan Azerbajdzjan och Ryssland har stärkts, särskilt inom energisektorn. Parlamentet välkomnar Azerbajdzjans målsättning att diversifiera sin ekonomi. Öppenhet inom energisektorn i denna region är en avgörande förutsättning för investerarnas förtroende, och parlamentet berömmer Azerbajdzjan för landets deltagande i utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ.

| 30. | Europaparlamentet erkänner att det är mycket viktigt att utveckla ny infrastruktur och transportkorridorer samt projekt som sammanbinder regionerna vid Kaspiska havet och Svarta havet genom eller från Sydkaukasien, vilket även nämns i kommissionens meddelande om den andra strategiska energiöversynen. I detta sammanhang stöder parlamentet alla de initiativ som bidrar till att skapa en tätare dialog mellan producenter och konsumenter och med transitländerna. Denna dialog bör bl.a. medföra ett utbyte av expertkunskaper om energiregleringssystem och säkerheten i försörjningslagstiftningen samt ett utbyte av bästa praxis, bl.a. öppenhets- och solidaritetsmekanismer och utveckling av mekanismer för tidig varning i samband med avbrott i energiförsörjningen. Detta går hand i hand med lagstiftningssamordning, marknadsintegration och ett icke-diskriminerande system för gränsöverskridande överföringsinfrastruktur. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet erkänner att det är mycket viktigt att utveckla ny infrastruktur och transportkorridorer samt projekt som sammanbinder regionerna vid Kaspiska havet och Svarta havet genom eller från Sydkaukasien, vilket även nämns i kommissionens meddelande om den andra strategiska energiöversynen. I detta sammanhang stöder parlamentet alla de initiativ som bidrar till att skapa en tätare dialog mellan producenter och konsumenter och med transitländerna. Denna dialog bör bl.a. medföra ett utbyte av expertkunskaper om energiregleringssystem och säkerheten i försörjningslagstiftningen samt ett utbyte av bästa praxis, bl.a. öppenhets- och solidaritetsmekanismer och utveckling av mekanismer för tidig varning i samband med avbrott i energiförsörjningen. Detta går hand i hand med lagstiftningssamordning, marknadsintegration och ett icke-diskriminerande system för gränsöverskridande överföringsinfrastruktur.

| 31. | Europaparlamentet framhåller vikten av att främja energieffektivitetsåtgärder, investera i förnybara energikällor och att ta miljöhänsyn. Parlamentet inser att det är viktigt att uppnå en diversifierad energiförsörjning och att detta bara kan åstadkommas genom ökat samarbete med grannländerna. Det regionala miljöcentrumet för Kaukasien bör få tillräcklig finansiering och stödjas så att det också kan driva trovärdiga gränsöverskridande projekt. Azerbajdzjans planer på att utse utvecklingen av alternativa energikällor till en prioriterad fråga för regeringen är lovvärda, och regeringen uppmuntras att fullfölja dessa mål. Parlamentet välkomnar Armeniens beslut att avveckla kärnkraftverket i Medzamor och uppmuntrar de armeniska myndigheterna att söka efter alternativa lösningar för energiförsörjningen, vilket efterlysts av EU. Parlamentet välkomnar den georgiska regeringens arbete med att utveckla vattenkraftssektorn, och understryker behovet av stöd från EU i denna fråga. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller vikten av att främja energieffektivitetsåtgärder, investera i förnybara energikällor och att ta miljöhänsyn. Parlamentet inser att det är viktigt att uppnå en diversifierad energiförsörjning och att detta bara kan åstadkommas genom ökat samarbete med grannländerna. Det regionala miljöcentrumet för Kaukasien bör få tillräcklig finansiering och stödjas så att det också kan driva trovärdiga gränsöverskridande projekt. Azerbajdzjans planer på att utse utvecklingen av alternativa energikällor till en prioriterad fråga för regeringen är lovvärda, och regeringen uppmuntras att fullfölja dessa mål. Parlamentet välkomnar Armeniens beslut att avveckla kärnkraftverket i Medzamor och uppmuntrar de armeniska myndigheterna att söka efter alternativa lösningar för energiförsörjningen, vilket efterlysts av EU. Parlamentet välkomnar den georgiska regeringens arbete med att utveckla vattenkraftssektorn, och understryker behovet av stöd från EU i denna fråga.

| 32. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att främja social sammanhållning och social dialog genom involvering av alla sociala aktörer, främja jämställdhet och kvinnors rättigheter, investera i utbildning och hälsovård, utveckla humankapitalet och trygga tillfredsställande levnadsvillkor för att man ska kunna bygga upp livskraftiga demokratiska samhällen. Parlamentet ser positivt på de tre ländernas antagande av sina respektive program för fattigdomsbekämpning och uppmuntrar ett noggrant genomförande av dessa program. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att främja social sammanhållning och social dialog genom involvering av alla sociala aktörer, främja jämställdhet och kvinnors rättigheter, investera i utbildning och hälsovård, utveckla humankapitalet och trygga tillfredsställande levnadsvillkor för att man ska kunna bygga upp livskraftiga demokratiska samhällen. Parlamentet ser positivt på de tre ländernas antagande av sina respektive program för fattigdomsbekämpning och uppmuntrar ett noggrant genomförande av dessa program.

På väg mot en EU-strategi

| 33. | Europaparlamentet välkomnar det östliga partnerskapet och noterar de därmed sammanhängande initiativ som har tagits och de möten som har hållits. Parlamentet betonar att detta partnerskap för att bli trovärdigt bör åtföljas av konkreta projekt och lämpliga incitament. Parlamentet avser att vidareutveckla partnerskapets parlamentariska dimension. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar det östliga partnerskapet och noterar de därmed sammanhängande initiativ som har tagits och de möten som har hållits. Parlamentet betonar att detta partnerskap för att bli trovärdigt bör åtföljas av konkreta projekt och lämpliga incitament. Parlamentet avser att vidareutveckla partnerskapets parlamentariska dimension.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar den möjlighet till fördjupade bilaterala förbindelser mellan länderna i Sydkaukasien och EU som det östliga partnerskapet erbjuder genom nya avtalsförbindelser i form av associeringsavtal. Parlamentet framhåller vikten av att införliva milstolpar och riktmärken i de dokument som kommer att ersätta de nuvarande handlingsplanerna. Parlamentet erinrar om att villkoren för att inleda förhandlingar är att det finns en tillräcklig grad av demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter, och kommissionen uppmanas att tillhandahålla tekniskt bistånd där så behövs för att hjälpa länderna att uppfylla förhandsvillkoren. Parlamentet välkomnar i synnerhet det nya övergripande program för institutionsuppbyggnad som det östliga partnerskapet erbjuder som ett innovativt redskap, vilket är särskilt avsett att hjälpa länderna att uppfylla dessa förhandsvillkor. Parlamentet upprepar sin förmånsrätt att omedelbart och till fullo informeras i alla skeden av förhandlingarna om associeringsavtal, eftersom parlamentet också ska ge sitt samtycke till att avtal ingås. Parlamentet räknar med att samtliga länder i Sydkaukasien genomför associeringsavtalen för att påskynda den ekonomiska integrationsprocessen och det politiska samarbetet med EU. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar den möjlighet till fördjupade bilaterala förbindelser mellan länderna i Sydkaukasien och EU som det östliga partnerskapet erbjuder genom nya avtalsförbindelser i form av associeringsavtal. Parlamentet framhåller vikten av att införliva milstolpar och riktmärken i de dokument som kommer att ersätta de nuvarande handlingsplanerna. Parlamentet erinrar om att villkoren för att inleda förhandlingar är att det finns en tillräcklig grad av demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter, och kommissionen uppmanas att tillhandahålla tekniskt bistånd där så behövs för att hjälpa länderna att uppfylla förhandsvillkoren. Parlamentet välkomnar i synnerhet det nya övergripande program för institutionsuppbyggnad som det östliga partnerskapet erbjuder som ett innovativt redskap, vilket är särskilt avsett att hjälpa länderna att uppfylla dessa förhandsvillkor. Parlamentet upprepar sin förmånsrätt att omedelbart och till fullo informeras i alla skeden av förhandlingarna om associeringsavtal, eftersom parlamentet också ska ge sitt samtycke till att avtal ingås. Parlamentet räknar med att samtliga länder i Sydkaukasien genomför associeringsavtalen för att påskynda den ekonomiska integrationsprocessen och det politiska samarbetet med EU.

| 35. | Europaparlamentet anser att de handlingsplaner som antagits inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och genomförandet av dessa är en förutsättning för att man ska kunna bedöma respekten för åtagandena och framstegen inom de bilaterala förbindelserna med EU och överväga en uppgradering av avtalen med de berörda länderna. Parlamentet noterar Armeniens och Georgiens engagemang när det gäller att genomföra handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken, och uppmanar Azerbajdzjan att påskynda sina insatser i detta hänseende. Europaparlamentet bör engageras i denna process. Parlamentet noterar de olika framsteg som de tre länderna har gjort när det gäller att genomföra de respektive handlingsplanerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Förhandlingarna om de nya associeringsavtalen bör spegla dessa olikheter och de olika målen, samt den regionala dimensionen och det faktum att länderna ska behandlas likvärdigt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att de handlingsplaner som antagits inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken och genomförandet av dessa är en förutsättning för att man ska kunna bedöma respekten för åtagandena och framstegen inom de bilaterala förbindelserna med EU och överväga en uppgradering av avtalen med de berörda länderna. Parlamentet noterar Armeniens och Georgiens engagemang när det gäller att genomföra handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken, och uppmanar Azerbajdzjan att påskynda sina insatser i detta hänseende. Europaparlamentet bör engageras i denna process. Parlamentet noterar de olika framsteg som de tre länderna har gjort när det gäller att genomföra de respektive handlingsplanerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Förhandlingarna om de nya associeringsavtalen bör spegla dessa olikheter och de olika målen, samt den regionala dimensionen och det faktum att länderna ska behandlas likvärdigt.

| 36. | Europaparlamentet anser att den regionala dimensionen i EU:s strategi för Sydkaukasien bör stärkas på lämpligt sätt. Parlamentet välkomnar i detta avseende att ytterligare ekonomiska medel beviljats för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet inom ramen för det östliga partnerskapet för regionala utvecklingsprogram och multilateralt samarbete. Kommissionen uppmanas att fastställa ett antal regionala och gränsöverskridande projekt och program för de tre sydkaukasiska länderna på områden som t.ex. transport, miljö, kultur och det civila samhället, i syfte att ge konkreta incitament för att stärka samarbetet och skapa förtroende mellan parterna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att den regionala dimensionen i EU:s strategi för Sydkaukasien bör stärkas på lämpligt sätt. Parlamentet välkomnar i detta avseende att ytterligare ekonomiska medel beviljats för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet inom ramen för det östliga partnerskapet för regionala utvecklingsprogram och multilateralt samarbete. Kommissionen uppmanas att fastställa ett antal regionala och gränsöverskridande projekt och program för de tre sydkaukasiska länderna på områden som t.ex. transport, miljö, kultur och det civila samhället, i syfte att ge konkreta incitament för att stärka samarbetet och skapa förtroende mellan parterna.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att alla länder i Sydkaukasien också omfattas av initiativet för Svartahavssynergin, vilket ökar det ömsesidiga förtroendet mellan partnerna genom att främja regionalt samarbete på vissa områden, bl.a. genom gränsöverskridande program. Svartahavsregionen är viktig för EU, och parlamentet uppmanar rådet och kommissionen, särskilt vice ordföranden/den höga representanten, att utarbeta idéer och strategier för ett starkare samarbete mellan alla länder runt Svarta havet och för utökade förbindelser med EU. Parlamentet rekommenderar, med hänsyn till detta, att en institutionaliserad struktur inrättas i form av en union för länderna runt Svarta havet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att alla länder i Sydkaukasien också omfattas av initiativet för Svartahavssynergin, vilket ökar det ömsesidiga förtroendet mellan partnerna genom att främja regionalt samarbete på vissa områden, bl.a. genom gränsöverskridande program. Svartahavsregionen är viktig för EU, och parlamentet uppmanar rådet och kommissionen, särskilt vice ordföranden/den höga representanten, att utarbeta idéer och strategier för ett starkare samarbete mellan alla länder runt Svarta havet och för utökade förbindelser med EU. Parlamentet rekommenderar, med hänsyn till detta, att en institutionaliserad struktur inrättas i form av en union för länderna runt Svarta havet.

| 38. | Europaparlamentet vidhåller att Rysslands, Turkiets och Förenta staternas hållningar har en viktig roll i konfliktlösningen i Sydkaukasien. Utvecklingen av det östliga partnerskapet syftar inte till att isolera Ryssland utan snarare till att åstadkomma fred, stabilitet och hållbar ekonomisk utveckling för samtliga berörda parter, vilket gagnar hela regionen och alla grannländerna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet vidhåller att Rysslands, Turkiets och Förenta staternas hållningar har en viktig roll i konfliktlösningen i Sydkaukasien. Utvecklingen av det östliga partnerskapet syftar inte till att isolera Ryssland utan snarare till att åstadkomma fred, stabilitet och hållbar ekonomisk utveckling för samtliga berörda parter, vilket gagnar hela regionen och alla grannländerna.

Säkerhetsfrågor och fredlig konfliktlösning

| 39. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att stödja insatserna för konfliktlösning och att EU har goda möjligheter att stödja förtroendeskapande åtgärder, återuppbyggnad och återställande och att hjälpa till med att engagera de berörda samhällena. I detta hänseende är det avgörande att det skapas utrymmen för medborgerligt engagemang, inte bara för ledare, utan också för det civila samhällets organisationer. Det är också mycket viktigt att omvärlden noga bevakar alla konflikterna i regionen, så att de snabbt kan lösas. Det regionala samarbetet är en nödvändig förutsättning för att man ska kunna bygga upp ett förtroende och skärpa säkerheten, i enlighet med prioriteringarna i den europeiska grannskapspolitiken. Samtliga parter uppmanas att delta fullt ut i det östliga partnerskapets multilaterala samarbete, utan att detta sammankopplas med en slutlig lösning på konflikterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att stödja insatserna för konfliktlösning och att EU har goda möjligheter att stödja förtroendeskapande åtgärder, återuppbyggnad och återställande och att hjälpa till med att engagera de berörda samhällena. I detta hänseende är det avgörande att det skapas utrymmen för medborgerligt engagemang, inte bara för ledare, utan också för det civila samhällets organisationer. Det är också mycket viktigt att omvärlden noga bevakar alla konflikterna i regionen, så att de snabbt kan lösas. Det regionala samarbetet är en nödvändig förutsättning för att man ska kunna bygga upp ett förtroende och skärpa säkerheten, i enlighet med prioriteringarna i den europeiska grannskapspolitiken. Samtliga parter uppmanas att delta fullt ut i det östliga partnerskapets multilaterala samarbete, utan att detta sammankopplas med en slutlig lösning på konflikterna.

| 40. | Europaparlamentet betonar att det finns en potentiell risk för att latenta konflikter sprider sig i regionen. I detta sammanhang rekommenderar parlamentet att man anordnar en säkerhets- och samarbetskonferens om Sydkaukasien, dit de berörda länderna samt relevanta regionala och globala aktörer bjuds in. Syftet bör vara att ta fram en stabilitetspakt för Sydkaukasien. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att det finns en potentiell risk för att latenta konflikter sprider sig i regionen. I detta sammanhang rekommenderar parlamentet att man anordnar en säkerhets- och samarbetskonferens om Sydkaukasien, dit de berörda länderna samt relevanta regionala och globala aktörer bjuds in. Syftet bör vara att ta fram en stabilitetspakt för Sydkaukasien.

| 41. | Europaparlamentet noterar EU:s nuvarande medverkan i processer för konfliktlösning i regionen, och anser att Lissabonfördragets ikraftträdande gör det motiverat att ge EU en mer framträdande roll. Parlamentet stöder till fullo EU:s särskilda representant för Sydkaukasien, Peter Semneby. Parlamentet välkomnar det arbete som EUMM har utfört i Georgien och efterlyser ökade insatser från EU:s sida för att övertala Ryssland och de relevanta de facto-myndigheterna att sluta hindra EUMM från att ta sig in i Sydossetien och Abchazien. EU har nu möjlighet att stödja en lösning på konflikten i Nagorno-Karabach. Parlamentet betonar vikten av EU:s bidrag i denna fråga. Parlamentet anser därför att det är oundvikligt att EU:s roll i Minskgruppen stärks genom inrättandet av ett EU-mandat för den franske ordföranden för Minskgruppen. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheten att tillhandahålla humanitärt stöd och bistånd till befolkningen i Nagorno-Karabach-regionen samt till de internflyktingar och flyktingar som flytt regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen och Semneby att överväga möjligheten att erbjuda Nagorno-Karabach samma typ av hjälp och informationsspridning som har kommit Abchazien och Ossetien tillgodo. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar EU:s nuvarande medverkan i processer för konfliktlösning i regionen, och anser att Lissabonfördragets ikraftträdande gör det motiverat att ge EU en mer framträdande roll. Parlamentet stöder till fullo EU:s särskilda representant för Sydkaukasien, Peter Semneby. Parlamentet välkomnar det arbete som EUMM har utfört i Georgien och efterlyser ökade insatser från EU:s sida för att övertala Ryssland och de relevanta de facto-myndigheterna att sluta hindra EUMM från att ta sig in i Sydossetien och Abchazien. EU har nu möjlighet att stödja en lösning på konflikten i Nagorno-Karabach. Parlamentet betonar vikten av EU:s bidrag i denna fråga. Parlamentet anser därför att det är oundvikligt att EU:s roll i Minskgruppen stärks genom inrättandet av ett EU-mandat för den franske ordföranden för Minskgruppen. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheten att tillhandahålla humanitärt stöd och bistånd till befolkningen i Nagorno-Karabach-regionen samt till de internflyktingar och flyktingar som flytt regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen och Semneby att överväga möjligheten att erbjuda Nagorno-Karabach samma typ av hjälp och informationsspridning som har kommit Abchazien och Ossetien tillgodo.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar den vice ordföranden/höga representanten att noga följa utvecklingen i regionen och aktivt medverka i arbetet för att lösa konflikterna. Parlamentet erkänner det arbete som utförts av Europeiska unionens särskilda representant i Sydkaukasien och uttrycker sin förhoppning om att den höga representanten kommer att säkerställa dess kontinuitet och samstämdhet. Rådet uppmuntras att överväga att använda GSFP-verktyg för att stärka dess deltagande i insatser som har som mål att skapa fred och hantera konflikter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar den vice ordföranden/höga representanten att noga följa utvecklingen i regionen och aktivt medverka i arbetet för att lösa konflikterna. Parlamentet erkänner det arbete som utförts av Europeiska unionens särskilda representant i Sydkaukasien och uttrycker sin förhoppning om att den höga representanten kommer att säkerställa dess kontinuitet och samstämdhet. Rådet uppmuntras att överväga att använda GSFP-verktyg för att stärka dess deltagande i insatser som har som mål att skapa fred och hantera konflikter.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att bevilja betydande ekonomiskt och tekniskt stöd till åtgärder som bygger upp förtroendet och främjar tillit mellan och bland olika befolkningsgrupper. Dessutom uppmanas kommissionen att delta i återställandet och återuppbyggnaden av alla konflikthärjade regioner, t.ex. inkomstbringande projekt, projekt för att socioekonomiskt integrera internflyktingar och återvändande personer, projekt för att upprusta bostäder och projekt som syftar till dialog och medling, samt att fortsätta att utarbeta och stödja projekt inom det civila samhället som syftar till att främja försoning och kontakter mellan lokalbefolkningen och enskilda individer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att bevilja betydande ekonomiskt och tekniskt stöd till åtgärder som bygger upp förtroendet och främjar tillit mellan och bland olika befolkningsgrupper. Dessutom uppmanas kommissionen att delta i återställandet och återuppbyggnaden av alla konflikthärjade regioner, t.ex. inkomstbringande projekt, projekt för att socioekonomiskt integrera internflyktingar och återvändande personer, projekt för att upprusta bostäder och projekt som syftar till dialog och medling, samt att fortsätta att utarbeta och stödja projekt inom det civila samhället som syftar till att främja försoning och kontakter mellan lokalbefolkningen och enskilda individer.

Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen

| 44. | Europaparlamentet stöder EU:s finansiering och stöd till regionen för att främja dessa principer och processer och anser att det bör finnas politiska villkor för utbetalningar av detta EU-stöd, t.ex. framsteg inom den politiska dialogen och i reform- och demokratiseringsarbetet. Parlamentet varnar för möjligheten att regeringarna missbrukar konflikterna för att avleda världssamfundets intresse från de inrikespolitiska frågorna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet stöder EU:s finansiering och stöd till regionen för att främja dessa principer och processer och anser att det bör finnas politiska villkor för utbetalningar av detta EU-stöd, t.ex. framsteg inom den politiska dialogen och i reform- och demokratiseringsarbetet. Parlamentet varnar för möjligheten att regeringarna missbrukar konflikterna för att avleda världssamfundets intresse från de inrikespolitiska frågorna.

| 45. | Europarlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att respektera åtagandena i de politiska villkorspaketen, t.ex. den georgiska regeringens särskilda åtagande att blåsa nytt liv i de demokratiska reformer som ingick i det stöd efter konflikten som kommissionen och Georgien kom överens om i januari 2009, och att regelbundet avlägga rapport till Europaparlamentet om de framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

45.

Europarlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att respektera åtagandena i de politiska villkorspaketen, t.ex. den georgiska regeringens särskilda åtagande att blåsa nytt liv i de demokratiska reformer som ingick i det stöd efter konflikten som kommissionen och Georgien kom överens om i januari 2009, och att regelbundet avlägga rapport till Europaparlamentet om de framsteg som gjorts.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar arbetet inom EU:s rådgivande högnivågrupp i Armenien liksom möjligheten till ökat ekonomiskt stöd inom ramen för det östliga partnerskapet, däribland stöd för att förbereda förhandlingarna om ett nytt associeringsavtal med EU. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheterna att bevilja ett skräddarsytt stöd även till Azerbajdzjan och Georgien. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar arbetet inom EU:s rådgivande högnivågrupp i Armenien liksom möjligheten till ökat ekonomiskt stöd inom ramen för det östliga partnerskapet, däribland stöd för att förbereda förhandlingarna om ett nytt associeringsavtal med EU. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheterna att bevilja ett skräddarsytt stöd även till Azerbajdzjan och Georgien.

| 47. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt minoriteters och utsatta gruppers rättigheter, och uppmuntrar Armenien, Azerbajdzjan och Georgien att genomföra offentliga utbildningsprogram på området för mänskliga rättigheter. Dessa program bör främja värden som tolerans, pluralism och mångfald, samt respekten för sexuella minoriteter och andra marginaliserade och stigmatiserade grupper. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt minoriteters och utsatta gruppers rättigheter, och uppmuntrar Armenien, Azerbajdzjan och Georgien att genomföra offentliga utbildningsprogram på området för mänskliga rättigheter. Dessa program bör främja värden som tolerans, pluralism och mångfald, samt respekten för sexuella minoriteter och andra marginaliserade och stigmatiserade grupper.

| 48. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över Eutelsats vägran att sända de ryskspråkiga programmen från det georgiska statliga programföretaget, eftersom denna vägran verkar ha politiska motiv. Denna vägran ger ett faktiskt monopol till Intersputnik och dess största kund – mediegruppen Gazprom – när det gäller att erbjuda satellitsändningar till den regionala rysktalande publiken. Det är ytterst viktigt att försvaret för oberoende media inte hämmas i ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över Eutelsats vägran att sända de ryskspråkiga programmen från det georgiska statliga programföretaget, eftersom denna vägran verkar ha politiska motiv. Denna vägran ger ett faktiskt monopol till Intersputnik och dess största kund – mediegruppen Gazprom – när det gäller att erbjuda satellitsändningar till den regionala rysktalande publiken. Det är ytterst viktigt att försvaret för oberoende media inte hämmas i ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle.

| 49. | Europaparlamentet inser att forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet skulle kunna spela en roll när det gäller att främja utvecklingen av ett verkligt civilt samhälle och stärka dess spridning till länderna i regionen. Kommissionen uppmanas att se till att forumet får ett tillräckligt ekonomiskt stöd. Det är viktigt att finansiera projekt inom det civila samhället, och EU-delegationerna har en viktig roll att spela i regionen när det gäller att välja ut dessa projekt. Projekten kan bidra till att främja kontakter på regional nivå. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet inser att forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet skulle kunna spela en roll när det gäller att främja utvecklingen av ett verkligt civilt samhälle och stärka dess spridning till länderna i regionen. Kommissionen uppmanas att se till att forumet får ett tillräckligt ekonomiskt stöd. Det är viktigt att finansiera projekt inom det civila samhället, och EU-delegationerna har en viktig roll att spela i regionen när det gäller att välja ut dessa projekt. Projekten kan bidra till att främja kontakter på regional nivå.

Ekonomiskt samarbete och social utveckling

| 50. | Europaparlamentet anser att EU bör fortsätta att stödja den ekonomiska utvecklingen, handeln och investeringarna i regionen, och att handelspolitiken är en grundläggande faktor för politisk stabilitet och ekonomisk utveckling som kommer att leda till minskad fattigdom i Sydkaukasien. Förhandlingar om och ingående av omfattande frihandelsavtal har en mycket viktig roll i detta avseende. Kommissionen uppmanas att undersöka hur man i framtiden kan bistå länderna i regionen när avtalen förbereds, framförhandlas och genomförs och hjälpa dem att fullfölja de åtaganden som görs i framtida avtal om djupgående och breda frihandelsområden. Kommissionen uppmanas också att, inom en given tidsram, lägga fram en omfattande utvärdering av dessa avtals sociala och miljömässiga konsekvenser. Länderna i Sydkaukasien uppmuntras dessutom att överväga att sinsemellan upprätta ett frihandelsområde. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att EU bör fortsätta att stödja den ekonomiska utvecklingen, handeln och investeringarna i regionen, och att handelspolitiken är en grundläggande faktor för politisk stabilitet och ekonomisk utveckling som kommer att leda till minskad fattigdom i Sydkaukasien. Förhandlingar om och ingående av omfattande frihandelsavtal har en mycket viktig roll i detta avseende. Kommissionen uppmanas att undersöka hur man i framtiden kan bistå länderna i regionen när avtalen förbereds, framförhandlas och genomförs och hjälpa dem att fullfölja de åtaganden som görs i framtida avtal om djupgående och breda frihandelsområden. Kommissionen uppmanas också att, inom en given tidsram, lägga fram en omfattande utvärdering av dessa avtals sociala och miljömässiga konsekvenser. Länderna i Sydkaukasien uppmuntras dessutom att överväga att sinsemellan upprätta ett frihandelsområde.

| 51. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid Armeniens, Georgiens och Azerbajdzjans geopolitiska situation i förhållande till Europeiska unionen, EU-kandidatlandet Turkiet, Ryssland och Iran. Handeln är en av nyckelfaktorerna i EU:s övergripande politik för att främja politisk stabilitet, respekt för mänskliga rättigheter, hållbar tillväxt och välstånd, och den regionala dimensionen av EU:s strategi för Sydkaukasien gör att förhandlingarna om handelsavtal måste ges en regional prägel. Kommissionen uppmanas att identifiera områden av gemensamt ekonomiskt intresse som kan överbrygga motsättningarna, underlätta en dialog och främja det regionala samarbetet. Parlamentet efterlyser ett större åtagande och mer medverkan från EU:s sida för att främja integrationen i regionen, med tanke på att gemenskapen nu har exklusiv behörighet inom handelspolitiken. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid Armeniens, Georgiens och Azerbajdzjans geopolitiska situation i förhållande till Europeiska unionen, EU-kandidatlandet Turkiet, Ryssland och Iran. Handeln är en av nyckelfaktorerna i EU:s övergripande politik för att främja politisk stabilitet, respekt för mänskliga rättigheter, hållbar tillväxt och välstånd, och den regionala dimensionen av EU:s strategi för Sydkaukasien gör att förhandlingarna om handelsavtal måste ges en regional prägel. Kommissionen uppmanas att identifiera områden av gemensamt ekonomiskt intresse som kan överbrygga motsättningarna, underlätta en dialog och främja det regionala samarbetet. Parlamentet efterlyser ett större åtagande och mer medverkan från EU:s sida för att främja integrationen i regionen, med tanke på att gemenskapen nu har exklusiv behörighet inom handelspolitiken.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar slutförandet i maj 2008 av genomförbarhetsstudierna för Georgien och Armenien, vilka visar att djupgående och omfattande frihandelsavtal skulle innebära betydande ekonomiska fördelar för dessa länder och EU. Kommissionen kan därmed inleda den förberedande fasen för framtida förhandlingar om djupgående och omfattande frihandelsavtal. Georgien, Armenien och Azerbajdzjan uppmanas att fortsätta med framstegen med att uppfylla sina respektive handlingsplaner för den europeiska grannskapspolitiken och kommissionens rekommendationer, i synnerhet när det gäller att förbättra den administrativa och institutionella kapaciteten och genomföra lagstiftningsreformer (särskilt avseende det bristande skyddet av immateriella rättigheter i alla de tre länderna), eftersom detta är ett av förhandskraven för att man effektivt ska kunna genomföra och främja hållbara effekter av sådana ambitiösa frihandelsavtal. Ingåendet av frihandelsavtal med Georgien, Armenien och Azerbajdzjan kan inte enbart leda till ekonomisk tillväxt, utan kan även öka de utländska investeringarna, skapa nya arbetstillfällen och utrota fattigdom. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar slutförandet i maj 2008 av genomförbarhetsstudierna för Georgien och Armenien, vilka visar att djupgående och omfattande frihandelsavtal skulle innebära betydande ekonomiska fördelar för dessa länder och EU. Kommissionen kan därmed inleda den förberedande fasen för framtida förhandlingar om djupgående och omfattande frihandelsavtal. Georgien, Armenien och Azerbajdzjan uppmanas att fortsätta med framstegen med att uppfylla sina respektive handlingsplaner för den europeiska grannskapspolitiken och kommissionens rekommendationer, i synnerhet när det gäller att förbättra den administrativa och institutionella kapaciteten och genomföra lagstiftningsreformer (särskilt avseende det bristande skyddet av immateriella rättigheter i alla de tre länderna), eftersom detta är ett av förhandskraven för att man effektivt ska kunna genomföra och främja hållbara effekter av sådana ambitiösa frihandelsavtal. Ingåendet av frihandelsavtal med Georgien, Armenien och Azerbajdzjan kan inte enbart leda till ekonomisk tillväxt, utan kan även öka de utländska investeringarna, skapa nya arbetstillfällen och utrota fattigdom.

| 53. | Europaparlamentet påminner om att en tryggad energiförsörjning är en gemensam angelägenhet. EU uppmanas därför att, i enlighet med europeiska standarder, ge mer stöd till energiprojekten i regionen (bl.a. projekt som främjar energieffektivitet och utveckling av alternativa energikällor), öka sitt samarbete i energifrågor och målmedvetet arbeta för att förverkliga den sydliga energikorridoren, t.ex. genom att bygga klart Nabuccoledningen så snart som möjligt. Kommissionen uppmanas också att se till att energi- och transportrelaterade projekt i Sydkaukasien främjar förbindelserna mellan de tre länderna och inte leder till att vissa samhällen utestängs. Parlamentet poängterar återigen vikten av Bakuinitiativet och dess motsvarande stödprogram Inogate och Traceca. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påminner om att en tryggad energiförsörjning är en gemensam angelägenhet. EU uppmanas därför att, i enlighet med europeiska standarder, ge mer stöd till energiprojekten i regionen (bl.a. projekt som främjar energieffektivitet och utveckling av alternativa energikällor), öka sitt samarbete i energifrågor och målmedvetet arbeta för att förverkliga den sydliga energikorridoren, t.ex. genom att bygga klart Nabuccoledningen så snart som möjligt. Kommissionen uppmanas också att se till att energi- och transportrelaterade projekt i Sydkaukasien främjar förbindelserna mellan de tre länderna och inte leder till att vissa samhällen utestängs. Parlamentet poängterar återigen vikten av Bakuinitiativet och dess motsvarande stödprogram Inogate och Traceca.

| 54. | Europaparlamentet betonar att politisk stabilitet är en förutsättning för en pålitlig och oavbruten försörjning av energiresurser, så att lämpliga villkor för infrastrukturutvecklingen säkerställs. Den dubbla energikorridor som utgörs av ledningarna Baku–Tbilisi–Ceyhan (BTC) och Baku–Tbilisi–Erzerum (BTE) främjar ett närmande mellan EU och området kring Kaspiska havet. Parlamentet efterlyser en förnyelse av de aktuella bilaterala avtal eller samförståndsavtal som ingåtts med de tre länderna i Sydkaukasien på energiområdet, ett införande av en ”energiförsörjningsklausul”. I avtalen bör det även införas en uppförandekod och särskilda åtgärder som ska vidtas vid avbrott i energiförsörjningen. Energiförsörjning och övergångsbestämmelser bör vara ett inslag i förhandlingarna om ett långtgående associeringsavtal med de länderna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar att politisk stabilitet är en förutsättning för en pålitlig och oavbruten försörjning av energiresurser, så att lämpliga villkor för infrastrukturutvecklingen säkerställs. Den dubbla energikorridor som utgörs av ledningarna Baku–Tbilisi–Ceyhan (BTC) och Baku–Tbilisi–Erzerum (BTE) främjar ett närmande mellan EU och området kring Kaspiska havet. Parlamentet efterlyser en förnyelse av de aktuella bilaterala avtal eller samförståndsavtal som ingåtts med de tre länderna i Sydkaukasien på energiområdet, ett införande av en ”energiförsörjningsklausul”. I avtalen bör det även införas en uppförandekod och särskilda åtgärder som ska vidtas vid avbrott i energiförsörjningen. Energiförsörjning och övergångsbestämmelser bör vara ett inslag i förhandlingarna om ett långtgående associeringsavtal med de länderna.

| 55. | Europaparlamentet upprepar vikten av mellanmänskliga kontakter och mobilitetsprogram, särskilt program som riktar sig mot ungdomar, samt vänskapsprogram med EU:s regioner och lokala samhällen där nationella minoriteter upplever en hög grad av självstyre. Det antal studenter, lärare och forskare som deltar i mobilitetsprogram behöver öka kraftigt. Parlamentet välkomnar ingåendet av avtal om förenklad visering och återtagande med Georgien, och rådet och kommissionen uppmanas att göra framsteg på vägen mot viseringslättnader och återtagandeavtal med Armenien och Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet upprepar vikten av mellanmänskliga kontakter och mobilitetsprogram, särskilt program som riktar sig mot ungdomar, samt vänskapsprogram med EU:s regioner och lokala samhällen där nationella minoriteter upplever en hög grad av självstyre. Det antal studenter, lärare och forskare som deltar i mobilitetsprogram behöver öka kraftigt. Parlamentet välkomnar ingåendet av avtal om förenklad visering och återtagande med Georgien, och rådet och kommissionen uppmanas att göra framsteg på vägen mot viseringslättnader och återtagandeavtal med Armenien och Azerbajdzjan.

| 56. | Europaparlamentet vidhåller behovet av att EU utarbetar en strategi för Sydkaukasien, med tanke på regionens betydelse för EU och den potentiella roll som EU har när det gäller att vidareutveckla regionen och lösa dess konflikter. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet vidhåller behovet av att EU utarbetar en strategi för Sydkaukasien, med tanke på regionens betydelse för EU och den potentiella roll som EU har när det gäller att vidareutveckla regionen och lösa dess konflikter.

*

* *

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen och till Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens regeringar och parlament. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen och till Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 443.

(2)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 53.

(3)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 64.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2009)0120.

(5)  EUT C 295 E, 4.12.2009, s. 26.

(6)  EUT C 285 E, 26.11.2009, s. 7.

(7)  EUT C 66 E, 20.3.2009, s. 67.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/147 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/147

---

Torsdagen den 20 maj 2010Religionsfrihet i Pakistan

P7_TA(2010)0194

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om religionsfrihet i Pakistan

2011/C 161 E/21

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om mänskliga rättigheter och demokrati i Pakistan, särskilt resolutionerna av den 12 juli (1), 25 oktober (2) och 15 november 2007 (3),

med beaktande av rådets slutsatser, antagna den 16 november 2009, om religions- och trosfrihet där det understrukits hur strategiskt viktig denna frihet är samt att den religiösa intoleransen måste bekämpas,

med beaktande av det gemensamma uttalandet mellan EU och Pakistan den 17 juni 2009 där vardera parten understrukit vikten av en långsiktig strategi med social och ekonomisk utveckling och rättsstatlighet, liksom också vikten av icke-militära medel i kampen mot terrorismen,

med beaktande av det andra toppmötet mellan EU och Pakistan den 4 juni 2010,

med beaktande av den resolution om kamp mot förtal av religionen, vilken antagits med en snäv röstmarginal i FN:s råd för de mänskliga rättigheterna den 26 mars 2009, efter att årligen lagts fram av Pakistan för Organisationen av den islamska konferensen (OIC),

med beaktande av uttalandet från EU:s höga representant Catherine Ashton om angreppen i Pakistan den 4 april 2010 och om antagandet av den 18 ändringen av statsförfattningen den 20 april 2010,

med beaktande av artikel 18 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948,

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla slag av intolerans och diskriminering på grundval av religion,

med beaktande av artikel 122 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I artikel 3.5 i fördraget om Europeiska unionen står det att främjandet av demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna är grundläggande principer och mål för Europeiska unionen och att de utgör en gemensam grund för unionens förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

A.

I artikel 3.5 i fördraget om Europeiska unionen står det att främjandet av demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna är grundläggande principer och mål för Europeiska unionen och att de utgör en gemensam grund för unionens förbindelser med tredjeländer.

| B. | Sunnitisk islam är majoritetsreligion och statsreligion i Pakistan. Bland de religiösa minoriteterna märks kristna, hinduer, sikher, shiiter, ahmadier, buddhister, parser, bahaier med flera. |
| --- | --- |

B.

Sunnitisk islam är majoritetsreligion och statsreligion i Pakistan. Bland de religiösa minoriteterna märks kristna, hinduer, sikher, shiiter, ahmadier, buddhister, parser, bahaier med flera.

| C. | Pakistan är ett av de viktigaste länderna i kampen mot terrorismen och mot utbredningen av våldsam extremism. |
| --- | --- |

C.

Pakistan är ett av de viktigaste länderna i kampen mot terrorismen och mot utbredningen av våldsam extremism.

| D. | Landets inre stabilitet och dess demokratiska institutioner sätts på ett svårt prov till följd av de alltfler våldsdåden som utförs av extremister nästan varje dag. |
| --- | --- |

D.

Landets inre stabilitet och dess demokratiska institutioner sätts på ett svårt prov till följd av de alltfler våldsdåden som utförs av extremister nästan varje dag.

| E. | Radikala muslimska styrkor som fungerar på ömse sidor om riksgränsen mellan Pakistan och Afghanistan utgör ett ständigt hot som framtvingar ett alltmer akut behov av samordnade internationella insatser för att stödja och stimulera den ekonomiska och sociala utvecklingen i Pakistan. |
| --- | --- |

E.

Radikala muslimska styrkor som fungerar på ömse sidor om riksgränsen mellan Pakistan och Afghanistan utgör ett ständigt hot som framtvingar ett alltmer akut behov av samordnade internationella insatser för att stödja och stimulera den ekonomiska och sociala utvecklingen i Pakistan.

| F. | Lika rättigheter för minoriteter var ett inslag i den vision som Pakistans grundläggare Mohammed Ali Jinnah uttryckte i ett tal till en konstituerande församlingen 1947, där han sade att man må höra till vilken religion eller kast eller trosuppfattning man vill (...) men det har ingenting att göra med statens angelägenheter. ... Vi utgår från den grundläggande principen om att vi alla är medborgare och medborgare i en enda stat. |
| --- | --- |

F.

Lika rättigheter för minoriteter var ett inslag i den vision som Pakistans grundläggare Mohammed Ali Jinnah uttryckte i ett tal till en konstituerande församlingen 1947, där han sade att man må höra till vilken religion eller kast eller trosuppfattning man vill (...) men det har ingenting att göra med statens angelägenheter. ... Vi utgår från den grundläggande principen om att vi alla är medborgare och medborgare i en enda stat.

| G. | I kapitlet om grundläggande rättigheter i Pakistans statsförfattning från 1973 garanteras friheten att bekänna en religion och sköta religiösa institutioner (artikel 20), tillsammans med alla medborgares likhet (artikel 25) och minoriteternas legitima rättigheter och intressen (artikel 26). |
| --- | --- |

G.

I kapitlet om grundläggande rättigheter i Pakistans statsförfattning från 1973 garanteras friheten att bekänna en religion och sköta religiösa institutioner (artikel 20), tillsammans med alla medborgares likhet (artikel 25) och minoriteternas legitima rättigheter och intressen (artikel 26).

| H. | Å andra sidan görs det i artikel 260 i statsförfattningen en skillnad mellan muslimer och icke-muslimer vilket öppnar möjligheter för diskriminering på grundval av religion. |
| --- | --- |

H.

Å andra sidan görs det i artikel 260 i statsförfattningen en skillnad mellan muslimer och icke-muslimer vilket öppnar möjligheter för diskriminering på grundval av religion.

| I. | Av rapporter och undersökningar som gjorts av oberoende organ framgår det att minoriteterna i Pakistan frånkänns sina grundläggande medborgerliga rättigheter, liksom också lika möjligheter i fråga om anställning, utbildning och politisk representation. |
| --- | --- |

I.

Av rapporter och undersökningar som gjorts av oberoende organ framgår det att minoriteterna i Pakistan frånkänns sina grundläggande medborgerliga rättigheter, liksom också lika möjligheter i fråga om anställning, utbildning och politisk representation.

| J. | Uppskattningsvis 85 procent av Pakistans kvinnor upplever misshandel i hemmet, bland annat fysisk och psykisk misshandel. Våldet mot flickor och kvinnor innefattar våldtäkt, våld i hemmet och tvångsäktenskap och fortsätter att vara ett allvarligt problem, som i viss mån kan tillskrivas Sharialagen. |
| --- | --- |

J.

Uppskattningsvis 85 procent av Pakistans kvinnor upplever misshandel i hemmet, bland annat fysisk och psykisk misshandel. Våldet mot flickor och kvinnor innefattar våldtäkt, våld i hemmet och tvångsäktenskap och fortsätter att vara ett allvarligt problem, som i viss mån kan tillskrivas Sharialagen.

| K. | Pakistans regering utsåg en talesman för minoriteterna och utsåg dessutom den pakistanske parlamentsledamoten Shahbaz Bhatti som förbundsregeringens minister för minoritetsfrågor i november 2008, samtidigt som denna post för första gången upphöjdes till regeringsnivå. |
| --- | --- |

K.

Pakistans regering utsåg en talesman för minoriteterna och utsåg dessutom den pakistanske parlamentsledamoten Shahbaz Bhatti som förbundsregeringens minister för minoritetsfrågor i november 2008, samtidigt som denna post för första gången upphöjdes till regeringsnivå.

| L. | Sedan november 2008 har Pakistans regering inrättat en kvot på fem procent för minoriteter inom förbundsregeringens anställningssektor, vartill kommer att den erkänt icke-muslimska allmänna helgdagar, utlyst den 11 augusti som de nationella minoriteternas dag och avsatt mandat i senaten för företrädare för minoriteter. |
| --- | --- |

L.

Sedan november 2008 har Pakistans regering inrättat en kvot på fem procent för minoriteter inom förbundsregeringens anställningssektor, vartill kommer att den erkänt icke-muslimska allmänna helgdagar, utlyst den 11 augusti som de nationella minoriteternas dag och avsatt mandat i senaten för företrädare för minoriteter.

| M. | Den 25 december 2009 upprepade president Asif Ali Zardari utfästelsen från Pakistan People's Party om fortsatt vaktslående om alla minoriteters rätt att behandlas som jämlika medborgare. |
| --- | --- |

M.

Den 25 december 2009 upprepade president Asif Ali Zardari utfästelsen från Pakistan People's Party om fortsatt vaktslående om alla minoriteters rätt att behandlas som jämlika medborgare.

| N. | Det är självmotsägande att Pakistans regering dels gått in för religionsfrihet och dels, i sin ledande roll inom OIC, inom FN ställt upp bakom programmet om att bekämpa förtal av religionen. |
| --- | --- |

N.

Det är självmotsägande att Pakistans regering dels gått in för religionsfrihet och dels, i sin ledande roll inom OIC, inom FN ställt upp bakom programmet om att bekämpa förtal av religionen.

| O. | De lagstadganden mot hädelse som infördes 1982 och 1986 undergräver de grundläggande religiösa rättigheterna och minoriteternas rättigheter, vilka garanterats av statsförfattningen. Enligt avsnitt 295 C i Pakistans strafflag är hädelse belagt med dödsstraff eller livstids fängelse. |
| --- | --- |

O.

De lagstadganden mot hädelse som infördes 1982 och 1986 undergräver de grundläggande religiösa rättigheterna och minoriteternas rättigheter, vilka garanterats av statsförfattningen. Enligt avsnitt 295 C i Pakistans strafflag är hädelse belagt med dödsstraff eller livstids fängelse.

| P. | Lagarna mot hädelse missbrukas av extremistgrupper och av dem som vill hämnas för personliga oförrätter och detta har medfört ökat våld mot medlemmar av religiösa minoriteter, framför allt ahmadier, men också kristna, hinduer, sikher, shiiter, buddhister, parser, bahaier och dessutom kritiskt sinnade medborgare som törs tala ut mot orättvisorna. |
| --- | --- |

P.

Lagarna mot hädelse missbrukas av extremistgrupper och av dem som vill hämnas för personliga oförrätter och detta har medfört ökat våld mot medlemmar av religiösa minoriteter, framför allt ahmadier, men också kristna, hinduer, sikher, shiiter, buddhister, parser, bahaier och dessutom kritiskt sinnade medborgare som törs tala ut mot orättvisorna.

| Q. | Den stora majoriteten bland de hädelseanklagade är muslimer, men anklagelser som riktas mot personer med någon av minoriteternas trosföreställningar kan leda till våld utom alla rimliga proportioner mot den berörda folkgruppen. Som exempel kan nämnas att det var anklagelser för hädelse som utlöste folkmassans våld mot kristna i Gojra och Korian sommaren 2009, med åtta dödsoffer och åtminstone hundra förstörda fastigheter som följd. |
| --- | --- |

Q.

Den stora majoriteten bland de hädelseanklagade är muslimer, men anklagelser som riktas mot personer med någon av minoriteternas trosföreställningar kan leda till våld utom alla rimliga proportioner mot den berörda folkgruppen. Som exempel kan nämnas att det var anklagelser för hädelse som utlöste folkmassans våld mot kristna i Gojra och Korian sommaren 2009, med åtta dödsoffer och åtminstone hundra förstörda fastigheter som följd.

| R. | 76 personer anklagades för hädelse i 25 fall som bokförts under 2009, bland dem 17 som anklagats med stöd av avsnitt 295 C i Pakistans strafflag. |
| --- | --- |

R.

76 personer anklagades för hädelse i 25 fall som bokförts under 2009, bland dem 17 som anklagats med stöd av avsnitt 295 C i Pakistans strafflag.

| S. | Advokater och människorättsaktivister i Pakistan får ofta uppleva mordhot och trakasserier och försvarsadvokaterna i hädelsemål är särskilt utsatta för sådana risker och till och med många bland dem som frikänts har blivit tvungna att hålla sig gömda under resten av sin livstid. |
| --- | --- |

S.

Advokater och människorättsaktivister i Pakistan får ofta uppleva mordhot och trakasserier och försvarsadvokaterna i hädelsemål är särskilt utsatta för sådana risker och till och med många bland dem som frikänts har blivit tvungna att hålla sig gömda under resten av sin livstid.

| T. | Pakistans premiärminister Gilani tillkännagav i augusti 2009 att det skulle tillsättas en kommitté för att se över och förbättra ”lagar som är till skada för harmonin mellan religionerna”, vilket var en anspelning på hädelselagarna från 1982 och 1986. Till dags dato har emellertid inga översyner föreslagits. |
| --- | --- |

T.

Pakistans premiärminister Gilani tillkännagav i augusti 2009 att det skulle tillsättas en kommitté för att se över och förbättra ”lagar som är till skada för harmonin mellan religionerna”, vilket var en anspelning på hädelselagarna från 1982 och 1986. Till dags dato har emellertid inga översyner föreslagits.

| U. | Ahmadiyyamuslimerna i Pakistan drabbas ofta av diskriminering och förföljelse, vilket får stöd av stadgandena mot ahmadier i avsnitt 298 i Pakistans strafflag. Som ett aktuellt exempel kan nämnas att en pensionerad ahmadiprofessor mördades av maskerade beväpnade män den 5 januari 2010. |
| --- | --- |

U.

Ahmadiyyamuslimerna i Pakistan drabbas ofta av diskriminering och förföljelse, vilket får stöd av stadgandena mot ahmadier i avsnitt 298 i Pakistans strafflag. Som ett aktuellt exempel kan nämnas att en pensionerad ahmadiprofessor mördades av maskerade beväpnade män den 5 januari 2010.

| V. | Pakistans regering är i färd med att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention från 1984 mot tortyr och andra grymma, omänskliga eller förnedrande former av bestraffning. |
| --- | --- |

V.

Pakistans regering är i färd med att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention från 1984 mot tortyr och andra grymma, omänskliga eller förnedrande former av bestraffning.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som Pakistans regering vidtagit till fördel för de religiösa minoriteterna sedan november 2008, såsom att det inrättats en kvot på fem procent för minoriteter inom förbundsregeringens anställningssektor, att icke-muslimska allmänna helgdagar erkänts och att den 11 augusti utlysts som de nationella minoriteternas dag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som Pakistans regering vidtagit till fördel för de religiösa minoriteterna sedan november 2008, såsom att det inrättats en kvot på fem procent för minoriteter inom förbundsregeringens anställningssektor, att icke-muslimska allmänna helgdagar erkänts och att den 11 augusti utlysts som de nationella minoriteternas dag.

| 2. | Europaparlamentet ger sitt fulla stöd till de insatser som förbundsregeringens minister för minoritetsfrågor gör för att upprätta ett nätverk av lokala kommittéer för harmoni mellan trossamfunden med syfte att verka för en dialog och för ett mera avspänt förhållande mellan olika religioner. Parlamentet uppmanar de styrande myndigheterna på alla nivåer, också delstatsnivå, att odelat stödja dessa åtgärder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ger sitt fulla stöd till de insatser som förbundsregeringens minister för minoritetsfrågor gör för att upprätta ett nätverk av lokala kommittéer för harmoni mellan trossamfunden med syfte att verka för en dialog och för ett mera avspänt förhållande mellan olika religioner. Parlamentet uppmanar de styrande myndigheterna på alla nivåer, också delstatsnivå, att odelat stödja dessa åtgärder.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar Pakistans premiärministers utfästelse om att ge egendomsrättigheter till sluminvånare i Islamabad vilka tillhör någon minoritet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar Pakistans premiärministers utfästelse om att ge egendomsrättigheter till sluminvånare i Islamabad vilka tillhör någon minoritet.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar Pakistans regerings åtagande om att ställa mandat till förfogande i senaten för minoriteter, även för kvinnor från minoriteter, och hoppas att dessa åtaganden ska fullgôras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar Pakistans regerings åtagande om att ställa mandat till förfogande i senaten för minoriteter, även för kvinnor från minoriteter, och hoppas att dessa åtaganden ska fullgôras.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att se över tillvägagångssättet med att ange medborgarnas religiösa identitet i alla nya pass, för att all diskriminering ska kunna undvikas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att se över tillvägagångssättet med att ange medborgarnas religiösa identitet i alla nya pass, för att all diskriminering ska kunna undvikas.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med Pakistans regering i kampen mot terrorismen och mot att den våldsamma extremismen sprider sig. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med Pakistans regering i kampen mot terrorismen och mot att den våldsamma extremismen sprider sig.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att hädelselagarna, som i Pakistan kan vara förenade med dödsstraff och ofta används för att berättiga censur, straffbeläggning, förföljelse och i vissa fall mord på personer som till följd av politisk åskådning, ras eller religion tillhör någon minoritet, lämnar fältet fritt för missbruk som drabbar människor i Pakistan oavsett religiös åskådning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att hädelselagarna, som i Pakistan kan vara förenade med dödsstraff och ofta används för att berättiga censur, straffbeläggning, förföljelse och i vissa fall mord på personer som till följd av politisk åskådning, ras eller religion tillhör någon minoritet, lämnar fältet fritt för missbruk som drabbar människor i Pakistan oavsett religiös åskådning.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att genomgripande se över hädelselagarna och den nuvarande tillämpningen av dem, liksom också, bland annat, avsnitt 295 C i Pakistans strafflag, där dödsstraff är obligatoriskt för alla som fällts för hädelse och under tiden i praktiken omsätta de ändringar som föreslagits av förbundsministern för minoritetsfrågor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att genomgripande se över hädelselagarna och den nuvarande tillämpningen av dem, liksom också, bland annat, avsnitt 295 C i Pakistans strafflag, där dödsstraff är obligatoriskt för alla som fällts för hädelse och under tiden i praktiken omsätta de ändringar som föreslagits av förbundsministern för minoritetsfrågor.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att infria sitt löfte från 2008 om att omvandla alla dödsstraff till fängelsestraff som ett första steg på väg mot dödsstraffets avskaffande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att infria sitt löfte från 2008 om att omvandla alla dödsstraff till fängelsestraff som ett första steg på väg mot dödsstraffets avskaffande.

| 10. | Europaparlamentet drar sig till minnes vad kommissionen vid upprepade tillfällen sagt i svar på skriftliga parlamentariska frågor, nämligen att kommissionen noggrant följer upp Pakistans regerings bemötande av folkmassans våldshandlingar till följd av hädelseanklagelser i Gojra och Korian och uppmanar också kommissionen att begära ingående upplysningar om vilka konkreta framsteg som gjorts, framför allt med att ställa de skyldiga inför rätta. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet drar sig till minnes vad kommissionen vid upprepade tillfällen sagt i svar på skriftliga parlamentariska frågor, nämligen att kommissionen noggrant följer upp Pakistans regerings bemötande av folkmassans våldshandlingar till följd av hädelseanklagelser i Gojra och Korian och uppmanar också kommissionen att begära ingående upplysningar om vilka konkreta framsteg som gjorts, framför allt med att ställa de skyldiga inför rätta.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker sin fortsatta oro över den fortsatta diskrimineringen och förföljelserna av ahmadierna i Pakistan och uppmanar Pakistans regering att avskaffa avsnitt 298 i Pakistans strafflag som svårt hindrar ahmadierna i deras vardagsliv och motarbeta föranstaltningar som är ägnade att sprida hets, såsom konferenserna om ”slutet på profetians tid” i Lahore. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uttrycker sin fortsatta oro över den fortsatta diskrimineringen och förföljelserna av ahmadierna i Pakistan och uppmanar Pakistans regering att avskaffa avsnitt 298 i Pakistans strafflag som svårt hindrar ahmadierna i deras vardagsliv och motarbeta föranstaltningar som är ägnade att sprida hets, såsom konferenserna om ”slutet på profetians tid” i Lahore.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans myndigheter att oinskränkt tillämpa Pakistans högsta domstols dom för att alla röstberättigade ska kunna inskriva sig i de nya vallängderna, alltså också ahmadierna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans myndigheter att oinskränkt tillämpa Pakistans högsta domstols dom för att alla röstberättigade ska kunna inskriva sig i de nya vallängderna, alltså också ahmadierna.

| 13. | Europaparlamentet är oroat över det möjliga missbruket av FN:s kampanj om att bekämpa förtal av religionen och understyrker rådets slutsatser av den 16 november 2009. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är oroat över det möjliga missbruket av FN:s kampanj om att bekämpa förtal av religionen och understyrker rådets slutsatser av den 16 november 2009.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att oinskränkt och utan förbehåll ratificera konventionen från 1966 om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention från 1984 mot tortyr och andra grymma, omänskliga eller förnedrande former av bestraffning. Parlamentet anser att trosfriheten, i den form den inskrivits i FN:s konvention, tillhandahåller en adekvat ram och referenspunkt som alla signatärstater bör hålla fast vid genom att skydda sina medborgare så att de fritt kan utöva sin tro. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att oinskränkt och utan förbehåll ratificera konventionen från 1966 om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention från 1984 mot tortyr och andra grymma, omänskliga eller förnedrande former av bestraffning. Parlamentet anser att trosfriheten, i den form den inskrivits i FN:s konvention, tillhandahåller en adekvat ram och referenspunkt som alla signatärstater bör hålla fast vid genom att skydda sina medborgare så att de fritt kan utöva sin tro.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att garantera minoriteternas mänskliga rättigheter enligt vad som inskrivits i statsförfattningen och i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, framför allt artikel 18, där det står att ”envar har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet”. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att garantera minoriteternas mänskliga rättigheter enligt vad som inskrivits i statsförfattningen och i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, framför allt artikel 18, där det står att ”envar har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet”.

| 16. | Europaparlamentet stöder alla initiativ till förmån för dialog och ömsesidig respekt mellan olika befolkningsgrupper och uppmanar de politiska och religiösa myndigheterna att arbeta för tolerans och ta initiativ mot hat och våldsbetonad extremism. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder alla initiativ till förmån för dialog och ömsesidig respekt mellan olika befolkningsgrupper och uppmanar de politiska och religiösa myndigheterna att arbeta för tolerans och ta initiativ mot hat och våldsbetonad extremism.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Pakistans regering att genomföra de föreslagna reformerna av undervisningsväsendet samt skapa regler för och övervaka koranskolorna av typ Madrasa. Parlamentet uppmanar Pakistans myndigheter att ta bort all hatpropaganda, alla uttalanden om att någon religion vore överlägsen de andra och allt förtal av religioner ur de läroböcker som godkänts av undervisningsministeriets läroplansavdelning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Pakistans regering att genomföra de föreslagna reformerna av undervisningsväsendet samt skapa regler för och övervaka koranskolorna av typ Madrasa. Parlamentet uppmanar Pakistans myndigheter att ta bort all hatpropaganda, alla uttalanden om att någon religion vore överlägsen de andra och allt förtal av religioner ur de läroböcker som godkänts av undervisningsministeriets läroplansavdelning.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att underlätta ett besök som FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet, Asma Jahangir, ska avlägga i Pakistan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar Pakistans regering att underlätta ett besök som FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet, Asma Jahangir, ska avlägga i Pakistan.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta med frågan om minoriteters rättigheter i Pakistan på dagordningen för det kommande toppmötet, för att få i gång en tidig reform av den diskriminerande hädelselagstiftningen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta med frågan om minoriteters rättigheter i Pakistan på dagordningen för det kommande toppmötet, för att få i gång en tidig reform av den diskriminerande hädelselagstiftningen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ta upp frågan om religiös tolerans i samhället i sin dialog om terrorismbekämpning med Pakistan, eftersom denna fråga har en central betydelse i den långsiktiga kampen mot religiös extremism. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar rådet att ta upp frågan om religiös tolerans i samhället i sin dialog om terrorismbekämpning med Pakistan, eftersom denna fråga har en central betydelse i den långsiktiga kampen mot religiös extremism.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att fortsätta med det ekonomiska stödet till människorättsorganisationer och försvarare av de mänskliga rättigheterna och skissera upp praktiska åtgärder för stöd till den framväxande rörelsen bland det civila samhället i Pakistan mot hädelselagarna och annan diskriminerande lagstiftning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att fortsätta med det ekonomiska stödet till människorättsorganisationer och försvarare av de mänskliga rättigheterna och skissera upp praktiska åtgärder för stöd till den framväxande rörelsen bland det civila samhället i Pakistan mot hädelselagarna och annan diskriminerande lagstiftning.

| 22. | Europaparlamentet drar sig till minnes vad kommissionen vid upprepade tillfällen sagt i svar på skriftliga parlamentariska frågor, nämligen att kommissionen noggrant följer upp Pakistans regerings bemötande av folkmassans våldshandlingar till följd av hädelseanklagelser i Gojra och Korian och uppmanar också kommissionen att begära ingående upplysningar om vilka konkreta framsteg som gjorts, framför allt med att ställa de skyldiga inför rätta. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet drar sig till minnes vad kommissionen vid upprepade tillfällen sagt i svar på skriftliga parlamentariska frågor, nämligen att kommissionen noggrant följer upp Pakistans regerings bemötande av folkmassans våldshandlingar till följd av hädelseanklagelser i Gojra och Korian och uppmanar också kommissionen att begära ingående upplysningar om vilka konkreta framsteg som gjorts, framför allt med att ställa de skyldiga inför rätta.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att yrka på att Pakistans regering ska hålla fast vid den klausul om demokrati och mänskliga rättigheter som finns inskriven i samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Islamiska republiken Pakistan. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport om genomförandet av samarbetsavtalet och klausulen om demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att yrka på att Pakistans regering ska hålla fast vid den klausul om demokrati och mänskliga rättigheter som finns inskriven i samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Islamiska republiken Pakistan. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport om genomförandet av samarbetsavtalet och klausulen om demokrati och mänskliga rättigheter.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar rådet att stödja Pakistans regering i dess arbete med att utveckla sitt ministerium för de mänskliga rättigheterna och inrätta en meningsfull, oberoende och auktoritativ nationell kommission för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar rådet att stödja Pakistans regering i dess arbete med att utveckla sitt ministerium för de mänskliga rättigheterna och inrätta en meningsfull, oberoende och auktoritativ nationell kommission för de mänskliga rättigheterna.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och Pakistans regering och parlament. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och Pakistans regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0351.

(2)  EUT C 263, E, 16.10.2008, s. 666.

(3)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 434.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/152 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/152

---

Torsdagen den 20 maj 2010Situationen i Thailand

P7_TA(2010)0195

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om Thailand

2011/C 161 E/22

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

med beaktande av FN:s grundläggande principer om användning av våld och vapen av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter från 1990,

med beaktande av uttalandena av den 8 och 13 april 2010 från Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, om den politiska situationen i Thailand,

med beaktande av uttalandet av den 12 april 2010 från Aseans generalsekreterare om situationen i Thailand,

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Våldsamma sammandrabbningar har ägt rum i Thailand mellan rödskjortsdemonstranter och regeringen – tillsammans med armén som understöds av gulskjorterörelsen. 60 människor har redan omkommit till följd av våldet och 1 700 har skadats. |
| --- | --- |

A.

Våldsamma sammandrabbningar har ägt rum i Thailand mellan rödskjortsdemonstranter och regeringen – tillsammans med armén som understöds av gulskjorterörelsen. 60 människor har redan omkommit till följd av våldet och 1 700 har skadats.

| B. | Undantagstillstånd har utlysts i fler än tjugo provinser i landet. |
| --- | --- |

B.

Undantagstillstånd har utlysts i fler än tjugo provinser i landet.

| C. | Den 10 april 2010 ägde våldsamma sammandrabbningar rum mellan demonstranter och säkerhetsstyrkor i Bangkok. |
| --- | --- |

C.

Den 10 april 2010 ägde våldsamma sammandrabbningar rum mellan demonstranter och säkerhetsstyrkor i Bangkok.

| D. | Den 3 maj 2010 presenterade premiärminister Abhisit Vejjajiva en färdplan med en fempunktsplan som ska leda fram till allmänna val den 14 november 2010. |
| --- | --- |

D.

Den 3 maj 2010 presenterade premiärminister Abhisit Vejjajiva en färdplan med en fempunktsplan som ska leda fram till allmänna val den 14 november 2010.

| E. | Sedan den 13 maj 2010 har en ny våldsvåg brutit ut mellan militanta demonstranter och säkerhetsstyrkor i Bangkok. |
| --- | --- |

E.

Sedan den 13 maj 2010 har en ny våldsvåg brutit ut mellan militanta demonstranter och säkerhetsstyrkor i Bangkok.

| F. | Efter det att den thailändska regeringen utfärdat undantagstillstånd stängdes en satellit-TV-station, ett flertal radio- och TV-stationer samt webbplatser ned. EU oroas djupt av hoten mot mediefriheten och har upprepat att yttrandefriheten är en grundläggande rättighet som finns förankrad i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

Efter det att den thailändska regeringen utfärdat undantagstillstånd stängdes en satellit-TV-station, ett flertal radio- och TV-stationer samt webbplatser ned. EU oroas djupt av hoten mot mediefriheten och har upprepat att yttrandefriheten är en grundläggande rättighet som finns förankrad i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| G. | En militäroperation som inleddes den 19 maj 2010 för att förstärka en säkerhetsring runt demonstranternas huvudläger krävde ett flertal dödsoffer, bland annat omkom en italiensk journalist, och hundratals skadade. |
| --- | --- |

G.

En militäroperation som inleddes den 19 maj 2010 för att förstärka en säkerhetsring runt demonstranternas huvudläger krävde ett flertal dödsoffer, bland annat omkom en italiensk journalist, och hundratals skadade.

| H. | FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon har uttryckt oro över våldet och vädjat till demonstranterna och till de thailändska myndigheterna att göra sitt yttersta för att undvika ytterligare våld och förluster av människoliv. Vietnam, som för närvarande är ordförandeland i Asean, är bekymrat över den allt djupare konflikten i Thailand och har uppmanat alla sidor att undvika våld och sträva efter försoning. |
| --- | --- |

H.

FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon har uttryckt oro över våldet och vädjat till demonstranterna och till de thailändska myndigheterna att göra sitt yttersta för att undvika ytterligare våld och förluster av människoliv. Vietnam, som för närvarande är ordförandeland i Asean, är bekymrat över den allt djupare konflikten i Thailand och har uppmanat alla sidor att undvika våld och sträva efter försoning.

| 1. | Europaparlamentet oroas djupt av den våldsamma konflikten mellan demonstranter och säkerhetsstyrkor i Thailand, vilken hotar demokratin i landet, och uttrycker sin solidaritet med det thailändska folket och alla familjer som har förlorat sina nära och kära de senaste veckorna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet oroas djupt av den våldsamma konflikten mellan demonstranter och säkerhetsstyrkor i Thailand, vilken hotar demokratin i landet, och uttrycker sin solidaritet med det thailändska folket och alla familjer som har förlorat sina nära och kära de senaste veckorna.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att myndigheterna enligt FN:s grundläggande principer om användning av våld och vapen av tjänstemän, så långt det är möjligt måste tillämpa icke-våldsåtgärder innan de tillgriper våld och skjutvapen, och att de, då laglig användning av våld och vapen inte kan undvikas måste visa återhållsamhet och agera i proportion till brottets allvarlighetsgrad. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att myndigheterna enligt FN:s grundläggande principer om användning av våld och vapen av tjänstemän, så långt det är möjligt måste tillämpa icke-våldsåtgärder innan de tillgriper våld och skjutvapen, och att de, då laglig användning av våld och vapen inte kan undvikas måste visa återhållsamhet och agera i proportion till brottets allvarlighetsgrad.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att tillämpa sträng självbehärskning och stoppa det politiska våldet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att tillämpa sträng självbehärskning och stoppa det politiska våldet.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den thailändska regeringens beslut att inrätta en kommitté bestående av rättsmedicinska experter och företrädare för akademiska institutioner för att undersöka dödsfallen i samband med incidenten den 10 april 2010 och uppmanar regeringen att även låta de senaste dödsfallen omfattas av dessa undersökningar. Parlamentet ställer sig bakom initiativet från ministeriet för social utveckling och mänsklig säkerhet om att inrätta ett centrum för att ge stöd till skadade och anhöriga till dem som dött i sammandrabbningarna mellan statstjänstemän och anhängare av Förenade fronten för demokrati mot diktatur. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar den thailändska regeringens beslut att inrätta en kommitté bestående av rättsmedicinska experter och företrädare för akademiska institutioner för att undersöka dödsfallen i samband med incidenten den 10 april 2010 och uppmanar regeringen att även låta de senaste dödsfallen omfattas av dessa undersökningar. Parlamentet ställer sig bakom initiativet från ministeriet för social utveckling och mänsklig säkerhet om att inrätta ett centrum för att ge stöd till skadade och anhöriga till dem som dött i sammandrabbningarna mellan statstjänstemän och anhängare av Förenade fronten för demokrati mot diktatur.

| 5. | Europarlamentet noterar den färdplan som premiärminister Abhisit Vejjajiva presenterade den 3 maj 2010. |
| --- | --- |

5.

Europarlamentet noterar den färdplan som premiärminister Abhisit Vejjajiva presenterade den 3 maj 2010.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar den thailändska regeringen att se till att undantagstillståndet inte leder till överdrivna inskränkningar av grundläggande rättigheter och individuella friheter. Parlamentet uppmanar den thailändska regeringen att avskaffa censuren och inskränkningarna av yttrandefriheten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar den thailändska regeringen att se till att undantagstillståndet inte leder till överdrivna inskränkningar av grundläggande rättigheter och individuella friheter. Parlamentet uppmanar den thailändska regeringen att avskaffa censuren och inskränkningarna av yttrandefriheten.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att omedelbart inleda en konstruktiv dialog i syfte att uppnå en snabb förhandlingslösning och lösa den pågående krisen på fredlig och demokratisk väg. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att omedelbart inleda en konstruktiv dialog i syfte att uppnå en snabb förhandlingslösning och lösa den pågående krisen på fredlig och demokratisk väg.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar den nationella människorättskommissionens sammankallande till ett samrådsmöte mellan intellektuella, företrädare för de sociala rörelserna, religiösa ledare och de fyra tidigare premiärministrarna Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh och Chuan Leekpai, för att försöka finna en lösning på krisen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar den nationella människorättskommissionens sammankallande till ett samrådsmöte mellan intellektuella, företrädare för de sociala rörelserna, religiösa ledare och de fyra tidigare premiärministrarna Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh och Chuan Leekpai, för att försöka finna en lösning på krisen.

| 9. | Europaparlamentet understryker sitt stöd för demokratin i Thailand med hänsyn till de mycket goda förbindelserna mellan EU och Thailand och Thailands roll som en källa till välstånd och stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker sitt stöd för demokratin i Thailand med hänsyn till de mycket goda förbindelserna mellan EU och Thailand och Thailands roll som en källa till välstånd och stabilitet i regionen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att göra sitt yttersta för att stoppa våldet. Parlamentet uppmanar vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att noga bevaka den politiska utvecklingen i landet och samordna insatser med Asean för att främja dialog och stärka demokratin i Thailand. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att göra sitt yttersta för att stoppa våldet. Parlamentet uppmanar vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att noga bevaka den politiska utvecklingen i landet och samordna insatser med Asean för att främja dialog och stärka demokratin i Thailand.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Thailands regering, Aseans generalsekreterare och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Thailands regering, Aseans generalsekreterare och FN:s generalsekreterare.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/154 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/154

---

Torsdagen den 20 maj 2010Burma

P7_TA(2010)0196

Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2010 om situationen i Burma/Myanmar

2011/C 161 E/23

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma/Myanmar,

med beaktande av artiklarna 18–21 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

med beaktande av artikel 25 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

med beaktande av uttalandet den 5 maj 2010 av FN:s särskilda rapportör Tomás Ojea Quintana,

med beaktande av rådets slutsatser om Burma/Myanmar som antogs vid rådets (utrikesfrågor) 3009:e möte i Luxemburg den 26 april 2010,

med beaktande av uttalandet den 1 mars 2010 av Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, om avslaget på Aung San Suu Kyis överklagande till högsta domstolen i Burma/Myanmar,

med beaktande av uttalandet av ordföranden för det sextonde Asean-toppmötet i Hanoi den 9 april 2010,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser – uttalande om Burma/Myanmar av den 19 juni 2009,

med beaktande av rådets slutsatser om Burma/Myanmar som antogs vid rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) 2938:e möte i Luxemburg den 27 april 2009,

med beaktande av ordförandeskapets uttalande av den 23 februari 2009 med krav på en allomfattande dialog mellan myndigheterna och de demokratiska krafterna i Burma/Myanmar,

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 28 augusti 2009 om människorättsläget i Myanmar,

med beaktande av resolutionen från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 26 mars 2010 om människorättsläget i Myanmar,

med beaktande av ordförandeskapets uttalande på Europeiska unionens vägnar av den 14 maj 2009 om arresteringen av Daw Aung San Suu Kyi,

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De burmesiska myndigheterna har meddelat att landet 2010 kommer att hålla sitt första nationella val sedan 1990. |
| --- | --- |

A.

De burmesiska myndigheterna har meddelat att landet 2010 kommer att hålla sitt första nationella val sedan 1990.

| B. | De fem vallagar och de fyra dekret som offentliggjorts strider i den form som de publicerats mot alla demokratiska principer och gör det omöjligt att hålla fria val, framför allt genom att de utesluter landets 2 200 (kända) politiska fångar. Dessutom har medlemmar av religiösa ordnar i Burma/Myanmar, däribland uppskattningsvis 400 000 buddistiska munkar, uttryckligen förbjudits att rösta, vilket belyser militärjuntas djupt etablerade diskriminering på grundval av religion eller ställning. |
| --- | --- |

B.

De fem vallagar och de fyra dekret som offentliggjorts strider i den form som de publicerats mot alla demokratiska principer och gör det omöjligt att hålla fria val, framför allt genom att de utesluter landets 2 200 (kända) politiska fångar. Dessutom har medlemmar av religiösa ordnar i Burma/Myanmar, däribland uppskattningsvis 400 000 buddistiska munkar, uttryckligen förbjudits att rösta, vilket belyser militärjuntas djupt etablerade diskriminering på grundval av religion eller ställning.

| C. | Dessa lagar bryter mot de grundläggande principerna om yttrandefrihet och föreningsfrihet. Burmesiska medier som har sitt säte utomlands och som utgör den huvudsakliga informationskanalen för folket i Burma/Myanmar är fortfarande inte tillåtna i landet. |
| --- | --- |

C.

Dessa lagar bryter mot de grundläggande principerna om yttrandefrihet och föreningsfrihet. Burmesiska medier som har sitt säte utomlands och som utgör den huvudsakliga informationskanalen för folket i Burma/Myanmar är fortfarande inte tillåtna i landet.

| D. | Lagarna bygger på 2010 års konstitution, vilken garanterar straffrihet för de brott som den nuvarande regimen begått och föreskriver att medborgarnas rättigheter, då undantagstillstånd utlysts, kan åsidosättas för en obestämd period. Burmas/Myanmars nya konstitution är utformad för att bevara diktaturen under civil täckmantel och ger inga mänskliga rättigheter eller utsikter till verklig förändring. |
| --- | --- |

D.

Lagarna bygger på 2010 års konstitution, vilken garanterar straffrihet för de brott som den nuvarande regimen begått och föreskriver att medborgarnas rättigheter, då undantagstillstånd utlysts, kan åsidosättas för en obestämd period. Burmas/Myanmars nya konstitution är utformad för att bevara diktaturen under civil täckmantel och ger inga mänskliga rättigheter eller utsikter till verklig förändring.

| E. | Alla avvikande politiska åsikter tystas systematiskt och brutalt ner (t.ex. genom godtyckliga arresteringar, orättvisa rättegångar, fängslande, tortyr och utomrättsliga avrättningar). |
| --- | --- |

E.

Alla avvikande politiska åsikter tystas systematiskt och brutalt ner (t.ex. genom godtyckliga arresteringar, orättvisa rättegångar, fängslande, tortyr och utomrättsliga avrättningar).

| F. | Val kan inte anses vara fria och rättvisa om oppositionen inte deltar i dem. |
| --- | --- |

F.

Val kan inte anses vara fria och rättvisa om oppositionen inte deltar i dem.

| G. | Nationella demokratiska förbundet (National League for Democracy, NLD), som med stor majoritet segrade i det senaste demokratiska valet, har valt att bojkotta 2010 års val, mot bakgrund av de villkor som fastställts för deltagandet. Partiet upplöstes genom lag den 6 maj 2010 efter att inte ha registrerat sig inför valet. |
| --- | --- |

G.

Nationella demokratiska förbundet (National League for Democracy, NLD), som med stor majoritet segrade i det senaste demokratiska valet, har valt att bojkotta 2010 års val, mot bakgrund av de villkor som fastställts för deltagandet. Partiet upplöstes genom lag den 6 maj 2010 efter att inte ha registrerat sig inför valet.

| H. | I förklaringen från det sextonde Asean-toppmötet underströks vikten av försoning och av allmänna, fria och regelbundna val som är öppna för alla. |
| --- | --- |

H.

I förklaringen från det sextonde Asean-toppmötet underströks vikten av försoning och av allmänna, fria och regelbundna val som är öppna för alla.

| I. | FN:s särskilda rapportör för Burma/Myanmar har fördömt diktaturens ”omfattande och systematiska” kränkningar av de mänskliga rättigheterna och menar att de utgör ”en politisk åtgärd som involverar de verkställande myndigheterna, militären och de rättsliga myndigheterna på alla nivåer”, och han har vidare begärt att det ska inrättas en undersökningskommission inom FN med uppdrag att utreda krigsbrott och brott mot mänskligheten som begåtts av diktaturen. |
| --- | --- |

I.

FN:s särskilda rapportör för Burma/Myanmar har fördömt diktaturens ”omfattande och systematiska” kränkningar av de mänskliga rättigheterna och menar att de utgör ”en politisk åtgärd som involverar de verkställande myndigheterna, militären och de rättsliga myndigheterna på alla nivåer”, och han har vidare begärt att det ska inrättas en undersökningskommission inom FN med uppdrag att utreda krigsbrott och brott mot mänskligheten som begåtts av diktaturen.

| J. | Regeringen i Burma/Myanmar fortsätter att neka EU:s sändebud till Burma inträde i landet och vägrar att inleda en dialog, trots de upprepade förfrågningar som gjorts under flera månader. |
| --- | --- |

J.

Regeringen i Burma/Myanmar fortsätter att neka EU:s sändebud till Burma inträde i landet och vägrar att inleda en dialog, trots de upprepade förfrågningar som gjorts under flera månader.

| K. | Regeringen i Burma/Myanmar har sedan 2003 nekat varje förslag från FN och det internationella samfundet om att omarbeta dess färdplan med sju steg till demokrati. |
| --- | --- |

K.

Regeringen i Burma/Myanmar har sedan 2003 nekat varje förslag från FN och det internationella samfundet om att omarbeta dess färdplan med sju steg till demokrati.

| L. | För närvarande finns det 2 200 kända politiska fångar i landet som hålls fängslade på grund av att de deltagit i fredliga aktiviteter i Burma/Myanmar, och över 140 politiska fångar vägras medvetet läkarvård, däribland Ko Mya Aye, en av ledarna inom gruppen ”88 Generation Students”, som lider av en livshotande hjärtsjukdom. |
| --- | --- |

L.

För närvarande finns det 2 200 kända politiska fångar i landet som hålls fängslade på grund av att de deltagit i fredliga aktiviteter i Burma/Myanmar, och över 140 politiska fångar vägras medvetet läkarvård, däribland Ko Mya Aye, en av ledarna inom gruppen ”88 Generation Students”, som lider av en livshotande hjärtsjukdom.

| M. | Militären fortsätter att kränka civilbefolkningens mänskliga rättigheter i etniska konfliktområden, bland annat genom utomrättsliga avrättningar, tvångsarbete och sexuellt våld. |
| --- | --- |

M.

Militären fortsätter att kränka civilbefolkningens mänskliga rättigheter i etniska konfliktområden, bland annat genom utomrättsliga avrättningar, tvångsarbete och sexuellt våld.

| N. | Civilpersoner från etniska minoritetsgrupper i de östra delarna av Burma/Myanmar fortsätter att attackeras, vilket har lett till att tusentals personer tvingats fly, varav de flesta, på grund av de humanitära biståndsrestriktioner som införts av diktaturen, endast nås av bistånd från grannländerna. |
| --- | --- |

N.

Civilpersoner från etniska minoritetsgrupper i de östra delarna av Burma/Myanmar fortsätter att attackeras, vilket har lett till att tusentals personer tvingats fly, varav de flesta, på grund av de humanitära biståndsrestriktioner som införts av diktaturen, endast nås av bistånd från grannländerna.

| O. | Aung San Suu Kyi, ledaren för oppositionspartiet NLD, har suttit i husarrest sedan 2003. Den 14 maj 2009 greps hon av myndigheterna efter anklagelser om att hon brutit mot husarresten genom att ge amerikanen John Yettaw tillstånd att besöka henne. Den 11 augusti 2009 dömde en domstol i Insein-fängelset Aung San Suu Kyi till tre års fängelse för att ha brutit mot husarresten, en dom som senare kortades ner till 18 månaders husarrest. Den 1 mars 2010 avslog högsta domstolen i Burma/Myanmar Aung San Suu Kyis överklagande av den orättvisa domen mot henne från 2009. |
| --- | --- |

O.

Aung San Suu Kyi, ledaren för oppositionspartiet NLD, har suttit i husarrest sedan 2003. Den 14 maj 2009 greps hon av myndigheterna efter anklagelser om att hon brutit mot husarresten genom att ge amerikanen John Yettaw tillstånd att besöka henne. Den 11 augusti 2009 dömde en domstol i Insein-fängelset Aung San Suu Kyi till tre års fängelse för att ha brutit mot husarresten, en dom som senare kortades ner till 18 månaders husarrest. Den 1 mars 2010 avslog högsta domstolen i Burma/Myanmar Aung San Suu Kyis överklagande av den orättvisa domen mot henne från 2009.

| P. | EU är fortsatt en av de viktigaste givarna till Burma/Myanmar och är berett att öka sitt bistånd till landets befolkning i syfte att förbättra dess sociala och ekonomiska villkor. |
| --- | --- |

P.

EU är fortsatt en av de viktigaste givarna till Burma/Myanmar och är berett att öka sitt bistånd till landets befolkning i syfte att förbättra dess sociala och ekonomiska villkor.

| Q. | Kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd har minskat biståndet till flyktingar vid gränsen mellan Thailand och Burma, trots att antalet flyktingar är nästintill detsamma, och har även upphört att finansiera internatskolor i flyktingläger. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd har minskat biståndet till flyktingar vid gränsen mellan Thailand och Burma, trots att antalet flyktingar är nästintill detsamma, och har även upphört att finansiera internatskolor i flyktingläger.

| R. | FN:s säkerhetsråd, FN:s generalförsamling, FN:s råd för mänskliga rättigheter, EU och ett flertal regeringar har framhållit att lösningen på problemen i Burma är en omfattande trepartsdialog mellan Aung San Suu Kyi och NLD, etniska representanter och regeringen i Burma/Myanmar. Trots detta vägrar den burmesiska regeringen fortfarande att inleda en sådan dialog. |
| --- | --- |

R.

FN:s säkerhetsråd, FN:s generalförsamling, FN:s råd för mänskliga rättigheter, EU och ett flertal regeringar har framhållit att lösningen på problemen i Burma är en omfattande trepartsdialog mellan Aung San Suu Kyi och NLD, etniska representanter och regeringen i Burma/Myanmar. Trots detta vägrar den burmesiska regeringen fortfarande att inleda en sådan dialog.

| 1. | Europarlamentet bekräftar återigen sitt orubbliga engagemang för Burmas/Myanmars folk. |
| --- | --- |

1.

Europarlamentet bekräftar återigen sitt orubbliga engagemang för Burmas/Myanmars folk.

| 2. | Europaparlamentet fördömer myndigheternas beslut att förrätta val trots den totala avsaknaden av demokrati och enligt lagar som utesluter det största demokratiska oppositionspartiet. Detta val berövar dessutom hundratusentals burmesiska medborgare deras rösträtt och rätt att ställa upp som kandidater i ett uppenbart försök att utesluta landets opposition från valsedlarna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer myndigheternas beslut att förrätta val trots den totala avsaknaden av demokrati och enligt lagar som utesluter det största demokratiska oppositionspartiet. Detta val berövar dessutom hundratusentals burmesiska medborgare deras rösträtt och rätt att ställa upp som kandidater i ett uppenbart försök att utesluta landets opposition från valsedlarna.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att landets militärmakt enligt den nya konstitutionen garanteras minst 25 procent av platserna i parlamentet och att den kommer att ha rätt att åsidosätta såväl medborgarnas rättigheter som lagstiftarens befogenheter närhelst den bedömer det vara nödvändigt för den nationella säkerheten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att landets militärmakt enligt den nya konstitutionen garanteras minst 25 procent av platserna i parlamentet och att den kommer att ha rätt att åsidosätta såväl medborgarnas rättigheter som lagstiftarens befogenheter närhelst den bedömer det vara nödvändigt för den nationella säkerheten.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen i Burma/Myanmar att genast göra vad som krävs för att garantera ett fritt, rättvist och öppet valförfarande där alla röstberättigade, politiska partier och övriga berörda aktörer kan delta, samt att acceptera internationella valövervakare. Parlamentet kräver att de vallagar som offentliggjordes i mars 2010 ska upphävas eftersom de inte medger fria och öppna val. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen i Burma/Myanmar att genast göra vad som krävs för att garantera ett fritt, rättvist och öppet valförfarande där alla röstberättigade, politiska partier och övriga berörda aktörer kan delta, samt att acceptera internationella valövervakare. Parlamentet kräver att de vallagar som offentliggjordes i mars 2010 ska upphävas eftersom de inte medger fria och öppna val.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Burma/Myanmar att hörsamma kraven från det internationella samfundet att tillåta Aung San Suu Kyi och alla andra politiska fångar att delta i landets politiska liv. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Burma/Myanmar att hörsamma kraven från det internationella samfundet att tillåta Aung San Suu Kyi och alla andra politiska fångar att delta i landets politiska liv.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att göra sitt yttersta för att försäkra sig om att valet blir fritt och demokratiskt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att göra sitt yttersta för att försäkra sig om att valet blir fritt och demokratiskt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen i Burma/Myanmar att häva restriktionerna för mötesfrihet, organisationsfrihet, rörelsefrihet och yttrandefrihet, däribland för fria och oberoende medier, bland annat genom att göra Internet- och mobiltelefontjänster fria och åtkomliga för alla, samt att upphöra med censur. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen i Burma/Myanmar att häva restriktionerna för mötesfrihet, organisationsfrihet, rörelsefrihet och yttrandefrihet, däribland för fria och oberoende medier, bland annat genom att göra Internet- och mobiltelefontjänster fria och åtkomliga för alla, samt att upphöra med censur.

| 8. | Europaparlamentet fördömer starkt de pågående systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, grundläggande friheterna och grundläggande demokratiska rättigheterna för folket i Burma/Myanmar. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Burma/Myanmar att sluta bryta mot internationella mänskliga rättigheter och humanitär rätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer starkt de pågående systematiska kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, grundläggande friheterna och grundläggande demokratiska rättigheterna för folket i Burma/Myanmar. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Burma/Myanmar att sluta bryta mot internationella mänskliga rättigheter och humanitär rätt.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen i Burma/Myanmar att omedelbart och utan villkor frige alla politiska fångar och låta dem återfå sina politiska rättigheter samt att avhålla sig från fortsatta politiskt motiverade gripanden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen i Burma/Myanmar att omedelbart och utan villkor frige alla politiska fångar och låta dem återfå sina politiska rättigheter samt att avhålla sig från fortsatta politiskt motiverade gripanden.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar den vice ordföranden/höga representanten och medlemsstaterna att öppet stödja den rekommendation som utfärdats av FN:s särskilda sändebud i Burma/Myanmar om att FN bör inrätta en undersökningskommission med uppgift att utreda krigsbrott och brott mot mänskligheten i Burma/Myanmar, och att infoga denna begäran i det resolutionsutkast som ska behandlas i FN:s generalförsamling 2010. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar den vice ordföranden/höga representanten och medlemsstaterna att öppet stödja den rekommendation som utfärdats av FN:s särskilda sändebud i Burma/Myanmar om att FN bör inrätta en undersökningskommission med uppgift att utreda krigsbrott och brott mot mänskligheten i Burma/Myanmar, och att infoga denna begäran i det resolutionsutkast som ska behandlas i FN:s generalförsamling 2010.

| 11. | Europaparlamentet understryker att de politiska och socioekonomiska utmaningar som Burma/Myanmar står inför enbart kan mötas genom en dialog mellan samtliga aktörer, däribland de etniska minoriteterna och oppositionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att de politiska och socioekonomiska utmaningar som Burma/Myanmar står inför enbart kan mötas genom en dialog mellan samtliga aktörer, däribland de etniska minoriteterna och oppositionen.

| 12. | Europaparlamentet slår än en gång fast att det är av avgörande betydelse att den dialog och nationella försoning som ska leda till demokrati blir äkta och genuin till sin karaktär. Parlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att omedelbart inleda en verklig dialog med alla partier och etniska minoriteter. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de medlingsförsök som gjorts av FN:s generalsekreterare och FN:s särskilda rapportör för Burma/Myanmar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet slår än en gång fast att det är av avgörande betydelse att den dialog och nationella försoning som ska leda till demokrati blir äkta och genuin till sin karaktär. Parlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att omedelbart inleda en verklig dialog med alla partier och etniska minoriteter. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de medlingsförsök som gjorts av FN:s generalsekreterare och FN:s särskilda rapportör för Burma/Myanmar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Kina, Indien och Ryssland att utnyttja sitt stora ekonomiska och politiska inflytande över de burmesiska myndigheterna för att åstadkomma betydande förbättringar i Burma/Myanmar och att upphöra med att förse landet med vapen och andra strategiska resurser. Parlamentet uppmanar regeringarna i Asean-länderna och Kina, som har en ”privilegierad ställning” i förhållande till Burma/Myanmar, att utnyttja sin möjlighet till medling för att i synnerhet försöka sätta stopp Burmas etniska rensning av rohingyafolket, vilken har lett till att hundratusentals människor tvingats fly över gränsen till Bangladesh och att svårigheterna har tilltagit för de extremt fattiga som lever i Cox's Bazar-regionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Kina, Indien och Ryssland att utnyttja sitt stora ekonomiska och politiska inflytande över de burmesiska myndigheterna för att åstadkomma betydande förbättringar i Burma/Myanmar och att upphöra med att förse landet med vapen och andra strategiska resurser. Parlamentet uppmanar regeringarna i Asean-länderna och Kina, som har en ”privilegierad ställning” i förhållande till Burma/Myanmar, att utnyttja sin möjlighet till medling för att i synnerhet försöka sätta stopp Burmas etniska rensning av rohingyafolket, vilken har lett till att hundratusentals människor tvingats fly över gränsen till Bangladesh och att svårigheterna har tilltagit för de extremt fattiga som lever i Cox's Bazar-regionen.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för det arbete som utförs av EU:s särskilda sändebud och uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att samarbeta fullt ut med honom. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för det arbete som utförs av EU:s särskilda sändebud och uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att samarbeta fullt ut med honom.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att förlänga de restriktiva åtgärder som fastställts i EU:s beslut med ytterligare ett år och understryker att parlamentet är redo att ändra, utvidga eller skärpa de redan antagna restriktionerna beroende på händelseutvecklingen i landet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att förlänga de restriktiva åtgärder som fastställts i EU:s beslut med ytterligare ett år och understryker att parlamentet är redo att ändra, utvidga eller skärpa de redan antagna restriktionerna beroende på händelseutvecklingen i landet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra beslutet om att minska biståndet till flyktingar vid gränsen mellan Burma och Thailand och att omedelbart besluta om finansiering av gränsöverskridande bistånd, särskilt läkarvård. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra beslutet om att minska biståndet till flyktingar vid gränsen mellan Burma och Thailand och att omedelbart besluta om finansiering av gränsöverskridande bistånd, särskilt läkarvård.

| 17. | Europaparlamentet upprepar behovet av att hitta en lösning på problemet med flyktingar tillhörande rohingyafolket i Bangladesh. Parlamentet uppmanar regeringen i Bangladesh att ge dem officiell flyktingstatus, och uppmanar samtidigt regeringen i Burma/Myanmar att sätta stopp för all form av förföljelse av rohingyafolket och att till fullo respektera dess grundläggande rättigheter i egenskap av religiös och etnisk minoritet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar behovet av att hitta en lösning på problemet med flyktingar tillhörande rohingyafolket i Bangladesh. Parlamentet uppmanar regeringen i Bangladesh att ge dem officiell flyktingstatus, och uppmanar samtidigt regeringen i Burma/Myanmar att sätta stopp för all form av förföljelse av rohingyafolket och att till fullo respektera dess grundläggande rättigheter i egenskap av religiös och etnisk minoritet.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar EU:s stöd för ett globalt vapenembargo och uppmanar medlemsstaternas regeringar och kommissionen att aktivt arbeta för att skapa global konsensus för ett sådant förbud. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar EU:s stöd för ett globalt vapenembargo och uppmanar medlemsstaternas regeringar och kommissionen att aktivt arbeta för att skapa global konsensus för ett sådant förbud.

| 19. | Parlamentet stöder de medlingsförsök som gjorts av FN:s generalsekreterare och gläds över hans engagemang för att lösa detta problem. |
| --- | --- |

19.

Parlamentet stöder de medlingsförsök som gjorts av FN:s generalsekreterare och gläds över hans engagemang för att lösa detta problem.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar sina interparlamentariska delegationer i Asean-länderna, Kina, Ryssland, USA, Indien, södra Asien och Japan att sätta upp Burma på dagordningen vid möten med olika aktörer i dessa länder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar sina interparlamentariska delegationer i Asean-länderna, Kina, Ryssland, USA, Indien, södra Asien och Japan att sätta upp Burma på dagordningen vid möten med olika aktörer i dessa länder.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda sändebud för Burma, den burmesiska statens råd för fred och utveckling, regeringarna för medlemsstaterna i Asean och Asem, Asems sekretariat, Aseans interparlamentariska arbetsgrupp om Myanmar, Daw Aung San Suu Kyi, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda sändebud för Burma, den burmesiska statens råd för fred och utveckling, regeringarna för medlemsstaterna i Asean och Asem, Asems sekretariat, Aseans interparlamentariska arbetsgrupp om Myanmar, Daw Aung San Suu Kyi, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 18 maj 2010

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/158 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/158

---

Tisdagen den 18 maj 2010Inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor ***II

P7_TA(2010)0158

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD))

2011/C 161 E/24

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (16626/2/2009 – C7-0049/2010),

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2009)0066),

med beaktande av artikel 251.2, artikel 63 första stycket punkterna 1 och 2 samt artikel 66 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0071/2009),

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (1),

med beaktande av kommissionens meddelande till parlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

med beaktande av artiklarna 294.7, 74, 78.1 och 78.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0118/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, 7.5.2009, P6_TA(2009)0379.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/159 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/159

---

Tisdagen den 18 maj 2010Byggnaders energiprestanda (omarbetning) ***II

P7_TA(2010)0159

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om byggnaders energiprestanda (omarbetning) (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD))

2011/C 161 E/25

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05386/3/2010 – C7-0095/2010),

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2008)0780),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0413/2008),

med beaktande av kommissionens meddelande till parlamentet och rådet med titeln ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

med beaktande av artiklarna 294.7 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (1),

med beaktande av yttrande av den 14 maj 2009 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (2),

med beaktande av yttrandet av den 21 april 2009 från Regionkommittén (3),

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0124/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, 23.4.2009, P6_TA(2009)0278.

(2)  EUT C 277, 17.11.2009, s. 75.

(3)  EUT C 200, 25.8.2009, s. 41.

---

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA

Uttalanden

beträffande Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (omarbetning)

Uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om artikel 290 i FEUF

”Europaparlamentet, rådet och kommissionen förklarar att bestämmelserna i direktiv 2010/31/EU inte ska påverka institutionernas eventuella framtida ståndpunkter när det gäller genomförandet av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller av enskilda lagstiftningsakter som innehåller sådana bestämmelser.”

Uttalande från kommissionen om lediga perioder

”Europeiska kommissionen noterar att Europaparlamentet och rådet anser att man vid anmälan av delegerade akter ska beakta institutionernas lediga perioder (vinter, sommar och val till Europaparlamentet) förutom när det i lagstiftningsakten anges att ett skyndsamt förfarande ska tillämpas, så att Europaparlamentet och rådet kan utöva sina befogenheter inom de tidsfrister som fastslagits i berörda lagstiftningsakter, och kommissionen är beredd att handla i överensstämmelse med detta.”

Kommissionens uttalande om finansiering av energieffektivitet i byggnader

”Kommissionen betonar hur viktiga finansieringsinstrumenten är för att omvandlingen av Europas byggnadssektor till en energisnål sektor med låga koldioxidutsläpp ska bli framgångsrik. Kommissionen kommer att fortsätta att uppmuntra medlemsstaterna att i stor utsträckning utnyttja medlen från Europiska regionala utvecklingsfonden (för närvarande kan upp till 4 % av de totala nationella anslagen från Europeiska regionala utvecklingsfonden, dvs. 8 miljarder euro, användas för att öka energieffektiviteten och för förnybar energi inom bostadssektorn, utöver det icke-begränsade finansiella stöd som redan införts för hållbar energi i offentliga och kommersiella/industriella byggnader), och kommer också att stödja medlemsstaterna för ett bättre utnyttjande av alla medel och anslag som genom hävstångseffekt kan stimulera till investeringar i energieffektivitet.

Vidare kommer kommissionen att undersöka möjligheten att vidareutveckla alla befintliga alternativ, t.ex. initiativet för smarta städer (SET-planen, KOM(2009)0519) eller möjligheten att använda medel ur budgeten för Intelligent energi – Europa II för t.ex. kunskapsdelning och tekniskt stöd i arbetet med att bygga upp nationella revolverande fonder.

Kommissionen kommer också att utarbeta en översikt och en analys avseende de finansieringsmekanismer som används i medlemsstaterna och beakta resultaten för att sprida kunskap om bästa praxis inom EU.

Till följd av den analys som avses i artikel [10.5a] i direktiv [2010/31/EU] kommer kommissionen att överväga en möjlig framtida utveckling av ekonomiska incitament (bland annat med avseende på de unionsinstrument som avses i detta syfte i artikel 10.5 och hur de bäst kan användas för investeringar i ökad energieffektivitet i byggnader.”

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/161 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/161

---

Tisdagen den 18 maj 2010Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 (ändring av rådets beslut nr 573/2007/EG) ***I

P7_TA(2010)0160

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” och om upphävande av rådets beslut 2004/904/EG (KOM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD))

2011/C 161 E/26

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2009)0456),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 63.2 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0123/2009),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

med beaktande av artikel 294.3 och artikel 78.2 och artikel 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0125/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Tisdagen den 18 maj 2010P7_TC1-COD(2009)0127

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2010/EU om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 78.2 och artikel 80,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Mot bakgrund av inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU, som syftar till att ▐ vidarebosättningsinsatser i unionen ska ge bättre skydd åt flyktingar och öka den strategiska betydelsen av vidarebosättning genom en bättre inriktning på de personer som är i störst behov av vidarebosättning, bör gemensamma prioriteringar för vidarebosättning regelbundet utarbetas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(1)

Mot bakgrund av inrättandet av ett gemensamt vidarebosättningsprogram för EU, som syftar till att ▐ vidarebosättningsinsatser i unionen ska ge bättre skydd åt flyktingar och öka den strategiska betydelsen av vidarebosättning genom en bättre inriktning på de personer som är i störst behov av vidarebosättning, bör gemensamma prioriteringar för vidarebosättning regelbundet utarbetas på unionsnivå.

| (2) | För att uppnå målen med Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG (2) bör
  kommissionen
  få befogenhet att, i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, anta delegerade akter
  om gemensamma årliga prioriteringar för
  unionen
  med hänsyn till ▐ geografiska regioner och nationaliteter eller särskilda kategorier av flyktingar som ska vidarebosättas.
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under förberedelsearbetet, även med experter. |
| --- | --- |

(2)

För att uppnå målen med Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG (2) bör
  kommissionen
  få befogenhet att, i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, anta delegerade akter
  om gemensamma årliga prioriteringar för
  unionen
  med hänsyn till ▐ geografiska regioner och nationaliteter eller särskilda kategorier av flyktingar som ska vidarebosättas.
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under förberedelsearbetet, även med experter.

| (3) | Mot bakgrund av
  de behov
  av vidarebosättning
  som kommissionen anger i sitt
  beslut om
  unionens
  gemensamma årliga prioriteringar för vidarebosättning
  i enlighet med detta beslut
  bör ett extra ekonomiskt stöd tillhandahållas för vidarebosättning av personer, avseende ▐ geografiska regioner eller nationaliteter, eller särskilda kategorier av flyktingar där vidarebosättning fastställs som det lämpligaste sättet att tillgodose deras särskilda behov. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av
  de behov
  av vidarebosättning
  som kommissionen anger i sitt
  beslut om
  unionens
  gemensamma årliga prioriteringar för vidarebosättning
  i enlighet med detta beslut
  bör ett extra ekonomiskt stöd tillhandahållas för vidarebosättning av personer, avseende ▐ geografiska regioner eller nationaliteter, eller särskilda kategorier av flyktingar där vidarebosättning fastställs som det lämpligaste sättet att tillgodose deras särskilda behov.

| (4) | I detta sammanhang bör tidsplaneringen anpassas när det gäller tidsfristen för att lämna in de uppgifter som krävs för beräkningen av de årliga anslagen till medlemsstaterna, liksom medlemsstaternas tidsfrist för att lämna in de årliga programmen till kommissionen och kommissionens tidsfrist för att anta finansieringsbesluten. |
| --- | --- |

(4)

I detta sammanhang bör tidsplaneringen anpassas när det gäller tidsfristen för att lämna in de uppgifter som krävs för beräkningen av de årliga anslagen till medlemsstaterna, liksom medlemsstaternas tidsfrist för att lämna in de årliga programmen till kommissionen och kommissionens tidsfrist för att anta finansieringsbesluten.

| (5) | För att få fler medlemsstater att delta i åtgärder för vidarebosättning bör man ge de medlemsstater som för första gången deltar i programmet för vidarebosättning ytterligare ekonomiskt bistånd. |
| --- | --- |

(5)

För att få fler medlemsstater att delta i åtgärder för vidarebosättning bör man ge de medlemsstater som för första gången deltar i programmet för vidarebosättning ytterligare ekonomiskt bistånd.

| (6) | Man bör också fastställa de regler för vilka utgifter som berättigar till det extra stödet till vidarebosättning. |
| --- | --- |

(6)

Man bör också fastställa de regler för vilka utgifter som berättigar till det extra stödet till vidarebosättning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut nr 573/2007/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 13 ska ändras på följande sätt:






  a) | Nuvarande punkt 5 ska betecknas punkt 3. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 13 ska ändras på följande sätt:

a)

Nuvarande punkt 5 ska betecknas punkt 3.

| b) | Nuvarande punkt 3 ska betecknas punkt 4 och ersättas med följande:
  ”4.   Medlemsstaterna ska motta ett fast belopp på 4 000 EUR för varje ▐ person
  som vidarebosätts i enlighet med unionens
  gemensamma årliga prioriteringar, vilka ska fastställas i enlighet med
  punkterna 6 och 7
  med avseende på geografiska regioner och nationaliteter ▐.


  Följande kategorier av sårbara flyktinggrupper ska anses tillhöra unionens gemensamma årliga prioriteringar i enlighet med punkterna 6 och 7, oberoende av årliga prioriteringar för geografiska regioner och nationaliteter:








  — | Barn och kvinnor som särskilt riskerar att utsättas för psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld eller exploatering. |
| --- | --- | --- |

b)

Nuvarande punkt 3 ska betecknas punkt 4 och ersättas med följande:

”4.   Medlemsstaterna ska motta ett fast belopp på 4 000 EUR för varje ▐ person
  som vidarebosätts i enlighet med unionens
  gemensamma årliga prioriteringar, vilka ska fastställas i enlighet med
  punkterna 6 och 7
  med avseende på geografiska regioner och nationaliteter ▐.

Följande kategorier av sårbara flyktinggrupper ska anses tillhöra unionens gemensamma årliga prioriteringar i enlighet med punkterna 6 och 7, oberoende av årliga prioriteringar för geografiska regioner och nationaliteter:

—

Barn och kvinnor som särskilt riskerar att utsättas för psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld eller exploatering.

| — | Minderåriga utan medföljande vuxen, där vidarebosättning ligger i deras bästa intresse i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

—

Minderåriga utan medföljande vuxen, där vidarebosättning ligger i deras bästa intresse i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter.

| — | Personer med allvarliga medicinska behov som kräver särskild vård, i synnerhet tillstånd som endast kan behandlas efter vidarebosättning. |
| --- | --- |

—

Personer med allvarliga medicinska behov som kräver särskild vård, i synnerhet tillstånd som endast kan behandlas efter vidarebosättning.

| — | Personer som överlevt våld och tortyr. |
| --- | --- |

—

Personer som överlevt våld och tortyr.

| — | Personer som på grund av juridiska och skyddsrelaterade behov är i akut eller brådskande behov av vidarebosättning.” |
| --- | --- |

—

Personer som på grund av juridiska och skyddsrelaterade behov är i akut eller brådskande behov av vidarebosättning.”

| c) | Följande punkt ska läggas till:




  ”4a.
     
  För de medlemsstater som ansöker om finansiering enligt denna artikel för första gången ska det fasta beloppet för varje vidarebosatt person vara 6 000 EUR under det första kalenderåret och 5 000 EUR under det andra. Under följande år ska det fasta beloppet vara 4 000 EUR för varje vidarebosatt person. Det tilläggsbelopp som nya deltagande medlemsstater mottar under de två första åren ska investeras i utarbetandet av ett hållbart vidarebosättningsprogram.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till:

”4a.
     
  För de medlemsstater som ansöker om finansiering enligt denna artikel för första gången ska det fasta beloppet för varje vidarebosatt person vara 6 000 EUR under det första kalenderåret och 5 000 EUR under det andra. Under följande år ska det fasta beloppet vara 4 000 EUR för varje vidarebosatt person. Det tilläggsbelopp som nya deltagande medlemsstater mottar under de två första åren ska investeras i utarbetandet av ett hållbart vidarebosättningsprogram.”

| d) | Nuvarande punkt 4 ska betecknas punkt 5 och ersättas med följande:
  ”5.   En medlemsstat som tar emot en person för vidarebosättning som ingår i mer än en av de kategorier som avses i
  unionens
  gemensamma årliga prioriteringar för vidarebosättning, vilka ska fastställas i enlighet med
  punkterna 6 och 7
  , får ta emot det fasta beloppet för denna person endast en gång.” |
| --- | --- |

d)

Nuvarande punkt 4 ska betecknas punkt 5 och ersättas med följande:

”5.   En medlemsstat som tar emot en person för vidarebosättning som ingår i mer än en av de kategorier som avses i
  unionens
  gemensamma årliga prioriteringar för vidarebosättning, vilka ska fastställas i enlighet med
  punkterna 6 och 7
  , får ta emot det fasta beloppet för denna person endast en gång.”

| e) | Punkt 6 ska ersättas med följande:
  ”6.   
  För att uppnå det här beslutets mål att göra vidarebosättning till ett effektivt skyddsinstrument ska
  kommissionen
  anta ett beslut om fastställande av unionens
  gemensamma årliga prioriteringar för vidarebosättning
  genom delegerade akter
  i enlighet med
  artikel 52a och med förbehåll för de villkor som anges i artikel 52b och 52c
  .” |
| --- | --- |

e)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   
  För att uppnå det här beslutets mål att göra vidarebosättning till ett effektivt skyddsinstrument ska
  kommissionen
  anta ett beslut om fastställande av unionens
  gemensamma årliga prioriteringar för vidarebosättning
  genom delegerade akter
  i enlighet med
  artikel 52a och med förbehåll för de villkor som anges i artikel 52b och 52c
  .”

| f) | Följande punkter har lagts till:


  ”
  7.
     
  Om en oförutsedd nödsituation uppstår som kräver en brådskande uppdatering av EU:s gemensamma årliga prioriteringar för vidarebosättning ska det förfarande som anges i artikel 52d tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna artikel.




  8.
     Medlemsstaterna ska, inom tjugo kalenderdagar efter delgivningen av kommissionens beslut om fastställande av
  unionens
  gemensamma årliga prioriteringar för vidarebosättning i enlighet med
  punkterna 6 och 7
  , meddela kommissionen en uppskattning av det antal personer som de kommer att motta för vidarebosättning i enlighet med
  detta beslut
  under det påföljande kalenderåret. Kommissionen ska lämna denna information till
  Europaparlamentet och rådet
  .


  9.
     Resultaten och effekterna av det ekonomiska incitamentet för vidarebosättning enligt
  unionens
  gemensamma årliga prioriteringar ska
  återges
  av medlemsstaterna i den rapport som avses i artikel 50.2 och av kommissionen i den rapport som avses i artikel 50.3.” |
| --- | --- |

f)

Följande punkter har lagts till:

”
  7.
     
  Om en oförutsedd nödsituation uppstår som kräver en brådskande uppdatering av EU:s gemensamma årliga prioriteringar för vidarebosättning ska det förfarande som anges i artikel 52d tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna artikel.

8.
     Medlemsstaterna ska, inom tjugo kalenderdagar efter delgivningen av kommissionens beslut om fastställande av
  unionens
  gemensamma årliga prioriteringar för vidarebosättning i enlighet med
  punkterna 6 och 7
  , meddela kommissionen en uppskattning av det antal personer som de kommer att motta för vidarebosättning i enlighet med
  detta beslut
  under det påföljande kalenderåret. Kommissionen ska lämna denna information till
  Europaparlamentet och rådet
  .

9.
     Resultaten och effekterna av det ekonomiska incitamentet för vidarebosättning enligt
  unionens
  gemensamma årliga prioriteringar ska
  återges
  av medlemsstaterna i den rapport som avses i artikel 50.2 och av kommissionen i den rapport som avses i artikel 50.3.”

| 2. | Artikel 20 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska senast den 1 september varje år, fram till år 2013, meddela medlemsstaterna vilka belopp som enligt beräkningsmetoderna i artikel 13 kommer att tilldelas dem för det påföljande kalenderåret från de sammanlagda budgetanslag som beviljas i samband med det årliga budgetförfarandet.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 20 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska senast den 1 september varje år, fram till år 2013, meddela medlemsstaterna vilka belopp som enligt beräkningsmetoderna i artikel 13 kommer att tilldelas dem för det påföljande kalenderåret från de sammanlagda budgetanslag som beviljas i samband med det årliga budgetförfarandet.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska senast den 1 december varje år, fram till år 2013, förelägga kommissionen ett utkast till årligt program för det påföljande året, som upprättats i enlighet med det fleråriga programmet och som ska omfatta följande:






  (a) | De allmänna bestämmelserna för urval av de projekt som ska finansieras genom det årliga programmet. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska senast den 1 december varje år, fram till år 2013, förelägga kommissionen ett utkast till årligt program för det påföljande året, som upprättats i enlighet med det fleråriga programmet och som ska omfatta följande:

(a)

De allmänna bestämmelserna för urval av de projekt som ska finansieras genom det årliga programmet.

| (b) | En beskrivning av de åtgärder som ska stödjas genom det årliga programmet. |
| --- | --- |

(b)

En beskrivning av de åtgärder som ska stödjas genom det årliga programmet.

| (c) | Förslaget till fördelning av fondens bidrag mellan de olika åtgärderna inom programmet samt det belopp som begärs för tekniskt stöd enligt artikel 16 för att genomföra det årliga programmet.” |
| --- | --- |

(c)

Förslaget till fördelning av fondens bidrag mellan de olika åtgärderna inom programmet samt det belopp som begärs för tekniskt stöd enligt artikel 16 för att genomföra det årliga programmet.”

| c) | Punkt 5 tredje stycket ska ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska senast den 1 april det berörda året anta beslutet om finansiering och godkänna det årliga programmet. I beslutet ska anges vilket belopp som tilldelats den berörda medlemsstaten och under vilken period utgifterna är bidragsberättigande.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 tredje stycket ska ersättas med följande:

”Kommissionen ska senast den 1 april det berörda året anta beslutet om finansiering och godkänna det årliga programmet. I beslutet ska anges vilket belopp som tilldelats den berörda medlemsstaten och under vilken period utgifterna är bidragsberättigande.”

| 3. | I artikel 35 ska följande punkt läggas till:
  ”5.   Det fasta belopp på 4 000 EUR för varje vidarebosatt person som tilldelas medlemsstaterna ska beviljas som engångsbelopp för varje person som faktiskt vidarebosatts.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 35 ska följande punkt läggas till:

”5.   Det fasta belopp på 4 000 EUR för varje vidarebosatt person som tilldelas medlemsstaterna ska beviljas som engångsbelopp för varje person som faktiskt vidarebosatts.”

| 4. | Följande artiklar ska införas:



  ”Artikel 52a


  Utövande av delegering



  1.
     
  Befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artikel 13.6 och 13.7 ska ges till kommissionen för den period som avses i artikel 1 första stycket.




  2.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.




  3.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i artikel 52b och 52c. När tvingande skyndsamhetsskäl så kräver ska det förfarande som anges i artikel 52d tillämpas.



  Artikel 52b


  Återkallande av delegering



  1.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 13.6 och 13.7 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.




  2.
     
  Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen och då ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas samt de möjliga skälen för ett återkallande.




  3.
     
  Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan omedelbart, eller vid ett senare, i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av de delegerade akter som redan trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.



  Artikel 52c


  Invändning mot delegerade akter



  1.
     
  Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt inom en månad från delgivningsdagen. På Europaparlamentets eller rådets initiativ får denna frist förlängas med en månad.




  2.
     
  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid utgången av denna period har invänt mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som anges i den.




  3.
     
  Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.



  Artikel 52d


  Skyndsamt förfarande



  1.
     
  En delegerad akt som antagits enligt det skyndsamma förfarandet ska träda i kraft utan dröjsmål och tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Akten ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet tillsammans med en motivering av varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.




  2.
     
  Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på tre månader från delgivningsdagen. Akten upphör i så fall att tillämpas. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.” |
| --- | --- |

4.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 52a

Utövande av delegering

1.
     
  Befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artikel 13.6 och 13.7 ska ges till kommissionen för den period som avses i artikel 1 första stycket.

2.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

3.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i artikel 52b och 52c. När tvingande skyndsamhetsskäl så kräver ska det förfarande som anges i artikel 52d tillämpas.

Artikel 52b

Återkallande av delegering

1.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 13.6 och 13.7 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

2.
     
  Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen och då ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas samt de möjliga skälen för ett återkallande.

3.
     
  Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan omedelbart, eller vid ett senare, i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av de delegerade akter som redan trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 52c

Invändning mot delegerade akter

1.
     
  Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt inom en månad från delgivningsdagen. På Europaparlamentets eller rådets initiativ får denna frist förlängas med en månad.

2.
     
  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid utgången av denna period har invänt mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som anges i den.

3.
     
  Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot en delegerad akt ska den inte träda i kraft. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.

Artikel 52d

Skyndsamt förfarande

1.
     
  En delegerad akt som antagits enligt det skyndsamma förfarandet ska träda i kraft utan dröjsmål och tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Akten ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet tillsammans med en motivering av varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.
     
  Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på tre månader från delgivningsdagen. Akten upphör i så fall att tillämpas. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2010.

1

(2)  EUT L 144, 6.6.2007, s. 1.

2

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/166

---

Tisdagen den 18 maj 2010Migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av rådets förordning (EG) nr 1104/2008) *

P7_TA(2010)0161

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1104/2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE))

2011/C 161 E/27

(Samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0508),

med beaktande av artiklarna 66 och 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C7-0244/2009),

med beaktande av kommissionens meddelande till parlamentet och rådet om ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

med beaktande av artikel 74 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0126/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Även om rådet betraktar SIS 1+ RE som en beredskapsplan som ska användas om SIS II misslyckas förbehåller sig parlamentet, såsom medlagstiftare vid inrättandet av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (förordning (EG) nr 1987/2006) (1), rätten att reservera de medel som ska avsättas för utvecklingen av SIS II i den årliga budgeten för 2011, för att säkerställa fullständig parlamentarisk kontroll och tillsyn över processen. |
| --- | --- |

2.

Även om rådet betraktar SIS 1+ RE som en beredskapsplan som ska användas om SIS II misslyckas förbehåller sig parlamentet, såsom medlagstiftare vid inrättandet av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (förordning (EG) nr 1987/2006) (1), rätten att reservera de medel som ska avsättas för utvecklingen av SIS II i den årliga budgeten för 2011, för att säkerställa fullständig parlamentarisk kontroll och tillsyn över processen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i FEUF. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i FEUF.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning – ändringsakt


  Skäl 3 |
| (3) | Förberedelserna inför migreringen kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 3

(3)

Förberedelserna inför migreringen kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts.

| (3) | Förberedelserna inför migreringen kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts.
  Om SIS II misslyckas efter testerna bör en alternativ mekanism utformas och dess fullständiga finansiella konsekvenser offentliggöras för alla berörda parter. |
| --- | --- |

(3)

Förberedelserna inför migreringen kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts.
  Om SIS II misslyckas efter testerna bör en alternativ mekanism utformas och dess fullständiga finansiella konsekvenser offentliggöras för alla berörda parter.

Ändring 2

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 4

| (4) | Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära samarbete under alla faser av migreringen för att fullborda processen. En expertgrupp bör inrättas som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära samarbete under alla faser av migreringen för att fullborda processen. En expertgrupp bör inrättas som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen.

| (4) | Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära samarbete under alla faser av migreringen för att fullborda processen.
  I rådets slutsatser om SIS II av den 26-27 februari 2009 och den 4-5 juni 2009 inrättas en informell grupp bestående av experter från medlemsstaterna, kallad stödgruppen för det globala SIS II-programmet, med syftet att förbättra samarbetet och ge direkt stöd från medlemsstaterna till centrala SIS II.
  En expertgrupp
  med namnet ”stödgruppen för det globala SIS II-programmet” (nedan kallad stödgruppen)
  bör
  därför
  inrättas
  formellt i denna förordning,
  som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen.
  För att fungera på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt bör stödgruppen ha fasta medlemmar av ett begränsat antal. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära samarbete under alla faser av migreringen för att fullborda processen.
  I rådets slutsatser om SIS II av den 26-27 februari 2009 och den 4-5 juni 2009 inrättas en informell grupp bestående av experter från medlemsstaterna, kallad stödgruppen för det globala SIS II-programmet, med syftet att förbättra samarbetet och ge direkt stöd från medlemsstaterna till centrala SIS II.
  En expertgrupp
  med namnet ”stödgruppen för det globala SIS II-programmet” (nedan kallad stödgruppen)
  bör
  därför
  inrättas
  formellt i denna förordning,
  som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen.
  För att fungera på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt bör stödgruppen ha fasta medlemmar av ett begränsat antal.

Ändring 3

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 6

| (6) | Man bör utarbeta en teknisk beredskapsplan för att uppnå SIS II-funktionerna även om den ursprungliga lösningen inte skulle fungera
  . Beskrivningen av de tekniska aspekterna av migreringen bör
  således
  anpassas så att den lämnar utrymme för en alternativ teknisk lösning när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II. |
| --- | --- |

(6)

Man bör utarbeta en teknisk beredskapsplan för att uppnå SIS II-funktionerna även om den ursprungliga lösningen inte skulle fungera
  . Beskrivningen av de tekniska aspekterna av migreringen bör
  således
  anpassas så att den lämnar utrymme för en alternativ teknisk lösning när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II.

| (6) | Den rättsliga ramen måste anpassas så att migrering till eventuella alternativa tekniska lösningar tillåts om testerna skulle visa att SIS II inte kan genomföras med ett lyckat resultat
  . Beskrivningen av de tekniska aspekterna av migreringen bör anpassas så att den lämnar utrymme för en alternativ teknisk lösning när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II.
  Alla sådana alternativa tekniska lösningar bör bygga på bästa tillgängliga teknik, vara kostnadseffektiva och genomföras inom en tydlig och rimlig tidsram. Kommissionen bör i god tid göra en grundlig budgetberäkning av kostnaderna i samband med en sådan alternativ teknisk lösning. Det bör klargöras att den rättsliga ramen i förordning (EG) nr 1987/2006 är tillämplig på samtliga tekniska lösningar. |
| --- | --- |

(6)

Den rättsliga ramen måste anpassas så att migrering till eventuella alternativa tekniska lösningar tillåts om testerna skulle visa att SIS II inte kan genomföras med ett lyckat resultat
  . Beskrivningen av de tekniska aspekterna av migreringen bör anpassas så att den lämnar utrymme för en alternativ teknisk lösning när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II.
  Alla sådana alternativa tekniska lösningar bör bygga på bästa tillgängliga teknik, vara kostnadseffektiva och genomföras inom en tydlig och rimlig tidsram. Kommissionen bör i god tid göra en grundlig budgetberäkning av kostnaderna i samband med en sådan alternativ teknisk lösning. Det bör klargöras att den rättsliga ramen i förordning (EG) nr 1987/2006 är tillämplig på samtliga tekniska lösningar.

Ändring 4

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 16a (nytt)

| (16a) | Eftersom Europaparlamentet i sin egenskap av medlagstiftare ansvarar för inrättande, drift och användning av SIS II, i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006, och eftersom migreringen finansieras genom EU:s budget, för vilken Europaparlamentet också delar ansvaret, bör parlamentet ingå i beslutsprocessen för migreringen. Innan övergången till det nya Schengens informationssystem påbörjas bör parlamentet ha gett sitt samtycke grundat på kommissionens information om testresultaten. |
| --- | --- |

(16a)

Eftersom Europaparlamentet i sin egenskap av medlagstiftare ansvarar för inrättande, drift och användning av SIS II, i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006, och eftersom migreringen finansieras genom EU:s budget, för vilken Europaparlamentet också delar ansvaret, bör parlamentet ingå i beslutsprocessen för migreringen. Innan övergången till det nya Schengens informationssystem påbörjas bör parlamentet ha gett sitt samtycke grundat på kommissionens information om testresultaten.

Ändring 5

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led -1 (nytt)

Förordning (EG) nr 1104/2008

Artikel 1 – punkt 1

| (-1) | Artikel 1.1 ska ersättas med följande:



  ”1.   Schengens informationssystem (SIS), som inrättades i enlighet med bestämmelserna i avdelning IV i 1990 års Schengenkonvention (SIS 1+), ska ersättas av ett nytt system, Schengens informationssystem II (SIS II), eller av någon alternativ teknisk lösning som är grundad på bästa tillgängliga teknik och som är rimlig med hänsyn till såväl en tydlig tidsram med avseende på dess genomförande som kostnadseffektivitet. Inrättandet, driften och användningen av det nya systemet regleras genom förordning (EG) nr 1987/2006.” |
| --- | --- |

(-1)

Artikel 1.1 ska ersättas med följande:

”1.   Schengens informationssystem (SIS), som inrättades i enlighet med bestämmelserna i avdelning IV i 1990 års Schengenkonvention (SIS 1+), ska ersättas av ett nytt system, Schengens informationssystem II (SIS II), eller av någon alternativ teknisk lösning som är grundad på bästa tillgängliga teknik och som är rimlig med hänsyn till såväl en tydlig tidsram med avseende på dess genomförande som kostnadseffektivitet. Inrättandet, driften och användningen av det nya systemet regleras genom förordning (EG) nr 1987/2006.”

Ändring 6

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led -1a (nytt)

Förordning (EG) nr 1104/2008

Artikel 1 – punkt 1a (ny)

| (-1a) | I artikel 1 ska följande punkt läggas till:




  ”1a.
     
  Om det pågående SIS II-projektet avbryts och en annan teknisk lösning väljs ska hänvisningar till SIS II i denna förordning avse hänvisningar till den alternativa tekniska lösning som tillämpas.” |
| --- | --- |

(-1a)

I artikel 1 ska följande punkt läggas till:

”1a.
     
  Om det pågående SIS II-projektet avbryts och en annan teknisk lösning väljs ska hänvisningar till SIS II i denna förordning avse hänvisningar till den alternativa tekniska lösning som tillämpas.”

Ändring 7

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1104/2008

Artikel 11 – punkt 2

2.   De medlemsstater som deltar i SIS 1+ ska med stöd från Frankrike och kommissionen migrera från N.SIS till N.SIS II med hjälp av den provisoriska migreringsstrukturen.

2.   De medlemsstater som deltar i SIS 1+ ska
  senast den 31 december 2011
  med stöd från Frankrike och kommissionen migrera från N.SIS till N.SIS II med hjälp av den provisoriska migreringsstrukturen.
  Om en sådan alternativ teknisk lösning som avses i artikel 11.5 a väljs får detta datum ändras i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 17.2.

Ändring 8

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Förordning (EG) nr 1104/2008

Artikel 11 – punkt 5

| (3a) | Artikel 11.5 ska ersättas med följande:




  ”5.
     Den omställning som föreskrivs i migreringsprocessen ska genomföras efter den validering som nämns i artikel 8.7 och efter det att Europaparlamentet har gett sitt samtycke på grundval av kommissionens information om testresultaten, i enlighet med artikel 55.4 i förordning (EG) nr 1987/2006.” |
| --- | --- |

(3a)

Artikel 11.5 ska ersättas med följande:

”5.
     Den omställning som föreskrivs i migreringsprocessen ska genomföras efter den validering som nämns i artikel 8.7 och efter det att Europaparlamentet har gett sitt samtycke på grundval av kommissionens information om testresultaten, i enlighet med artikel 55.4 i förordning (EG) nr 1987/2006.”

Ändring 9

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Förordning (EG) nr 1104/2008

Artikel 11 – punkt 6 (ny)

| (3b) | I artikel 11 ska följande punkt läggas till:




  ”5a.
     
  SIS II får utvecklas med hjälp av en alternativ teknisk lösning.” |
| --- | --- |

(3b)

I artikel 11 ska följande punkt läggas till:

”5a.
     
  SIS II får utvecklas med hjälp av en alternativ teknisk lösning.”

Ändring 10

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3c (nytt)

Förordning (EG) Nr 1104/2008

Artikel 14 – punkt 6 (ny)

| (3c) | Följande punkt ska läggas till i artikel 14:




  ”5a.
     
  Kommissionen ska utveckla och genomföra ett paket med ytterligare åtgärder för att förhindra att personuppgifter läcker ut ur databasen samt för att säkerställa att alla personuppgifter skyddas under hela den tid de testas liksom under migreringen från SIS I till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II).” |
| --- | --- |

(3c)

Följande punkt ska läggas till i artikel 14:

”5a.
     
  Kommissionen ska utveckla och genomföra ett paket med ytterligare åtgärder för att förhindra att personuppgifter läcker ut ur databasen samt för att säkerställa att alla personuppgifter skyddas under hela den tid de testas liksom under migreringen från SIS I till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II).”

Ändring 11

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 1104/2008

Artikel 17a – punkt 1

1.   Utan att detta inverkar på ansvarsområdena och uppgifterna för kommissionen, Frankrike respektive de medlemsstater som medverkar i SIS 1+ inrättas härmed en expertgrupp med namnet stödgruppen för det globala SIS II-programmet (nedan kallad stödgruppen). Denna stödgrupp ska utgöra ett forum
  för
  samordning
  av
  centrala och nationella SIS II-projekt.

1.   Utan att detta inverkar på ansvarsområdena och uppgifterna för kommissionen, Frankrike respektive de medlemsstater som medverkar i SIS 1+ inrättas härmed en expertgrupp med namnet stödgruppen för det globala SIS II-programmet (nedan kallad stödgruppen). Denna stödgrupp ska utgöra ett forum
  som bidrar till att utveckla centrala SIS II. Den ska säkra samstämmighet och
  samordning
  med
  centrala och nationella SIS II-projekt.

Ändring 12

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) nr 1104/2008

Artikel 17a – punkt 2

2.   Stödgruppen ska bestå av högst tio
  experter
  . Högst åtta
  experter
  och lika många ersättare ska utses av medlemsstaterna inom ramen för rådet. Två
  experter
  och två ersättare som är tjänstemän vid kommissionen ska utses av generaldirektören för berört generaldirektorat inom kommissionen. Andra tjänstemän från kommissionen med ett intresse i gruppens arbete får närvara vid stödgruppens sammanträden.

2.   Stödgruppen ska bestå av högst tio
  medlemmar, som ska ha nödvändig kompetens att aktivt bidra till utvecklingen av SIS II. Stödgruppen ska sammanträda regelbundet
  . Högst åtta
  medlemmar
  och lika många ersättare ska utses av medlemsstaterna inom ramen för rådet.
  Högst
  två
  medlemmar
  och två ersättare som är tjänstemän vid kommissionen ska utses av generaldirektören för berört generaldirektorat inom kommissionen.
  Intresserade ledamöter och berörda tjänstemän vid Europaparlamentet, experter från medlemsstaterna och
  tjänstemän från kommissionen
  som är direkt inblandande i utvecklingen av SIS II-projekt
  får närvara vid stödgruppens sammanträden
  på respektive myndighets eller institutions bekostnad. Stödgruppen får i enlighet med sitt mandat bjuda in andra experter att delta i dess sammanträden på respektive myndighets, institutions eller företags bekostnad.

Ändring 13

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) Nr 1104/2008

Artikel 17a – punkt 5

5.   Stödgruppen ska fastställa sitt eget mandat. Detta träder i kraft efter tillstyrkan från generaldirektören för behörigt generaldirektorat vid kommissionen.

5.   Stödgruppen ska fastställa sitt eget mandat. Detta träder i kraft efter tillstyrkan från generaldirektören för behörigt generaldirektorat vid kommissionen.
  Stödgruppens mandat ska bland annat omfatta ett krav på att offentliggöra regelbundna rapporter, och dessa rapporter ska göras tillgängliga för Europaparlamentet, så att en fullständig parlamentarisk kontroll och tillsyn säkerställs.

Ändring 14

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Förordning (EG) Nr 1104/2008

Artikel 17a – punkt 6

6.   Utan att detta inverkar på artikel 15.2 ska de administrativa kostnaderna och resekostnaderna i samband med stödgruppens verksamhet belasta Europeiska unionens allmänna budget, i den utsträckning som de inte ersätts på annat sätt. Vad gäller resekostnader som uppstår för de experter i stödgruppen som utsetts av medlemsstaterna inom ramen för rådet och de experter som inbjudits i enlighet med punkt 3 i denna artikel i samband med stödgruppens verksamhet, ska ”ersättning utgå i enlighet med bestämmelserna om ersättning för personer utanför kommissionen som har kallats i egenskap av experter.”

6.   Utan att detta inverkar på artikel 15.2 ska de administrativa kostnaderna och resekostnaderna i samband med stödgruppens verksamhet belasta Europeiska unionens allmänna budget, i den utsträckning som de inte ersätts på annat sätt. Vad gäller resekostnader som uppstår för de experter i stödgruppen som utsetts av medlemsstaterna inom ramen för rådet och de experter som inbjudits i enlighet med punkt 3 i denna artikel i samband med stödgruppens verksamhet, ska ersättning utgå i enlighet med bestämmelserna om ersättning för personer utanför kommissionen som har kallats i egenskap av experter.
  De medel som krävs för att täcka kostnaderna för mötena i stödgruppen kommer att tas från de medel som redan anslagits till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) i den finansiella planeringen 2010–2013.

Ändring 15

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 5

Förordning (EG) nr 1104/2008

Artikel 19

Den upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006.

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
  Den upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006
  , dock senast den 31 december 2013
  .

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4).

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/172 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/172

---

Tisdagen den 18 maj 2010Migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (ändring av beslut 2008/839/RIF) *

P7_TA(2010)0162

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets beslut 2008/839/RIF om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE))

2011/C 161 E/28

(Samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0015),

med beaktande av artikel 74 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF), i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0040/2010),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0127/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Även om rådet betraktar SIS 1+ RE som en beredskapsplan som ska användas om SIS II misslyckas förbehåller sig parlamentet, såsom medlagstiftare vid inrättandet av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (förordning (EG) nr 1987/2006 (1), rätten att reservera de medel som ska avsättas för utvecklingen av SIS II i den årliga budgeten för 2011, för att säkerställa fullständig parlamentarisk kontroll och tillsyn över processen. |
| --- | --- |

2.

Även om rådet betraktar SIS 1+ RE som en beredskapsplan som ska användas om SIS II misslyckas förbehåller sig parlamentet, såsom medlagstiftare vid inrättandet av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (förordning (EG) nr 1987/2006 (1), rätten att reservera de medel som ska avsättas för utvecklingen av SIS II i den årliga budgeten för 2011, för att säkerställa fullständig parlamentarisk kontroll och tillsyn över processen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i FEUF. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i FEUF.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning – ändringsakt


  Skäl 3 |
| (3) | Förberedelserna inför migreringen kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 3

(3)

Förberedelserna inför migreringen kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts.

| (3) | Förberedelserna inför migreringen kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts.
  Om det pågående SIS II-projektet misslyckas efter testerna bör en alternativ mekanism utformas och dess fullständiga finansiella konsekvenser bör offentliggöras för alla berörda parter. |
| --- | --- |

(3)

Förberedelserna inför migreringen kommer inte att vara slutförda till den 30 juni 2010. För att SIS II ska kunnas tas i drift i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF bör således förordning (EG) nr 1104/2008 och beslut 2008/839/RIF fortsätta att gälla till dess att migreringen slutförts.
  Om det pågående SIS II-projektet misslyckas efter testerna bör en alternativ mekanism utformas och dess fullständiga finansiella konsekvenser bör offentliggöras för alla berörda parter.

Ändring 2

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 4

| (4) | Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära samarbete under alla faser av migreringen för att fullborda processen. En expertgrupp bör inrättas som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära samarbete under alla faser av migreringen för att fullborda processen. En expertgrupp bör inrättas som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen.

| (4) | Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära samarbete under alla faser av migreringen för att fullborda processen.
  I rådets slutsatser om SIS II av den 26-27 februari 2009 och den 4-5 juni 2009 inrättades en informell grupp med experter från medlemsstaterna, kallad stödgruppen för det globala SIS II-programmet, med syftet att förbättra samarbetet och ge direkt stöd från medlemsstaterna till centrala SIS II.
  En expertgrupp
  med namnet ”stödgruppen för det globala SIS II-programmet” (stödgruppen)
  bör
  därför
  inrättas
  formellt i denna förordning,
  som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen.
  För ändamålsenlighetens och kostnadseffektivitetens skull bör stödgruppen ha fasta medlemmar av ett begränsat antal. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära samarbete under alla faser av migreringen för att fullborda processen.
  I rådets slutsatser om SIS II av den 26-27 februari 2009 och den 4-5 juni 2009 inrättades en informell grupp med experter från medlemsstaterna, kallad stödgruppen för det globala SIS II-programmet, med syftet att förbättra samarbetet och ge direkt stöd från medlemsstaterna till centrala SIS II.
  En expertgrupp
  med namnet ”stödgruppen för det globala SIS II-programmet” (stödgruppen)
  bör
  därför
  inrättas
  formellt i denna förordning,
  som ett komplement till den nuvarande organisatoriska strukturen.
  För ändamålsenlighetens och kostnadseffektivitetens skull bör stödgruppen ha fasta medlemmar av ett begränsat antal.

Ändring 3

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 6

| (6) | Man bör utarbeta en tekniskt beredskapsplan för att uppnå SIS II-funktionerna även om den ursprungliga lösningen inte skulle fungera.
  Beskrivningen av de tekniska aspekterna av migreringen bör
  således
  anpassas så att den lämnar utrymme för en alternativ teknisk lösning när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II. |
| --- | --- |

(6)

Man bör utarbeta en tekniskt beredskapsplan för att uppnå SIS II-funktionerna även om den ursprungliga lösningen inte skulle fungera.
  Beskrivningen av de tekniska aspekterna av migreringen bör
  således
  anpassas så att den lämnar utrymme för en alternativ teknisk lösning när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II.

| (6) | Den rättsliga ramen måste anpassas så att migrering till en eventuell alternativ teknisk lösning tillåts om testerna skulle visa att SIS II inte kan genomföras med ett lyckat resultat.
  Beskrivningen av de tekniska aspekterna av migreringen bör anpassas så att den lämnar utrymme för en alternativ teknisk lösning när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II.
  Alla alternativa tekniska lösningar bör bygga på bästa tillgängliga teknik och vara kostnadseffektiva och genomföras inom en rimlig och tydlig tidsram. Kommissionen bör i god tid göra en grundlig budgetberäkning av kostnaderna i samband med en sådan alternativ teknisk lösning. Det bör klargöras att den rättsliga ramen i beslut 2007/533/RIF ska tillämpas oavsett den valda lösningen och oberoende av dess tekniska beskaffenhet. |
| --- | --- |

(6)

Den rättsliga ramen måste anpassas så att migrering till en eventuell alternativ teknisk lösning tillåts om testerna skulle visa att SIS II inte kan genomföras med ett lyckat resultat.
  Beskrivningen av de tekniska aspekterna av migreringen bör anpassas så att den lämnar utrymme för en alternativ teknisk lösning när det gäller utvecklingen av det centrala SIS II.
  Alla alternativa tekniska lösningar bör bygga på bästa tillgängliga teknik och vara kostnadseffektiva och genomföras inom en rimlig och tydlig tidsram. Kommissionen bör i god tid göra en grundlig budgetberäkning av kostnaderna i samband med en sådan alternativ teknisk lösning. Det bör klargöras att den rättsliga ramen i beslut 2007/533/RIF ska tillämpas oavsett den valda lösningen och oberoende av dess tekniska beskaffenhet.

Ändring 4

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 16a (nytt)

| (16a) | Eftersom parlamentet i sin egenskap av medlagstiftare ansvarar för inrättande, drift och användning av SIS II, vilket fastställs i förordning (EG) nr 1987/2006, och eftersom migreringen finansieras genom unionens budget, för vilken parlamentet också delar ansvaret, bör parlamentet ingå i beslutsprocessen för migreringen. Det bör krävas en tillstyrkan från Europaparlamentet, grundad på kommissionens information om testresultaten, innan övergången till det nya Schengens informationssystem påbörjas. |
| --- | --- |

(16a)

Eftersom parlamentet i sin egenskap av medlagstiftare ansvarar för inrättande, drift och användning av SIS II, vilket fastställs i förordning (EG) nr 1987/2006, och eftersom migreringen finansieras genom unionens budget, för vilken parlamentet också delar ansvaret, bör parlamentet ingå i beslutsprocessen för migreringen. Det bör krävas en tillstyrkan från Europaparlamentet, grundad på kommissionens information om testresultaten, innan övergången till det nya Schengens informationssystem påbörjas.

Ändring 5

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led -1 (nytt)

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 1 – punkt 1

| -1) | Artikel 1.1 ska ersättas med följande:



  ”1.   Schengens informationssystem (SIS 1+), som inrättades i enlighet med bestämmelserna i avdelning IV i 1990 års Schengenkonvention, ska ersättas av ett nytt system, Schengens informationssystem II (SIS II), eller av någon alternativ teknisk lösning som bygger på bästa tillgängliga teknik och som är rimlig med avseende på en tydlig tidsram för genomförande och kostnadseffektivitet. Inrättandet, driften och användningen av det nya systemet regleras genom beslut 2007/533/RIF.” |
| --- | --- |

-1)

Artikel 1.1 ska ersättas med följande:

”1.   Schengens informationssystem (SIS 1+), som inrättades i enlighet med bestämmelserna i avdelning IV i 1990 års Schengenkonvention, ska ersättas av ett nytt system, Schengens informationssystem II (SIS II), eller av någon alternativ teknisk lösning som bygger på bästa tillgängliga teknik och som är rimlig med avseende på en tydlig tidsram för genomförande och kostnadseffektivitet. Inrättandet, driften och användningen av det nya systemet regleras genom beslut 2007/533/RIF.”

Ändring 6

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led -1a (nytt)

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 1 – punkt 1a (ny)

| -1a) | I artikel 1 ska följande punkt läggas till:




  ”1a.
     
  Om det pågående SIS II-projektet avbryts och en alternativ teknisk lösning genomförs ska hänvisningar till SIS II i detta beslut tolkas som hänvisningar till den alternativa tekniska lösningen.
  ” |
| --- | --- |

-1a)

I artikel 1 ska följande punkt läggas till:

”1a.
     
  Om det pågående SIS II-projektet avbryts och en alternativ teknisk lösning genomförs ska hänvisningar till SIS II i detta beslut tolkas som hänvisningar till den alternativa tekniska lösningen.
  ”

Ändring 7

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 11 – punkt 2

2.   De medlemsstater som deltar i SIS 1+ ska med stöd från Frankrike och kommissionen migrera från N.SIS till N.SIS II med hjälp av den provisoriska migreringsstrukturen.

2.   De medlemsstater som deltar i SIS 1+ ska
  senast den 31 december 2011
  med stöd från Frankrike och kommissionen migrera från N.SIS till N.SIS II med hjälp av den provisoriska migreringsstrukturen.
  Om en alternativ teknisk lösning enligt artikel 11.5a genomförs får detta datum ändras i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 17.2.

Ändring 8

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 11 – punkt 5

| 3a) | Artikel 11.5 ska ersättas med följande:




  ”5.
     Den övergång som föreskrivs i migreringsprocessen ska genomföras efter den validering som nämns i artikel 8.7 och efter det att Europaparlamentet har lämnat sin tillstyrkan på grundval av kommissionens information om testresultaten, i enlighet med artikel 71.4 i beslut 2007/533/RIF.” |
| --- | --- |

3a)

Artikel 11.5 ska ersättas med följande:

”5.
     Den övergång som föreskrivs i migreringsprocessen ska genomföras efter den validering som nämns i artikel 8.7 och efter det att Europaparlamentet har lämnat sin tillstyrkan på grundval av kommissionens information om testresultaten, i enlighet med artikel 71.4 i beslut 2007/533/RIF.”

Ändring 9

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 11 – punkt 6 (ny)

| 3b) | I artikel 11 ska följande punkt läggas till:




  ”5a.
     
  Utvecklingen av SIS II får åstadkommas genom att en alternativ teknisk lösning genomförs.
  ” |
| --- | --- |

3b)

I artikel 11 ska följande punkt läggas till:

”5a.
     
  Utvecklingen av SIS II får åstadkommas genom att en alternativ teknisk lösning genomförs.
  ”

Ändring 10

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3c (nytt)

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 14 – punkt 6 (ny)

| (3c) | I artikel 14 ska följande punkt införas:




  ”5a.
     
  Kommissionen ska utveckla och genomföra ett paket med ytterligare åtgärder för att förhindra att personuppgifter läcker ut ur databasen samt för att säkerställa att alla personuppgifter skyddas under hela den tid de testas liksom under migreringen från SIS I till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II).” |
| --- | --- |

(3c)

I artikel 14 ska följande punkt införas:

”5a.
     
  Kommissionen ska utveckla och genomföra ett paket med ytterligare åtgärder för att förhindra att personuppgifter läcker ut ur databasen samt för att säkerställa att alla personuppgifter skyddas under hela den tid de testas liksom under migreringen från SIS I till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II).”

Ändring 11

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 17a – punkt 1

1.   Utan att detta inverkar på ansvarsområdena och uppgifterna för kommissionen, Frankrike respektive de medlemsstater som medverkar i SIS 1+ inrättas härmed en expertgrupp med namnet stödgruppen för det globala SIS II-programmet (nedan kallad stödgruppen). Denna stödgrupp ska utgöra ett forum för samordning av centrala och nationella SIS II-projekt.

1.   Utan att det påverkar ansvarsområdena och uppgifterna för kommissionen, Frankrike respektive de medlemsstater som medverkar i SIS 1+ inrättas härmed en expertgrupp med namnet stödgruppen för det globala SIS II-programmet (nedan kallad stödgruppen). Denna stödgrupp ska utgöra ett forum för
  stöd till utvecklingen av centrala SIS II. Den ska underlätta samstämmigheten och sörja för
  samordningen av centrala och nationella SIS II-projekt.

Ändring 12

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 17a – punkt 2

2.   Stödgruppen ska bestå av högst tio
  experter
  . Högst åtta
  experter
  och lika många ersättare ska utses av medlemsstaterna inom ramen för rådet. Två
  experter
  och två ersättare som är tjänstemän vid kommissionen ska utses av generaldirektören för berört generaldirektorat inom kommissionen.
  Andra
  tjänstemän från kommissionen
  med ett intresse i gruppens arbete
  får närvara vid stödgruppens sammanträden.

2.   Stödgruppen ska bestå av högst tio
  medlemmar, som ska ha nödvändig kompetens att aktivt bidra till utvecklingen av SIS II. Stödgruppen ska sammanträda regelbundet
  . Högst åtta
  medlemmar
  och lika många ersättare ska utses av medlemsstaterna inom ramen för rådet.
  Högst
  två
  medlemmar
  och två ersättare som är tjänstemän vid kommissionen ska utses av generaldirektören för berört generaldirektorat inom kommissionen.
  Intresserade ledamöter och berörda tjänstemän vid Europaparlamentet, experter från medlemsstaterna och
  tjänstemän från kommissionen
  som är direkt inblandande i utvecklingen av SIS II-projekt
  får närvara vid stödgruppens sammanträden
  på respektive myndighets eller institutions bekostnad. Stödgruppen får i enlighet med sitt mandat bjuda in andra experter att delta i dess sammanträden på respektive myndighets, institutions eller företags bekostnad.

Ändring 13

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 17a – punkt 5

5.   Stödgruppen ska fastställa sitt eget mandat. Detta träder i kraft efter tillstyrkan från generaldirektören för behörigt generaldirektorat vid kommissionen.

5.   Stödgruppen ska fastställa sitt eget mandat. Detta träder i kraft efter tillstyrkan från generaldirektören för behörigt generaldirektorat vid kommissionen.
  Stödgruppens mandat ska bland annat omfatta ett krav på att offentliggöra regelbundna rapporter och att göra dessa rapporter tillgängliga för Europaparlamentet, så att en fullständig parlamentarisk kontroll och tillsyn säkerställs.

Ändring 14

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 4

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 17a – punkt 6

6.   Utan att detta inverkar på artikel 15.2 ska de administrativa kostnaderna och resekostnaderna i samband med stödgruppens verksamhet belasta Europeiska unionens allmänna budget, i den utsträckning som de inte ersätts på annat sätt. Vad gäller resekostnader som uppstår för de experter i stödgruppen som utsetts av medlemsstaterna inom ramen för rådet och de experter som inbjudits i enlighet med punkt 3 i denna artikel i samband med stödgruppens verksamhet, ska ersättning utgå i enlighet med bestämmelserna om ersättning för personer utanför kommissionen som har kallats i egenskap av experter.

6.   Utan att detta inverkar på artikel 15.2 ska de administrativa kostnaderna och resekostnaderna i samband med stödgruppens verksamhet belasta Europeiska unionens allmänna budget, i den utsträckning som de inte ersätts på annat sätt. Vad gäller resekostnader som uppstår för de experter i stödgruppen som utsetts av medlemsstaterna inom ramen för rådet och de experter som inbjudits i enlighet med punkt 3 i denna artikel i samband med stödgruppens verksamhet, ska ersättning utgå i enlighet med bestämmelserna om ersättning för personer utanför kommissionen som har kallats i egenskap av experter.
  Medel för att täcka kostnaderna för mötena i stödgruppen för det globala SIS II-programmet ska tas från de medel som redan anslagits till Schengens informationssystem (SIS II) i den finansiella planeringen 2010–2013.

Ändring 15

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 5

Beslut 2008/839/RIF

Artikel 19

Det upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 71.2 i beslut 2007/533/RIF.

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det upphör att gälla den dag som rådet fastställer i enlighet med artikel 71.2 i beslut 2007/533/RIF
  , dock inte senare än den 31 december 2013
  .

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4).

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/177

---

Tisdagen den 18 maj 2010Likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare ***II

P7_TA(2010)0167

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av direktiv 86/613/EEG (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD))

2011/C 161 E/29

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (17279/3/2009 – C7-0075/2010),

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0636),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 141.3 i EG-fördraget i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6–0341/2008),

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (1),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

med beaktande av artiklarna 294.7 och 157.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (2),

med beaktande av artikel 66 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0146/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, 6.5.2009, P6_TA(2009)0364.

(2)  EUT C 228, 22.9.2009, s. 107.

---

Tisdagen den 18 maj 2010P7_TC2-COD(2008)0192

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/.../EU om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2010/41/EU.)

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/179 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/179

---

Tisdagen den 18 maj 2010Benämningar på textilier och märkning av textilprodukter ***I

P7_TA(2010)0168

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om benämningar på textilier och märkning av textilprodukter (KOM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD))

2011/C 161 E/30

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2009)0031),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0048/2009),

med beaktande av kommissionens meddelande till parlamentet och rådet om konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden (KOM(2009)0665),

med beaktande av artiklarna 294.3 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 december 2009 (1),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0122/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej publicerat i EUT.

---

Tisdagen den 18 maj 2010P7_TC1-COD(2009)0006

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om benämningar på textilier och märkning av textilprodukter och upphävande av rådets direktiv 73/44/EEG, direktiv 96/73/EG och direktiv 2008/121/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 73/44/EEG av den 26 februari 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kvantitativ analys av ternära fiberblandningar (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 96/73/EG av den 16 december 1996 om vissa metoder för kvantitativ analys av binära textilfiberblandningar (4) och Europaparlamentets och rådets
  direktiv 2008/121/EG
  av den
  14 januari 2009
  om benämningar på textilier (omarbetning) (5) har ändrats flera gånger. Med anledning av nya ändringar bör
  dessa akter
  av tydlighetsskäl ersättas av en enda rättsakt. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 73/44/EEG av den 26 februari 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kvantitativ analys av ternära fiberblandningar (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 96/73/EG av den 16 december 1996 om vissa metoder för kvantitativ analys av binära textilfiberblandningar (4) och Europaparlamentets och rådets
  direktiv 2008/121/EG
  av den
  14 januari 2009
  om benämningar på textilier (omarbetning) (5) har ändrats flera gånger. Med anledning av nya ändringar bör
  dessa akter
  av tydlighetsskäl ersättas av en enda rättsakt.

| (2) | Unionens
  lagstiftning om benämningar på textilier och märkning av textilprodukter är mycket teknisk till innehållet, med detaljerade bestämmelser som med jämna mellanrum måste anpassas. För att undvika att medlemsstaterna måste införliva tekniska ändringar i nationell lagstiftning, och därigenom minska den administrativa belastningen på de nationella myndigheterna, och för att göra det möjligt att snabbare anta benämningar på nya
  textilfibrer
  som ska börja tillämpas samtidigt i hela
  unionen
  anses en förordning vara den lämpligaste rättsakten för en förenkling av lagstiftningen. |
| --- | --- |

(2)

Unionens
  lagstiftning om benämningar på textilier och märkning av textilprodukter är mycket teknisk till innehållet, med detaljerade bestämmelser som med jämna mellanrum måste anpassas. För att undvika att medlemsstaterna måste införliva tekniska ändringar i nationell lagstiftning, och därigenom minska den administrativa belastningen på de nationella myndigheterna, och för att göra det möjligt att snabbare anta benämningar på nya
  textilfibrer
  som ska börja tillämpas samtidigt i hela
  unionen
  anses en förordning vara den lämpligaste rättsakten för en förenkling av lagstiftningen.

| (3) | För att undanröja sådana potentiella hinder mot en väl fungerande inre marknad som orsakas av att bestämmelser skiljer sig åt i medlemsstaterna när det gäller benämning, sammansättning och märkning av textilprodukter, måste man harmonisera benämningarna på textilfibrer och de beskrivningar på etiketter, märken och i dokument som åtföljer textilprodukter på olika nivåer i produktionen, beredningen och distributionen. |
| --- | --- |

(3)

För att undanröja sådana potentiella hinder mot en väl fungerande inre marknad som orsakas av att bestämmelser skiljer sig åt i medlemsstaterna när det gäller benämning, sammansättning och märkning av textilprodukter, måste man harmonisera benämningarna på textilfibrer och de beskrivningar på etiketter, märken och i dokument som åtföljer textilprodukter på olika nivåer i produktionen, beredningen och distributionen.

| (4) | Det bör fastställas regler som underlättar för tillverkarna att ansöka om att få en benämning på en ny
  textilfiber
  införd i förteckningen över tillåtna benämningar på fibrer. |
| --- | --- |

(4)

Det bör fastställas regler som underlättar för tillverkarna att ansöka om att få en benämning på en ny
  textilfiber
  införd i förteckningen över tillåtna benämningar på fibrer.

| (5) | Det bör också fastställas bestämmelser för vissa produkter som inte är tillverkade av enbart textila material, men där textilier ingår som en väsentlig del eller där
  de ekonomiska aktörerna
  särskilt framhäver det textila inslaget. |
| --- | --- |

(5)

Det bör också fastställas bestämmelser för vissa produkter som inte är tillverkade av enbart textila material, men där textilier ingår som en väsentlig del eller där
  de ekonomiska aktörerna
  särskilt framhäver det textila inslaget.

| (6) | Avvikelsen gällande de ”
  främmande
  fibrer” som inte ska anges på etiketterna bör tillämpas på både oblandade produkter och blandningar. |
| --- | --- |

(6)

Avvikelsen gällande de ”
  främmande
  fibrer” som inte ska anges på etiketterna bör tillämpas på både oblandade produkter och blandningar.

| (7) | Det bör vara obligatoriskt att ange sammansättningen i märkningen, så att alla konsumenter i
  unionen
  får korrekt och enhetlig information. I de fall där det är tekniskt svårt att vid tillverkningstillfället ange en produkts sammansättning bör det vara möjligt att på etiketten ange endast de fibrer som är kända vid tiden för tillverkningen, förutsatt att de svarar för en viss procentandel av den färdiga produkten. |
| --- | --- |

(7)

Det bör vara obligatoriskt att ange sammansättningen i märkningen, så att alla konsumenter i
  unionen
  får korrekt och enhetlig information. I de fall där det är tekniskt svårt att vid tillverkningstillfället ange en produkts sammansättning bör det vara möjligt att på etiketten ange endast de fibrer som är kända vid tiden för tillverkningen, förutsatt att de svarar för en viss procentandel av den färdiga produkten.

| (8) | För att undvika skillnader i praxis mellan medlemsstaterna är det nödvändigt att i detalj fastställa metoderna för märkning av vissa textilprodukter som består av två eller flera komponenter, och även ange de komponenter i textilprodukter som inte behöver beaktas vid märkning och analys. |
| --- | --- |

(8)

För att undvika skillnader i praxis mellan medlemsstaterna är det nödvändigt att i detalj fastställa metoderna för märkning av vissa textilprodukter som består av två eller flera komponenter, och även ange de komponenter i textilprodukter som inte behöver beaktas vid märkning och analys.

| (9) | Textilprodukter som endast behöver ha gemensam märkning och sådana som säljs som metervara eller i avklippta längder bör
  tillhandahållas på marknaden
  på ett sådant sätt att konsumenten kan få fullständig information om vad som står på ytterförpackningen eller på rullen. |
| --- | --- |

(9)

Textilprodukter som endast behöver ha gemensam märkning och sådana som säljs som metervara eller i avklippta längder bör
  tillhandahållas på marknaden
  på ett sådant sätt att konsumenten kan få fullständig information om vad som står på ytterförpackningen eller på rullen.

| (10) | Användningen av beskrivningar eller benämningar som åtnjuter särskild prestige bland användare och konsumenter bör underkastas vissa villkor. För att användare och konsumenter ska få information bör benämningarna på
  textilfibrerna
  dessutom vara relaterade till fibrernas egenskaper. |
| --- | --- |

(10)

Användningen av beskrivningar eller benämningar som åtnjuter särskild prestige bland användare och konsumenter bör underkastas vissa villkor. För att användare och konsumenter ska få information bör benämningarna på
  textilfibrerna
  dessutom vara relaterade till fibrernas egenskaper.

| (11) | Marknadskontroll i medlemsstaterna av produkter som omfattas av denna förordning
  ska ske
  i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (6)

  och dem i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter

   (7). |
| --- | --- |

(11)

Marknadskontroll i medlemsstaterna av produkter som omfattas av denna förordning
  ska ske
  i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (6)

  och dem i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter

   (7).

| (12) | Det är nödvändigt att fastställa metoderna för provtagning och analys av textilprodukter och analysmetoder för att undvika att de metoder som används ifrågasätts. De metoder som används vid officiella provningar i medlemsstaterna för att bestämma fibersammansättningen i textilprodukter som består av binära och ternära blandningar bör vara enhetliga både vad beträffar förbehandlingen av provet och den kvantitativa analysen. Följaktligen bör det i denna förordning fastställas enhetliga analysmetoder för de flesta på marknaden förekommande textilprodukter som består av binära och ternära blandningar.
  För att förenkla denna förordning och anpassa dessa enhetliga metoder till den tekniska utvecklingen bör dock de metoder som anges i denna förordning omvandlas till EU-normer. Kommissionen bör därför se till att det nuvarande systemet, med de metoder som beskrivs i denna förordning, omvandlas till ett system som grundar sig på EU-normer. |
| --- | --- |

(12)

Det är nödvändigt att fastställa metoderna för provtagning och analys av textilprodukter och analysmetoder för att undvika att de metoder som används ifrågasätts. De metoder som används vid officiella provningar i medlemsstaterna för att bestämma fibersammansättningen i textilprodukter som består av binära och ternära blandningar bör vara enhetliga både vad beträffar förbehandlingen av provet och den kvantitativa analysen. Följaktligen bör det i denna förordning fastställas enhetliga analysmetoder för de flesta på marknaden förekommande textilprodukter som består av binära och ternära blandningar.
  För att förenkla denna förordning och anpassa dessa enhetliga metoder till den tekniska utvecklingen bör dock de metoder som anges i denna förordning omvandlas till EU-normer. Kommissionen bör därför se till att det nuvarande systemet, med de metoder som beskrivs i denna förordning, omvandlas till ett system som grundar sig på EU-normer.

| (13) | Vid
  fiberblandningar
  för vilka det inte finns någon enhetlig analysmetod på
  unionsnivå
  bör det laboratorium som ansvarar för provningen få bestämma sammansättningen av sådana blandningar och
  i analysrapporten
  ange resultatet,
  den använda metoden
  och
  dess
  tillförlitlighet ▐. |
| --- | --- |

(13)

Vid
  fiberblandningar
  för vilka det inte finns någon enhetlig analysmetod på
  unionsnivå
  bör det laboratorium som ansvarar för provningen få bestämma sammansättningen av sådana blandningar och
  i analysrapporten
  ange resultatet,
  den använda metoden
  och
  dess
  tillförlitlighet ▐.

| (14) | Denna förordning bör fastställa den godtagna toleransen för varje fibers torrvikt vid analysundersökningen av fiberinnehållet i textilprodukter och bör ange två olika, godtagna toleransvärden för beräkning av sammansättningen av kardade eller kammade fibrer som innehåller ull och/eller djurhår. Eftersom det inte alltid går att avgöra om en produkt är kardad eller kammad, och motstridiga resultat följaktligen kan uppnås när man tillämpar avvikelserna vid kontroller av likformigheten av textilprodukter i
  unionen
  , bör de laboratorier som gör sådana kontroller ha rätt att tillämpa ett enda godtaget toleransvärde i tveksamma fall. |
| --- | --- |

(14)

Denna förordning bör fastställa den godtagna toleransen för varje fibers torrvikt vid analysundersökningen av fiberinnehållet i textilprodukter och bör ange två olika, godtagna toleransvärden för beräkning av sammansättningen av kardade eller kammade fibrer som innehåller ull och/eller djurhår. Eftersom det inte alltid går att avgöra om en produkt är kardad eller kammad, och motstridiga resultat följaktligen kan uppnås när man tillämpar avvikelserna vid kontroller av likformigheten av textilprodukter i
  unionen
  , bör de laboratorier som gör sådana kontroller ha rätt att tillämpa ett enda godtaget toleransvärde i tveksamma fall.

| (15) | Det bör fastställas regler för produkter som är undantagna från de allmänna märkningskraven i den här förordningen, särskilt engångsartiklar eller produkter för vilka det enbart krävs gemensam märkning. |
| --- | --- |

(15)

Det bör fastställas regler för produkter som är undantagna från de allmänna märkningskraven i den här förordningen, särskilt engångsartiklar eller produkter för vilka det enbart krävs gemensam märkning.

| (16) | Det bör inrättas ett förfarande som
  även anger specifika krav och som
  ska följas av alla tillverkare, eller
  andra personer som handlar för
  deras
  räkning,
  som vill få en benämning på en ny
  textilfiber
  införd i
  förteckningen över harmoniserade benämningar på textilfibrer i bilaga I
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Det bör inrättas ett förfarande som
  även anger specifika krav och som
  ska följas av alla tillverkare, eller
  andra personer som handlar för
  deras
  räkning,
  som vill få en benämning på en ny
  textilfiber
  införd i
  förteckningen över harmoniserade benämningar på textilfibrer i bilaga I
  .

▐

| (17) | För att säkerställa att målen i denna förordning uppnås och samtidigt håller jämna steg med den tekniska utvecklingen bör kommissionen ges befogenhet att, i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, anta delegerade akter som avser att komplettera eller ändra icke väsentliga delar av bilagorna I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IX till denna förordning
  . |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa att målen i denna förordning uppnås och samtidigt håller jämna steg med den tekniska utvecklingen bör kommissionen ges befogenhet att, i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, anta delegerade akter som avser att komplettera eller ändra icke väsentliga delar av bilagorna I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IX till denna förordning
  .

| (18) | I sin resolution av den 25 november 2009 om ursprungsmärkning

   (8)

  underströk Europaparlamentet att det för att skydda konsumenterna krävs tydliga och konsekventa handelsbestämmelser, bland annat beträffande ursprungsmärkning. Denna märkning bör syfta till att ge konsumenterna möjlighet att få full kännedom om det exakta ursprunget för de varor som de köper, så att de skyddas från bedrägliga, felaktiga eller vilseledande ursprungsmärkningar. Harmoniserade bestämmelser beträffande textilprodukter bör därför införas. När det gäller importerade produkter bör bestämmelserna utgöras av obligatoriska märkningskrav. När det gäller produkter som inte omfattas av obligatoriska märkningskrav på EU-nivå bör det införas bestämmelser som gör det möjligt att säkerställa att ursprungsmärkningar inte är falska eller vilseledande. |
| --- | --- |

(18)

I sin resolution av den 25 november 2009 om ursprungsmärkning

   (8)

  underströk Europaparlamentet att det för att skydda konsumenterna krävs tydliga och konsekventa handelsbestämmelser, bland annat beträffande ursprungsmärkning. Denna märkning bör syfta till att ge konsumenterna möjlighet att få full kännedom om det exakta ursprunget för de varor som de köper, så att de skyddas från bedrägliga, felaktiga eller vilseledande ursprungsmärkningar. Harmoniserade bestämmelser beträffande textilprodukter bör därför införas. När det gäller importerade produkter bör bestämmelserna utgöras av obligatoriska märkningskrav. När det gäller produkter som inte omfattas av obligatoriska märkningskrav på EU-nivå bör det införas bestämmelser som gör det möjligt att säkerställa att ursprungsmärkningar inte är falska eller vilseledande.

| (19) | De krav på ursprungsmärkning som i denna förordning föreskrivs vad gäller den särskilda sektorn för textilprodukter bör inte påverka de pågående diskussionerna om ett generellt tillämpligt regelverk om ursprungsmärkning av produkter som importeras från tredjeländer, vilka ska utarbetas som en del av unionens gemensamma handelspolitik. |
| --- | --- |

(19)

De krav på ursprungsmärkning som i denna förordning föreskrivs vad gäller den särskilda sektorn för textilprodukter bör inte påverka de pågående diskussionerna om ett generellt tillämpligt regelverk om ursprungsmärkning av produkter som importeras från tredjeländer, vilka ska utarbetas som en del av unionens gemensamma handelspolitik.

| (20) | Eftersom målen för den planerade åtgärden, dvs. att anta enhetliga regler för användning av benämningar på textilier och märkning av textilprodukter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av åtgärdens omfattning bättre kan uppnås på
  unionsnivå
  , kan
  unionen
  vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i
  EU-fördraget
  . I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom målen för den planerade åtgärden, dvs. att anta enhetliga regler för användning av benämningar på textilier och märkning av textilprodukter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av åtgärdens omfattning bättre kan uppnås på
  unionsnivå
  , kan
  unionen
  vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i
  EU-fördraget
  . I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (21) | För att kunna göra ett informerat val vid köp av en textilprodukt bör konsumenten veta om produkten innehåller icke-textila delar av animaliskt ursprung. Det är därför viktigt att förekomsten av material av animaliskt ursprung framgår av etiketten. |
| --- | --- |

(21)

För att kunna göra ett informerat val vid köp av en textilprodukt bör konsumenten veta om produkten innehåller icke-textila delar av animaliskt ursprung. Det är därför viktigt att förekomsten av material av animaliskt ursprung framgår av etiketten.

| (22) | Denna förordning innehåller endast regler för harmonisering av benämningar på textilfibrer och märkning av textilprodukternas fibersammansättning. För att undanröja sådana potentiella hinder mot en väl fungerande inre marknad som orsakas av olika bestämmelser eller praxis i medlemsstaterna, och för att hålla jämna steg med utvecklingen av elektronisk handel och kunna möta framtida utmaningar på marknaden för textilprodukter, bör man se över harmoniseringen och standardiseringen av andra aspekter av märkningen av textiler. Kommissionen bör i detta syfte överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om nya märkningskrav som eventuellt ska införas på unionsnivå för att underlätta den fria rörligheten för textilprodukter på den inre marknaden och uppnå ett för unionen enhetligt konsumentskydd på hög nivå. Rapporten bör i synnerhet behandla konsumenternas syn på vilken mängd information som bör anges i märkningen på textilprodukter, och undersöka vilka övriga sätt, utöver märkning, som kan användas för att ge konsumenterna ytterligare information. Rapporten bör utarbetas på grundval av ett omfattande samråd med samtliga berörda parter, konsumentundersökningar och en ingående kostnadseffektivitetsanalys, och bör i tillämpliga fall åtföljas av lagstiftningsförslag. Rapporten bör i synnerhet behandla det mervärde som det skulle innebära för konsumenterna om det ställdes krav på märkning rörande produkternas skötsel, storlek, farliga ämnen, brandfarlighet och miljöprestanda, och på användning av språkoberoende symboler för att ange de textilfibrer som används, social märkning och elektronisk märkning samt angivande av ett identifieringsnummer på märkningen för att, särskilt via Internet, kunna begära ytterligare information om produkternas egenskaper. |
| --- | --- |

(22)

Denna förordning innehåller endast regler för harmonisering av benämningar på textilfibrer och märkning av textilprodukternas fibersammansättning. För att undanröja sådana potentiella hinder mot en väl fungerande inre marknad som orsakas av olika bestämmelser eller praxis i medlemsstaterna, och för att hålla jämna steg med utvecklingen av elektronisk handel och kunna möta framtida utmaningar på marknaden för textilprodukter, bör man se över harmoniseringen och standardiseringen av andra aspekter av märkningen av textiler. Kommissionen bör i detta syfte överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om nya märkningskrav som eventuellt ska införas på unionsnivå för att underlätta den fria rörligheten för textilprodukter på den inre marknaden och uppnå ett för unionen enhetligt konsumentskydd på hög nivå. Rapporten bör i synnerhet behandla konsumenternas syn på vilken mängd information som bör anges i märkningen på textilprodukter, och undersöka vilka övriga sätt, utöver märkning, som kan användas för att ge konsumenterna ytterligare information. Rapporten bör utarbetas på grundval av ett omfattande samråd med samtliga berörda parter, konsumentundersökningar och en ingående kostnadseffektivitetsanalys, och bör i tillämpliga fall åtföljas av lagstiftningsförslag. Rapporten bör i synnerhet behandla det mervärde som det skulle innebära för konsumenterna om det ställdes krav på märkning rörande produkternas skötsel, storlek, farliga ämnen, brandfarlighet och miljöprestanda, och på användning av språkoberoende symboler för att ange de textilfibrer som används, social märkning och elektronisk märkning samt angivande av ett identifieringsnummer på märkningen för att, särskilt via Internet, kunna begära ytterligare information om produkternas egenskaper.

| (23) | Direktiven
  73/44/EEG, 96/73/EG och
  2008/121/EG
  bör upphävas. |
| --- | --- |

(23)

Direktiven
  73/44/EEG, 96/73/EG och
  2008/121/EG
  bör upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

Denna förordning innehåller regler för användning av benämningar på
  textilfibrer,
  märkning av textilprodukter
  och bestämning av fibersammansättningen hos textilprodukter med hjälp av enhetliga metoder för kvantitativ analys, i syfte att underlätta den fria rörligheten för dessa produkter på den inre marknaden och se till att konsumenterna får tillförlitlig information
  .

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på textilprodukter.

I denna förordning ska
  följande produkter
  behandlas på samma sätt som textilprodukter
  :

| a) | Produkter som består av minst 80 viktprocent textilfibrer. |
| --- | --- |

a)

Produkter som består av minst 80 viktprocent textilfibrer.

| b) | Möbel-, paraply- och markistyg som består av minst 80 viktprocent textila inslag. |
| --- | --- |

b)

Möbel-, paraply- och markistyg som består av minst 80 viktprocent textila inslag.

| c) | Textila inslag i flerlagrade golvbeläggningar, i madrasser och i campingartiklar samt i värmande foder i fotbeklädnader, handskar, vantar och halvvantar, förutsatt att sådana delar eller foder utgör minst 80 viktprocent av hela produkten. |
| --- | --- |

c)

Textila inslag i flerlagrade golvbeläggningar, i madrasser och i campingartiklar samt i värmande foder i fotbeklädnader, handskar, vantar och halvvantar, förutsatt att sådana delar eller foder utgör minst 80 viktprocent av hela produkten.

| d) | Textilier som ingår i andra produkter som en väsentlig del i de fall deras sammansättning deklareras. |
| --- | --- |

d)

Textilier som ingår i andra produkter som en väsentlig del i de fall deras sammansättning deklareras.

2.   Bestämmelserna i denna förordning ska inte tillämpas på textilprodukter som

| a) | är avsedda för export till ett tredjeland, |
| --- | --- |

a)

är avsedda för export till ett tredjeland,

| b) | förs in i medlemsstaterna efter tullkontroll för vidare transitering, |
| --- | --- |

b)

förs in i medlemsstaterna efter tullkontroll för vidare transitering,

| c) | importeras från ett tredjeland för beredning inom marknaden, |
| --- | --- |

c)

importeras från ett tredjeland för beredning inom marknaden,

| d) | läggs ut på entreprenad till personer som arbetar i hemmet eller till fristående företag som framställer produkter från tillhandahållet material utan att detta överlåts mot betalning. |
| --- | --- |

d)

läggs ut på entreprenad till personer som arbetar i hemmet eller till fristående företag som framställer produkter från tillhandahållet material utan att detta överlåts mot betalning.

| e) | specialtillverkas i enstaka exemplar för slutkonsumenten. |
| --- | --- |

e)

specialtillverkas i enstaka exemplar för slutkonsumenten.

Artikel 3

Definitioner

1.   I denna förordning
  ska
  följande definitioner
  gälla
  :

| a) | ”textilprodukter”: alla produkter i obearbetat, halvbearbetat, bearbetat, halvförädlat, förädlat, halvkonfektionerat eller konfektionerat tillstånd som uteslutande består av textilfibrer, oavsett vilket förfarande som använts för deras blandning eller sammansättning, |
| --- | --- |

a)

”textilprodukter”: alla produkter i obearbetat, halvbearbetat, bearbetat, halvförädlat, förädlat, halvkonfektionerat eller konfektionerat tillstånd som uteslutande består av textilfibrer, oavsett vilket förfarande som använts för deras blandning eller sammansättning,

| b) | ”textilfiber”:






  i) | en enhet materia som utmärks av att den är flexibel och tunn samt lång i förhållande till den maximala tjockleken vilket gör den lämpad för textil användning, eller |
| --- | --- | --- |

b)

”textilfiber”:

i)

en enhet materia som utmärks av att den är flexibel och tunn samt lång i förhållande till den maximala tjockleken vilket gör den lämpad för textil användning, eller

| ii) | elastiska remsor, flata eller rörformade, vars uppskattade bredd inte överstiger 5 mm, inklusive remsor som skärs till av bredare remsor eller folier, framställda av substanser som används för tillverkningen av de fibrer som förtecknas i tabell 2 i bilaga I och som lämpar sig för textil användning. |
| --- | --- |

ii)

elastiska remsor, flata eller rörformade, vars uppskattade bredd inte överstiger 5 mm, inklusive remsor som skärs till av bredare remsor eller folier, framställda av substanser som används för tillverkningen av de fibrer som förtecknas i tabell 2 i bilaga I och som lämpar sig för textil användning.

| c) | ”uppskattad bredd”: bredden på remsan eller bandet när den/det viks, stryks ut, pressas ihop eller vrids eller, när bredden varierar, genomsnittsbredden. |
| --- | --- |

c)

”uppskattad bredd”: bredden på remsan eller bandet när den/det viks, stryks ut, pressas ihop eller vrids eller, när bredden varierar, genomsnittsbredden.

| d) | ”textilt inslag”: del av en textilprodukt med ett tydligt fiberinnehåll. |
| --- | --- |

d)

”textilt inslag”: del av en textilprodukt med ett tydligt fiberinnehåll.

| e) | ”främmande fibrer”: fibrer som inte är angivna på märkningen. |
| --- | --- |

e)

”främmande fibrer”: fibrer som inte är angivna på märkningen.

| f) | ”foder”: en separat textildel som vid tillverkningen anbringas i klädesplagg och andra produkter och som består av ett eller flera löst sittande lager textilier som är fästade längs en eller flera kanter. |
| --- | --- |

f)

”foder”: en separat textildel som vid tillverkningen anbringas i klädesplagg och andra produkter och som består av ett eller flera löst sittande lager textilier som är fästade längs en eller flera kanter.

| g) | ”märkning”: att på en textilprodukt ange föreskriven information i form av en etikett eller genom att sy, brodera, trycka, prägla eller med någon annan teknik fästa informationen på textilprodukten. |
| --- | --- |

g)

”märkning”: att på en textilprodukt ange föreskriven information i form av en etikett eller genom att sy, brodera, trycka, prägla eller med någon annan teknik fästa informationen på textilprodukten.

| h) | ”gemensam märkning”: märkning där en enda etikett används för flera textilprodukter eller textila inslag. |
| --- | --- |

h)

”gemensam märkning”: märkning där en enda etikett används för flera textilprodukter eller textila inslag.

| i) | ”engångsartiklar”: textilprodukter avsedda för engångsbruk eller för en begränsad tid, och vars normala användning utesluter varje återställande för senare användning för samma eller liknande ändamål. |
| --- | --- |

i)

”engångsartiklar”: textilprodukter avsedda för engångsbruk eller för en begränsad tid, och vars normala användning utesluter varje återställande för senare användning för samma eller liknande ändamål.

2.
     
  I denna förordning ska de definitioner för ”tillhandahållande på marknaden”, ”utsläppande på marknaden”, ”tillverkare”, ”tillverkarens representant”, ”importör”, ”distributör”, ”ekonomisk aktör”, ”harmoniserad standard”, ”marknadskontroll” och ”marknadskontrollsmyndighet” som anges i förordning (EG) nr 765/2008 gälla.

Artikel 4

Allmänna regler

1.   Textilprodukter
  ska tillhandahållas på marknaden
  endast om de är märkta
  eller om de åtföljs av därtill fogade handelsdokument
  i enlighet med bestämmelserna i denna förordning ▐.

2.   
  Om inte annat föreskrivs i
  denna förordning ska ▐ nationella reglerna och
  unionsregler
  om skydd av industriell och kommersiell egendom, om uppgifter om ursprung, om ursprungsmärkning och om förhindrande av otillbörlig konkurrens
  vara fortsatt tillämpliga på textilprodukter
  .

Kapitel 2

Benämningar på textilfibrer och märkningskrav

Artikel 5

Benämningar på textilfibrer

1.   Endast de benämningar på
  textilfibrer
  som anges i bilaga I får användas för
  att ange fibersammansättningen hos textilprodukter
  .

2.   Benämningarna i bilaga I ska användas enbart för fibrer som motsvarar beskrivningen i den bilagan.

Benämningarna får inte användas på andra fibrer, vare sig fristående, som orddel eller som egenskapsnamn.

Beteckningen ”silke” får inte användas för att beteckna att en fiber till sin form eller sitt särskilda utförande är ett ändlöst filament.

Artikel 6

Ansökningar om benämning av nya textilfibrer

Alla tillverkare eller
  andra personer som handlar för
  deras
  räkning
  kan ansöka hos kommissionen om att få en benämning på en ny
  textilfiber
  införd i förteckningen i bilaga I.

Ansökan ska innehålla teknisk dokumentation som sammanställts i enlighet med bilaga II.

Artikel 7

Oblandade produkter

1.   Endast textilprodukter som består av ett och samma fiberslag får märkas som ”100 %”, ”ren” (pure) eller ”hel-” (all).

Dessa eller liknande beskrivningar får inte användas för andra produkter.

2.   En textilprodukt
  får
  anses bestå av ett och samma fiberslag om den innehåller högst 2 viktprocent
  främmande
  fibrer, och under förutsättning att denna kvantitet är befogad
  såsom tekniskt oundviklig enligt god tillverkningssed
  och inte är rutinmässigt iblandad.

På samma villkor
  får
  en textilprodukt som har genomgått en kardningsprocess anses bestå av ett och samma fiberslag om den innehåller högst 5 viktprocent
  främmande
  fibrer.

Artikel 8

Ullprodukter

1.   En textilprodukt får märkas med en av beteckningarna i bilaga III om den uteslutande består av en ullfiber som aldrig tidigare ingått i en färdigvara och som tidigare inte genomgått någon annan än den för framställningen erforderliga spinn- och/eller filtningsprocessen eller någon fiberskadande behandling eller användning.

2.   Genom undantag från punkt 1 får beteckningarna i bilaga III även användas på den i fiberblandningen ingående ullen, om samtliga följande krav är uppfyllda:

| a) | All ull som ingår i blandningen uppfyller kraven i punkt 1. |
| --- | --- |

a)

All ull som ingår i blandningen uppfyller kraven i punkt 1.

| b) | Denna ull svarar för minst 25 % av blandningens hela vikt. |
| --- | --- |

b)

Denna ull svarar för minst 25 % av blandningens hela vikt.

| c) | Ullen, i fråga om grovkardad blandning, är blandad med endast en annan fiber. |
| --- | --- |

c)

Ullen, i fråga om grovkardad blandning, är blandad med endast en annan fiber.

En sådan blandnings hela procentuella sammansättning ska anges.

3.   De produkter som avses i punkterna 1 och 2, inklusive ullprodukter som genomgått en kardningsprocess, får innehålla högst
  0,3 viktprocent främmande fibrer
  , som ska vara berättigade
  såsom tekniskt oundvikliga enligt god tillverkningssed
  .

Artikel 9

Textilprodukter som består av flera fiberslag

1.   En textilprodukt
  ska vara märkt med namnet på och viktprocent för samtliga ingående fiberslag i fallande ordning.

2.   
  Genom undantag från punkt 1 och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.2 får de fiberslag som var för sig utgör högst 3 % av textilproduktens totalvikt, och de fiberslag som tillsammans utgör högst 10 % av totalvikten, betecknas som ”övriga fibrer”, följt av dessas viktprocent, förutsatt att de inte utan svårighet kan bestämmas vid tillverkningstillfället
  .

3.   Produkter med varp av ren bomull och väft av rent lin, där andelen lin är minst 40 % av totalvikten av den obehandlade väven, får betecknas som ”halvlinne” åtföljt av ”varp av ren bomull — väft av rent lin”.

4.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5.1 får
  beteckningen ”blandade fibrer” eller ”ospecificerad sammansättning” användas för textilprodukter vars sammansättning inte utan svårighet kan bestämmas vid tillverkningstillfället.

5.   
  Genom undantag från punkt 1 får ett fiberslag som inte tas upp i bilaga I betecknas som ”övriga fibrer”, följt av den totala viktprocenten, förutsatt att en ansökan om att få detta fiberslag infört i bilaga I har lämnats in i enlighet med artikel 6.

Artikel 10

Dekorativa fibrer och fibrer med antistatisk effekt

Synliga, urskiljbara fibrer av rent dekorativ karaktär, som inte utgör mer än 7 % av den färdiga produktens vikt, behöver inte anges i fiberdeklarationen enligt artiklarna 7 och 9.

Detsamma gäller för metalliska fibrer och andra fibrer som har blandats in för att uppnå en antistatisk effekt och som inte överstiger 2 % av den färdiga produktens totalvikt.

Vad gäller de produkter som avses i artikel 9.3, ska sådana procentandelar beräknas efter vikten på varpen och vikten på väften var för sig.

Artikel 11

Material av animaliskt ursprung

1.
     
  Textilprodukter som innehåller icke-textila delar av animaliskt ursprung ska vara försedda med en etikett som anger att dessa delar är av animaliskt ursprung. Märkningen får inte vara vilseledande och ska vara sådan att konsumenten lätt kan förstå vilken del av produkten informationen på etiketten avser.

2.
     
  Medlemsstaterna ska senast den ...

   (9)

  och därefter när det är nödvändigt med hänsyn till ny utveckling underrätta kommissionen om de analysmetoder som de använder för att fastställa de material som är av animaliskt ursprung.

3.
     
  Kommissionen ska i enlighet med artiklarna 24, 25 och 26 anta delegerade akter för att närmare fastställa hur märkningen av de textilprodukter som avses i punkt 1 ska utformas och hur den ska utföras, och fastställa de analysmetoder som ska användas för att fastställa de material som är av animaliskt ursprung.

Artikel 12

Märkning

1.   Textilprodukter som
  tillhandahålls
  på marknaden ska ▐ märkas.

Märkningen ska vara lättillgänglig, synlig och väl fäst vid textilprodukten. Den ska vara läsbar under hela den normala användningstiden för produkten. Märkningen och det sätt på vilket den är fäst vid produkten ska orsaka så liten olägenhet som möjligt för konsumenten då produkten används.

▐ Märkningen kan dock ersättas av eller kompletteras med därtill fogade handelsdokument om produkterna
  levereras till ekonomiska aktörer som led i leveranskedjan
  , eller om produkterna levereras efter beställning från
  en upphandlande myndighet enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster

   (10).

De benämningar och beskrivningar som avses i artiklarna 5, 7, 8 och 9 ska tydligt anges i sådana därtill fogade handelsdokument.

Förkortningar får inte användas annat än i form av en mekaniserad processkod, eller om de definieras i internationellt erkända standarder, förutsatt att förkortningarna förklaras i handelsdokumentet.

2.   
  När
  tillverkaren
  eller, om tillverkaren inte är etablerad inom unionen, importören släpper ut en textilprodukt på marknaden ska denne
  se till att märkningen anbringas och att informationen på den är korrekt.

När en textilprodukt tillhandahålls på marknaden ska distributören
  se till att den
  är märkt i enlighet med föreskrifterna i denna förordning.

Med tillverkare avses i denna förordning även distributörer som tillhandahåller produkter på marknaden under eget namn eller med eget varumärke, anbringar märkningen eller ändrar innehållet i den.

De
  ekonomiska operatörer
  som avses i första och andra stycket ska se till att den information som ges när textilprodukter
  tillhandahålls
  på marknaden inte kan förväxlas med de benämningar och beskrivningar som fastställs i denna förordning.

Artikel 13

Användningen av benämningar och beskrivningar

▐

1.   
  När en textilprodukt tillhandahålls på marknaden ska de benämningar och den fibersammansättning
  som avses i artiklarna 5, 7, 8 och 9
  anges
  i kataloger och annan reklam samt på förpackningar
  och
  etiketter
  på ett lättillgängligt, synligt och lättläsligt sätt,
  och
  med bokstäver och siffror i enhetlig storlek, stil och teckensnitt. Denna information ska vara klart synlig för konsumenten före inköp, även vid köp över Internet
  .

2.   Varumärken eller firmanamn får anges omedelbart före eller efter de benämningar och beskrivningar som avses i artiklarna 5, 7, 8 och 9.

Om ett varumärke eller firmanamn, fristående, som orddel eller som egenskapsnamn, innehåller en av benämningarna i bilaga I eller en benämning som lätt kan förväxlas med denna, ska detta varumärke eller namn anges omedelbart före eller efter de benämningar och beskrivningar som avses i artiklarna 5, 7, 8 och 9.

Övrig information ska alltid anges separat.

3.   ▐ Märkningen ska finnas på
  de av unionens officiella språk som lätt kan förstås av slutkonsumenten
  i den medlemsstat
  där textilprodukterna tillhandahålls
  .
  Där så är lämpligt får benämningar på textilfibrer ersättas eller kombineras med lättbegripliga språkoberoende symboler.

När det gäller spolar, trådrullar, garnhärvor, nystan eller andra sömnads-, lagnings- och brodergarner i små kvantiteter ska första stycket tillämpas på den gemensamma märkning som avses i artikel 16.3.
  Produkter som säljs i enskilda exemplar till slutanvändare
  får märkas på
  vilket som helst av unionens officiella språk, förutsatt att de också har en gemensam märkning. Där så är lämpligt får benämningar på textilfibrer ersättas eller kombineras med lättbegripliga språkoberoende symboler
  .

Kommissionen ska i enlighet med artiklarna 24, 25 och 26 anta delegerade akter för att fastställa närmare villkor för användningen av de symboler som avses i denna punkt.

Artikel 14

Textilprodukter som består av flera komponenter

1.   Alla textilprodukter som innehåller två eller flera komponenter ska vara försedda med en etikett som anger fiberinnehållet i varje komponent.

Med undantag för huvudfodret ska en sådan etikett inte vara obligatorisk för komponenter som ingår med mindre än 30 % av produktens totalvikt.

2.   Två eller flera textilprodukter som har samma fiberinnehåll och normalt bildar en enhet behöver bara ha en etikett.

Artikel 15

Särskilda bestämmelser

Fibersammansättningen i de produkter som förtecknas i bilaga IV ska anges i enlighet med märkningsreglerna i den bilagan.

Artikel 16

Undantag

1.   Genom undantag från artiklarna 12, 13 och 14, gäller ska de regler som fastställs i punkterna 2, 3 och 4 i denna artikel tillämpas.

Under alla omständigheter ska de produkter som avses i punkterna 3 och 4 i den här artikeln tillhandahållas på marknaden på sådant sätt att konsumenten kan få fullständig information om produkternas sammansättning.

2.   Benämningar på
  textilfibrer
  eller fibersammansättning behöver inte anges på etiketterna eller märkningen för de produkter som förtecknas i bilaga V.

Om ett varumärke eller firmanamn, fristående, som orddel eller som egenskapsnamn, innehåller en av benämningarna i bilaga I eller en benämning som lätt kan förväxlas med denna, ska artiklarna 12, 13 och 14 tillämpas.

3.   Om de textilprodukter som förtecknas i bilaga VI är av samma typ och sammansättning kan de
  tillhandahållas på marknaden
  med gemensam märkning.

4.   Sammansättningen av textilprodukter som säljs i metervara får anges på tyglängden eller rullen
  som tillhandahålls på marknaden
  .

Kapitel 3

Marknadskontroll ▐

Artikel 17

Bestämmelser om marknadskontroll

1.   ▐ Marknadskontrollmyndigheterna ska kontrollera att textilprodukternas sammansättning överensstämmer med den information som lämnas om produkternas sammansättning i enlighet med
  denna förordning
  .

2.   
  För att fastställa fibersammansättningen hos textilprodukter ska de
  kontroller som avses i punkt 1 göras i enlighet med de metoder
  eller harmoniserade standarder
  som anges i bilaga VIII.

Vid kontrollförfarandet ska de procentandelar av fibrer som anges i artiklarna 7, 8 och 9 bestämmas genom att man på varje fibers torra massa tillämpar den överenskomna toleransen, angiven i bilaga IX, efter det att de delar som anges i bilaga VI avlägsnats.

Vid bestämning av fibersammansättningen enligt artiklarna 7, 8 och 9 ska de delar som förtecknas i bilaga VII inte beaktas.

3.   Det laboratorium som
  av en medlemsstats myndigheter har ackrediterats och godkänts
  för provningen av textilblandningar för vilka det inte finns någon enhetlig analysmetod på
  unions-nivå
  ska bestämma sådana blandningars
  fibersammansättning
  och ange resultatet i analysrapporten,
  liksom den metod som använts
  samt metodens tillförlitlighet.

Artikel 18

Avvikelser

1.   När man fastställer sammansättningen av textilprodukter som är avsedda för konsumenten ska gälla de avvikelser som anges i punkterna 2, 3 och 4 tillämpas.

2.   Det är inte nödvändigt att ange förekomst av främmande fibrer i sammansättningen i enlighet med artikel 9, om procentandelen av dessa fibrer inte uppgår till följande:

| a) | 2 % av textilproduktens totalvikt, förutsatt att denna kvantitet är berättigad
  såsom tekniskt oundviklig enligt god tillverkningssed
  och inte blandats in rutinmässigt. |
| --- | --- |

a)

2 % av textilproduktens totalvikt, förutsatt att denna kvantitet är berättigad
  såsom tekniskt oundviklig enligt god tillverkningssed
  och inte blandats in rutinmässigt.

| b) | på samma villkor,
  5 %
  av textilproduktens totalvikt när det gäller textilprodukter
  som har genomgått en kardningsprocess. |
| --- | --- |

b)

på samma villkor,
  5 %
  av textilproduktens totalvikt när det gäller textilprodukter
  som har genomgått en kardningsprocess.

Led b i denna punkt ska inte påverka tillämpningen av artikel 8.3.

3.   En avvikelse på 3 % ska tillåtas mellan de deklarerade procentandelar av fibrer som ska anges i enlighet med artikel 9 och de procentandelar man får fram vid en analys som görs i enlighet med artikel 17, i förhållande till totalvikten fibrer angiven på etiketten. Denna avvikelse ska också vara tillåten för följande:

| a) | Fibrer som i enlighet med artikel 9.2 förtecknas utan angivande av procentandel. |
| --- | --- |

a)

Fibrer som i enlighet med artikel 9.2 förtecknas utan angivande av procentandel.

| b) | Den procentandel ull som avses i artikel 8.2 b. |
| --- | --- |

b)

Den procentandel ull som avses i artikel 8.2 b.

Vid en analys ska dessa avvikelser beräknas separat. Den totalvikt som det ska tas hänsyn till vid beräkningen av avvikelsen enligt denna punkt ska vara totalvikten för fibrerna i den färdiga produkten minus vikten på alla främmande fibrer som påträffas när avvikelserna i punkt 2 tillämpas.

Det ska vara tillåtet att sammanräkna avvikelser enligt punkterna 2 och 3 endast om någon främmande fiber, som påträffas vid en analys där avvikelsen enligt punkt 2 tillämpas, visar sig vara av samma kemiska typ som en eller flera av de fibrer som anges på etiketten.

4.   I undantagsfall och om tillverkaren anger godtagbara skäl, får kommissionen för särskilda produkter där tillverkningsprocessen kräver detta tillåta större avvikelser än vad som anges i punkterna 2 och 3, i de fall produkten kontrolleras enligt artikel 17.1.

Tillverkaren ska lämna in en ansökan med angivande av tillräckliga skäl och bevis för de exceptionella omständigheterna vid tillverkningen.

Kapitel 4

Angivande av ursprungsland för textilprodukter

Artikel 19

Angivande av ursprungsland för textilprodukter som importeras från tredjeländer

1.
     
  I denna artikel avses med ”ursprung” ursprung som inte medför förmånsbehandling i enlighet med artiklarna 35 och 36 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 450/2008 av den 23 april 2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex)

   (11).

2.
     
  Vid import eller utsläppande på marknaden av textilprodukter som importeras från tredjeländer, med undantag för textilprodukter med ursprung i Turkiet eller de avtalsslutande parterna i EES-avtalet, ska produkten ursprungsmärkas i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.

3.
     
  Textilprodukternas ursprungsland ska anges på dessa produkters etikett. För produkter som är förpackade ska uppgiften anges separat på förpackningen. Angivandet om ursprungsland får inte ersättas av en motsvarande uppgift som anges i bifogade handelsdokument.

4.
     
  Kommissionen får i enlighet med artiklarna 24, 25 och 26 anta delegerade akter för att fastställa de fall där det ska vara tillåtet att ange produktens ursprung på förpackningen i stället för på själva produkten. Detta kan i synnerhet bli aktuellt när produkten normalt sett ligger i sin vanliga förpackning när den når slutkonsumenten eller slutanvändaren.

5.
     
  Textilprodukters ursprung ska anges med orden ”tillverkad i” och ursprungslandet. Märkningen får utformas på vilket som helst av Europeiska unionens officiella språk som lätt kan förstås av slutkonsumenten i den medlemsstat där produkterna ska tillhandahållas på marknaden.

6.
     
  Ursprungsmärkningen ska textas med klart läsbara och outplånliga bokstäver, ska vara synlig vid normal hantering, vara tydligt avskild från annan information och ska framställas på ett sätt som varken är vilseledande eller kan antas skapa ett felaktigt intryck vad gäller produktens ursprung.

7.
     
  Textilprodukter ska vara försedda med den obligatoriska märkningen vid importtillfället. Sådan märkning får inte avlägsnas eller manipuleras innan produkten har sålts till slutkonsumenten eller slutanvändaren
  .

Artikel 20

Angivande av ursprungsland för övriga textilprodukter

1.
     
  I de fall där textilproduktens ursprung enligt etiketten är ett annat än de som avses i artikel 19 ska informationen omfattas av bestämmelserna i denna artikel.

2.
     
  Produkten ska anses ha sitt ursprung i det land där den har genomgått minst två av följande tillverkningsled:

| — | spinning, |
| --- | --- |

—

spinning,

| — | vävning, |
| --- | --- |

—

vävning,

| — | bearbetning, |
| --- | --- |

—

bearbetning,

| — | färdigställande. |
| --- | --- |

—

färdigställande.

3.
     
  Om textilprodukten inte har genomgått samtliga tillverkningsled som anges i punkt 2 i ett och samma land, får ett land inte anges som produktens enda ursprungsland.

4.
     
  Textilproduktens ursprung ska anges med orden ”tillverkad i” och ursprungslandet. Märkningen får utformas på vilket som helst av Europeiska unionens officiella språk som lätt kan förstås av slutkonsumenten i den medlemsstat där produkten ska tillhandahållas på marknaden.

5.
     
  Ursprungsmärkningen ska textas med klart läsbara och outplånliga bokstäver, ska vara synlig vid normal hantering, vara tydligt avskild från annan information och ska framställas på ett sätt som varken är vilseledande eller kan antas skapa ett felaktigt intryck vad gäller produktens ursprung.

Artikel 21

Delegerade akter

Kommissionen får anta delegerade akter i enlighet med artiklarna 24, 25 och 26 för att

| — | närmare fastställa exakt hur ursprungsmärkningen ska utformas och hur den ska utföras, |
| --- | --- |

—

närmare fastställa exakt hur ursprungsmärkningen ska utformas och hur den ska utföras,

| — | på unionens alla officiella språk upprätta en förteckning över de villkor som tydligt anger att produkter har sitt ursprung i det land som anges på etiketten, |
| --- | --- |

—

på unionens alla officiella språk upprätta en förteckning över de villkor som tydligt anger att produkter har sitt ursprung i det land som anges på etiketten,

| — | fastställa förkortningar som vanligen används för att på ett otvetydigt sätt ange ett ursprungsland och som kan användas vid tillämpningen av denna förordning, |
| --- | --- |

—

fastställa förkortningar som vanligen används för att på ett otvetydigt sätt ange ett ursprungsland och som kan användas vid tillämpningen av denna förordning,

| — | fastställa fall där produkter inte kan eller inte behöver märkas av tekniska eller ekonomiska skäl, |
| --- | --- |

—

fastställa fall där produkter inte kan eller inte behöver märkas av tekniska eller ekonomiska skäl,

| — | fastställa andra bestämmelser som kan vara nödvändiga i de fall där det konstateras att produkter inte uppfyller kraven i denna förordning. |
| --- | --- |

—

fastställa andra bestämmelser som kan vara nödvändiga i de fall där det konstateras att produkter inte uppfyller kraven i denna förordning.

Artikel 22

Allmänna bestämmelser

1.
     
  De textilprodukter som avses i artikel 19 ska inte anses uppfylla kraven i denna förordning om

| — | de inte har någon ursprungsmärkning, |
| --- | --- |

—

de inte har någon ursprungsmärkning,

| — | ursprungsmärkningen inte motsvarar produktens verkliga ursprung, |
| --- | --- |

—

ursprungsmärkningen inte motsvarar produktens verkliga ursprung,

| — | ursprungsmärkningen har ändrats eller avlägsnats, eller på annat sätt har manipulerats, såvida inte ändringen varit nödvändig i enlighet med punkt 5 i denna artikel. |
| --- | --- |

—

ursprungsmärkningen har ändrats eller avlägsnats, eller på annat sätt har manipulerats, såvida inte ändringen varit nödvändig i enlighet med punkt 5 i denna artikel.

2.
     
  Textilprodukter som inte avses i artikel 19 ska inte anses överensstämma med denna förordning om

| — | ursprungsmärkningen inte anger produktens verkliga ursprung, |
| --- | --- |

—

ursprungsmärkningen inte anger produktens verkliga ursprung,

| — | ursprungsmärkningen har ändrats eller avlägsnats, eller på annat sätt har manipulerats, såvida inte ändringen varit nödvändig i enlighet med punkt 5 i denna artikel. |
| --- | --- |

—

ursprungsmärkningen har ändrats eller avlägsnats, eller på annat sätt har manipulerats, såvida inte ändringen varit nödvändig i enlighet med punkt 5 i denna artikel.

3.
     
  Kommissionen får i enlighet med artiklarna 24, 25 och 26 anta delegerade akter beträffande deklarationer och styrkande handlingar som kan anses intyga överensstämmelse med denna förordning.

4.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa bestämmelser om de påföljder som ska tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och vidta alla åtgärder som krävs för att se till att de genomförs. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla bestämmelserna till kommissionen senast den ...

   (12),
  och ska utan dröjsmål anmäla varje följande ändring som påverkar dem.

5.
     
  För de produkter som inte uppfyller kraven i denna förordning ska medlemsstaterna också vidta de åtgärder som krävs för att ålägga produkternas ägare eller annan person som ansvarar för dem att på egen bekostnad märka produkterna i enlighet med denna förordning.

6.
     
  I de fall det krävs för en effektiv tillämpning av denna förordning får de behöriga myndigheterna utbyta information som erhållits i samband med kontrollen av överensstämmelsen med denna förordning, inbegripet med myndigheter och andra personer eller organisationer som medlemsstaterna har tilldelat befogenheter i enlighet med artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden

   (13).

Kapitel 5

Slutbestämmelser

Artikel 23

Anpassning till teknisk utveckling

▐ Ändringar av bilagorna I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IX som är nödvändiga för att anpassa dessa bilagor till den tekniska utvecklingen
  ska antas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 24 och med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 25 och 26
  .

Artikel 24

Utövande av delegering

1.
     
  Befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artiklarna 11, 13, 19, 21, 22 och 23 ska ges till kommissionen för en period på fem år från den ...

   (14).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om de delegerade befogenheterna senast sex månader innan perioden på fem år har löpt ut. Rapporten ska vid behov åtföljas av förslag till lagstiftning om att förlänga delegeringen av befogenheten av delegeringsbefogenhetens varaktighet.

2.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

Artikel 25

Återkallande av delegering

Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 11, 13, 19, 21, 22 och 23 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

Artikel 26

Invändning mot delegerade akter

1.
     
  Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på tre månader från delgivningsdagen.

På Europaparlamentets eller rådets initiativ ska denna period förlängas med två månader.

2.   
  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid utgången av den period som anges i punkt 1 har invänt mot den delegerade akten eller om både Europaparlamentet och rådet före detta datum har underrättat kommissionen om att de har beslutat att inte invända, ska den delegerade akten offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning
  och träda i kraft den dag som anges i den.

▐

Artikel 27

Rapportering

Senast den ... (15) ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av denna förordning, med tonvikt på ansökningar och antaganden av benämningar på nya
  textilfibrer, och, när det är berättigat, framlägga ett förslag till lagstiftning
  .

Artikel 28

Översyn

1.
     
  Senast den ...

   (16)

  ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om nya märkningskrav som eventuellt ska införas på unionsnivå för att se till att konsumenterna får tillförlitlig, relevant, begriplig och jämförbar information om textilprodukternas egenskaper. Rapporten ska utarbetas på grundval av ett omfattande samråd med samtliga berörda parter, konsumentundersökningar och en ingående kostnadseffektivitetsanalys, och ska i tillämpliga fall åtföljas av förslag till lagstiftning. Rapporten ska bland annat behandla följande frågor:

| — | ett harmoniserat system för skötselmärkning, |
| --- | --- |

—

ett harmoniserat system för skötselmärkning,

| — | ett för hela EU enhetligt system för storleksmärkning av kläder och skodon, |
| --- | --- |

—

ett för hela EU enhetligt system för storleksmärkning av kläder och skodon,

| — | angivande av potentiellt allergiframkallande eller farliga ämnen som används i tillverkningen eller bearbetningen av textilprodukter, |
| --- | --- |

—

angivande av potentiellt allergiframkallande eller farliga ämnen som används i tillverkningen eller bearbetningen av textilprodukter,

| — | miljömärkning avseende textilprodukters miljöprestanda och hållbar produktion av textilprodukter, |
| --- | --- |

—

miljömärkning avseende textilprodukters miljöprestanda och hållbar produktion av textilprodukter,

| — | social märkning för att ge konsumenterna information om de sociala förhållanden under vilka textilprodukten har tillverkats, |
| --- | --- |

—

social märkning för att ge konsumenterna information om de sociala förhållanden under vilka textilprodukten har tillverkats,

| — | varningsmärkning om hur lättantändliga textilprodukterna är, särskilt när det gäller lättantändliga klädesplagg. |
| --- | --- |

—

varningsmärkning om hur lättantändliga textilprodukterna är, särskilt när det gäller lättantändliga klädesplagg.

| — | elektronisk märkning, inbegripet identifiering av radiofrekvenser (RFID), |
| --- | --- |

—

elektronisk märkning, inbegripet identifiering av radiofrekvenser (RFID),

| — | angivande av ett identifieringsnummer på märkningen som ska kunna användas för att begära ytterligare information om produkten, till exempel via Internet, |
| --- | --- |

—

angivande av ett identifieringsnummer på märkningen som ska kunna användas för att begära ytterligare information om produkten, till exempel via Internet,

| — | användning av språkoberoende symboler för att identifiera de fibrer som används i tillverkningen av en textilprodukt, för att underlätta för konsumenterna att snabbt förstå dess sammansättning och, inte minst, i vilken omfattning den består av naturfibrer eller syntetiska fibrer. |
| --- | --- |

—

användning av språkoberoende symboler för att identifiera de fibrer som används i tillverkningen av en textilprodukt, för att underlätta för konsumenterna att snabbt förstå dess sammansättning och, inte minst, i vilken omfattning den består av naturfibrer eller syntetiska fibrer.

2.
     
  Senast den ...

   (17)

  ska kommissionen genomföra en studie för att fastställa huruvida de ämnen som används i tillverkningen eller bearbetningen av textilprodukter utgör en fara för människors hälsa. Studien ska i första hand fastställa huruvida det finns ett orsakssammanhang mellan allergiska reaktioner och de syntetfibrer, färgämnen, bekämpningsmedel, konserveringsmedel eller nanopartiklar som förekommer i textilprodukter. Studien ska baseras på vetenskapliga rön och ska beakta de resultat som framkommer av marknadsövervakningar. Mot bakgrund av denna studie ska kommissionen, när det är berättigat och i enlighet med relevant EU-lagstiftning, framlägga förslag till lagstiftning om förbud mot eller begränsning av användning av potentiellt farliga ämnen som förekommer i textilprodukter.

Artikel 29

Övergångsbestämmelse

Textilprodukter som överensstämmer med bestämmelserna i direktiv 2008/121/EG och som släppts ut på marknaden före den ...

   (18)

  får fortsatt placeras på marknaden fram till ...

   (19).

Artikel 30

Upphävande

Direktiven 73/44/EEG, 96/73/EG och
  2008/121/EG
  ska upphöra att gälla med verkan från och med den dag (20).

Hänvisningar till de upphävda direktiven ska betraktas som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga X.

Artikel 31

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 16 december 2009 (Ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2010.

2

(3)  EGT L 83, 30.3.1973, s. 1.

3

(4)  EGT L 32, 3.2.1997, s. 1.

4

(5)  

  EUT L 19, 23.1.2009, s. 29

  .

5

EUT L 19, 23.1.2009, s. 29

(6)  EUT L 11, 15.1.2002, s. 4.

6

(7)  

  EUT L 218, 13.8.2008, s. 30

  .

7

EUT L 218, 13.8.2008, s. 30

(8)  
  Antagna texter, P7_TA(2009)0093.

8

Antagna texter, P7_TA(2009)0093.

(9)  
  EUT: Vänligen för in datumet för denna förordnings ikraftträdande.

9

EUT: Vänligen för in datumet för denna förordnings ikraftträdande.

(10)  

  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114

  .

10

EUT L 134, 30.4.2004, s. 114

(11)  

  EGT L 145, 4.6.2008, s. 1

  .

11

EGT L 145, 4.6.2008, s. 1

(12)  
  Nio månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

12

Nio månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(13)  

  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22

  .

13

EUT L 149, 11.6.2005, s. 22

(14)  
  Datumet för förordningens ikraftträdande.

14

Datumet för förordningens ikraftträdande.

(15)  
  Tre år
  efter det att denna förordning har trätt i kraft.

15

Tre år

(16)  
  Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

16

Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(17)  
  Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

17

Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(18)  
  Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

18

Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(19)  
  Två år och sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

19

Två år och sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(20)  Datumet för ikraftträdandet av denna förordning:

20

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER TEXTILFIBRER

| Nummer | Benämning | Beskrivning |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ull | Fibrer från får- eller lammfällar (Ovis aries) eller en blandning av fibrer från får- eller lammfällar samt håren från de djur som räknas upp i nr 2 |
| 2 | Alpacka, lama, kamel, kashmir, mohair, angora, vicuna, jak, guanaco, kashgora, bäver och utter, följt eller icke följt av ordet ”ull” eller ”hår” | Hår från följande djur: alpacka, lama, kamel, kashmirget, angoraget, angorakanin, vicuna, jak, guanaco, kashgoraget, bäver, utter |
| 3 | Djur- eller hästhår, med eller utan angivande av djurslag (t.ex. nöthår, vanligt gethår, hästhår) | Hår från olika djur som inte nämns i nr 1 eller 2 |
| 4 | Silke | Fiber som uteslutande utvunnits ur kokongen från silkesavsöndrade insekter |
| 5 | Bomull | Fiber från bomullsplantans frökapslar (Gossypium) |
| 6 | Kapock | Fiber från insidan av kapockfrukten (Ceiba pentandra) |
| 7 | Lin | Bastfiber från stjälken på lin (Linum usitatissimum) |
| 8 | Äkta hampa | Bastfiber från stjälken på hampa (Cannabis sativa) |
| 9 | Jute | Bastfiber från stjälken på Corchorus olitorius och Corchorus capsularis. I denna förordning ska bastfibrer från stjälken på följande arter behandlas på samma sätt som jute: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |
| 10 | Manillahampa (Abaca) | Fiber från skyddsbladet på Musa textilis |
| 11 | Alfa | Fiber från bladen på Stipa tenacissima |
| 12 | Kokosfiber | Fiber från Cocos nuciferas frukt |
| 13 | Ginst | Bastfiber från stjälken på Cytisus scopatrius och/eller Spartium junceum |
| 14 | Rami | Bastfiber från stjälken på Boehmeria nivea och Boehmeria tenacissima |
| 15 | Sisal | Fiber från bladen på Agave sisalana |
| 16 | Sunn | Fiber av bast från Crotalaria juncea |
| 17 | Henequen | Fiber av bast från Agave Fourcroydes |
| 18 | Maguey | Fiber av bast från Agave Cantala |
| 19 | Acetat | Cellulosaacetatfiber i vilken mindre än 92 % men minst 74 % av hydroxylgrupperna är acetylerade |
| 20 | Alginat | Fiber från metalliska salter i alginsyra |
| 21 | Kupro (kuprammoniumrayon) | Regenererad cellulosafiber framtagen med hjälp av kuprammoniumprocessen |
| 22 | Modal | Fiber av regenererad cellulosa som erhålls genom en ändrad viskosprocess och som har hög hållfasthet och en hög våtmodul. Hållfastheten (BC) i konditionerat provningstillstånd och den dragkraft (BM) som krävs för att åstadkomma en förlängning om 5 % i vått tillstånd är följande:
  BC (CN) ≥ 1,3 √T + 2 T
  BM (CN) ≥ 0,5 √T
  där T är den genomsnittliga linjära densiteten i decitex |
| 23 | Protein | Fiber från naturliga proteinsubstanser som regenererats och stabiliserats på kemisk väg |
| 24 | Triacetat | Cellulosaacetatfiber i vilken minst 92 % av hydroxylgrupperna är acetylerade |
| 25 | Viskos | Regenererad cellulosafiber framtagen med hjälp av viskosprocessen för fintrådig och diskontinuerlig fiber |
| 26 | Akryl | Fiber bildad av linjära makromolekyler som omfattar minst 85 viktprocent i kedjan i det akrylonitriliska mönstret |
| 27 | Klorfiber | Fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har mer än 50 viktprocent av klorerad vinyl eller klorerade vinylidenmonometriska enheter |
| 28 | Fluorfiber | Fiber bildad av linjära makromolekyler, gjorda av fluorkarbonalifatiska monomerer |
| 29 | Modakryl | Fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har mer än 50 och mindre än 85 viktprocent av det akrylonitriliska mönstret |
| 30 | Polyamid eller nylon | Fiber bildad av syntetiska linjära makromolekyler som i kedjan har återkommande amidbindningar, av vilka minst 85 % är bundna till alifatiska eller cykloalifatiska enheter |
| 31 | Aramid | Fiber bildad av syntetiska linjära makromolekyler bestående av aromatiska grupper som binds samman med amid- eller imidbindningar, av vilka minst 85 % binds direkt till två aromatiska ringar och där imidbindningarna, om sådana finns, till antalet inte får överskrida antalet amidbindningar |
| 32 | Polyimid | Fiber bildad av syntetiska linjära makromolekyler som i kedjan har återkommande imidenheter |
| 33 | Lyocell | Fiber av regenererad cellulosa som fås genom upplösning och en spinnprocess i organiskt lösningsmedel (en blandning av organiska ämnen och vatten) utan att derivat bildas |
| 34 | Polylaktid | Fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har minst 85 viktprocent mjölksyraestergrupper framställd av naturligt socker och som har en smälttemperatur på minst 135 °C |
| 35 | Polyester | Fiber bildad av linjära makromolekyler som omfattar minst 85 viktprocent i kedjan av en ester av en diol- och tereftalisk syra |
| 36 | Polyeten | Fiber bildad av icke-substituerade alifatiska mättade hydrokarboniska linjära makromolekyler |
| 37 | Polypropylen | Fiber bildad av en alifatisk mättad hydrokarbonlinjär makromolekyl där en kolatom av två har en metylsidokedja i isotaktisk disposition och utan vidare substitution |
| 38 | Polykarbamid | Fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har den återkommande ureylen (NH-CO-NH) funktionella gruppen |
| 39 | Polyuretan | Fiber bildad av linjära makromolekyler bestående av kedjor med den återkommande uretan-funktionsgruppen |
| 40 | Vinylal | Fiber bildad av linjära makromolekyler vars kedja utgörs av polyvinylalkohol med olika nivåer av acetalisation |
| 41 | Trivinyl | Fiber bildad av akrylonitril terpolymer, en klorerad vinylmonomer och en tredje vinylmonomer av vilken ingen utgör så mycket som 50 % av den totala vikten |
| 42 | Elastodien | Elastisk fiber som består av naturlig eller syntetisk polyisopren eller som består av en eller flera diener, polymerade med eller utan en eller flera vinylmonomerer och som, när den sträcks till tre gånger sin ursprungliga längd och när den sedan släpps, snabbt i stort sett återtar sin ursprungliga längd |
| 43 | Elastan | Elastisk fiber som består av minst 85 viktprocent segmenterad polyuretan och som, när den sträcks till tre gånger sin ursprungliga längd och när den sedan släpps, snabbt i stort sett återtar sin ursprungliga längd |
| 44 | Glasfiber | Fiber gjord av glas |
| 45 | Beteckning som motsvarar material som fibrerna består av, t.ex. metall (metallisk, metalliserad), asbest, papper, följt eller inte följt av ordet ”tråd” eller ”fiber” | Fibrer från diverse eller nya material som inte är medtagna på ovanstående lista |
| 46 | Elastomultiester | Fiber som bildas genom interaktion mellan två eller fler kemiskt åtskilda linjära makromolekyler i två eller fler separata faser (med högst 85 viktprocent) som innehåller estergrupper som dominerande funktionell enhet (minst 85 %) och som, efter lämplig behandling då den sträcks till en och en halv gånger sin ursprungliga längd och när den sedan släpps fri snabbt i stort sett återtar sin ursprungliga längd |
| 47 | Elastolefin | Fiber som till minst 95 viktprocent består av delvis tvärbundna makromolekyler uppbyggda av eten och minst en annan alken och som, då den sträcks till en och en halv gånger sin ursprungliga längd och sedan släpps fri, snabbt i stort sett återtar sin ursprungliga längd |
| 48 | Melamin | Fiber som till minst 85 viktprocent bildas av tvärbundna makromolekyler uppbyggda av melaminderivat |

Nummer

Benämning

Beskrivning

1

Ull

Fibrer från får- eller lammfällar (Ovis aries) eller en blandning av fibrer från får- eller lammfällar samt håren från de djur som räknas upp i nr 2

2

Alpacka, lama, kamel, kashmir, mohair, angora, vicuna, jak, guanaco, kashgora, bäver och utter, följt eller icke följt av ordet ”ull” eller ”hår”

Hår från följande djur: alpacka, lama, kamel, kashmirget, angoraget, angorakanin, vicuna, jak, guanaco, kashgoraget, bäver, utter

3

Djur- eller hästhår, med eller utan angivande av djurslag (t.ex. nöthår, vanligt gethår, hästhår)

Hår från olika djur som inte nämns i nr 1 eller 2

4

Silke

Fiber som uteslutande utvunnits ur kokongen från silkesavsöndrade insekter

5

Bomull

Fiber från bomullsplantans frökapslar (Gossypium)

6

Kapock

Fiber från insidan av kapockfrukten (Ceiba pentandra)

7

Lin

Bastfiber från stjälken på lin (Linum usitatissimum)

8

Äkta hampa

Bastfiber från stjälken på hampa (Cannabis sativa)

9

Jute

Bastfiber från stjälken på Corchorus olitorius och Corchorus capsularis. I denna förordning ska bastfibrer från stjälken på följande arter behandlas på samma sätt som jute: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata

10

Manillahampa (Abaca)

Fiber från skyddsbladet på Musa textilis

11

Alfa

Fiber från bladen på Stipa tenacissima

12

Kokosfiber

Fiber från Cocos nuciferas frukt

13

Ginst

Bastfiber från stjälken på Cytisus scopatrius och/eller Spartium junceum

14

Rami

Bastfiber från stjälken på Boehmeria nivea och Boehmeria tenacissima

15

Sisal

Fiber från bladen på Agave sisalana

16

Sunn

Fiber av bast från Crotalaria juncea

17

Henequen

Fiber av bast från Agave Fourcroydes

18

Maguey

Fiber av bast från Agave Cantala

19

Acetat

Cellulosaacetatfiber i vilken mindre än 92 % men minst 74 % av hydroxylgrupperna är acetylerade

20

Alginat

Fiber från metalliska salter i alginsyra

21

Kupro (kuprammoniumrayon)

Regenererad cellulosafiber framtagen med hjälp av kuprammoniumprocessen

22

Modal

Fiber av regenererad cellulosa som erhålls genom en ändrad viskosprocess och som har hög hållfasthet och en hög våtmodul. Hållfastheten (BC) i konditionerat provningstillstånd och den dragkraft (BM) som krävs för att åstadkomma en förlängning om 5 % i vått tillstånd är följande:

BC (CN) ≥ 1,3 √T + 2 T

BM (CN) ≥ 0,5 √T

där T är den genomsnittliga linjära densiteten i decitex

23

Protein

Fiber från naturliga proteinsubstanser som regenererats och stabiliserats på kemisk väg

24

Triacetat

Cellulosaacetatfiber i vilken minst 92 % av hydroxylgrupperna är acetylerade

25

Viskos

Regenererad cellulosafiber framtagen med hjälp av viskosprocessen för fintrådig och diskontinuerlig fiber

26

Akryl

Fiber bildad av linjära makromolekyler som omfattar minst 85 viktprocent i kedjan i det akrylonitriliska mönstret

27

Klorfiber

Fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har mer än 50 viktprocent av klorerad vinyl eller klorerade vinylidenmonometriska enheter

28

Fluorfiber

Fiber bildad av linjära makromolekyler, gjorda av fluorkarbonalifatiska monomerer

29

Modakryl

Fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har mer än 50 och mindre än 85 viktprocent av det akrylonitriliska mönstret

30

Polyamid eller nylon

Fiber bildad av syntetiska linjära makromolekyler som i kedjan har återkommande amidbindningar, av vilka minst 85 % är bundna till alifatiska eller cykloalifatiska enheter

31

Aramid

Fiber bildad av syntetiska linjära makromolekyler bestående av aromatiska grupper som binds samman med amid- eller imidbindningar, av vilka minst 85 % binds direkt till två aromatiska ringar och där imidbindningarna, om sådana finns, till antalet inte får överskrida antalet amidbindningar

32

Polyimid

Fiber bildad av syntetiska linjära makromolekyler som i kedjan har återkommande imidenheter

33

Lyocell

Fiber av regenererad cellulosa som fås genom upplösning och en spinnprocess i organiskt lösningsmedel (en blandning av organiska ämnen och vatten) utan att derivat bildas

34

Polylaktid

Fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har minst 85 viktprocent mjölksyraestergrupper framställd av naturligt socker och som har en smälttemperatur på minst 135 °C

35

Polyester

Fiber bildad av linjära makromolekyler som omfattar minst 85 viktprocent i kedjan av en ester av en diol- och tereftalisk syra

36

Polyeten

Fiber bildad av icke-substituerade alifatiska mättade hydrokarboniska linjära makromolekyler

37

Polypropylen

Fiber bildad av en alifatisk mättad hydrokarbonlinjär makromolekyl där en kolatom av två har en metylsidokedja i isotaktisk disposition och utan vidare substitution

38

Polykarbamid

Fiber bildad av linjära makromolekyler som i kedjan har den återkommande ureylen (NH-CO-NH) funktionella gruppen

39

Polyuretan

Fiber bildad av linjära makromolekyler bestående av kedjor med den återkommande uretan-funktionsgruppen

40

Vinylal

Fiber bildad av linjära makromolekyler vars kedja utgörs av polyvinylalkohol med olika nivåer av acetalisation

41

Trivinyl

Fiber bildad av akrylonitril terpolymer, en klorerad vinylmonomer och en tredje vinylmonomer av vilken ingen utgör så mycket som 50 % av den totala vikten

42

Elastodien

Elastisk fiber som består av naturlig eller syntetisk polyisopren eller som består av en eller flera diener, polymerade med eller utan en eller flera vinylmonomerer och som, när den sträcks till tre gånger sin ursprungliga längd och när den sedan släpps, snabbt i stort sett återtar sin ursprungliga längd

43

Elastan

Elastisk fiber som består av minst 85 viktprocent segmenterad polyuretan och som, när den sträcks till tre gånger sin ursprungliga längd och när den sedan släpps, snabbt i stort sett återtar sin ursprungliga längd

44

Glasfiber

Fiber gjord av glas

45

Beteckning som motsvarar material som fibrerna består av, t.ex. metall (metallisk, metalliserad), asbest, papper, följt eller inte följt av ordet ”tråd” eller ”fiber”

Fibrer från diverse eller nya material som inte är medtagna på ovanstående lista

46

Elastomultiester

Fiber som bildas genom interaktion mellan två eller fler kemiskt åtskilda linjära makromolekyler i två eller fler separata faser (med högst 85 viktprocent) som innehåller estergrupper som dominerande funktionell enhet (minst 85 %) och som, efter lämplig behandling då den sträcks till en och en halv gånger sin ursprungliga längd och när den sedan släpps fri snabbt i stort sett återtar sin ursprungliga längd

47

Elastolefin

Fiber som till minst 95 viktprocent består av delvis tvärbundna makromolekyler uppbyggda av eten och minst en annan alken och som, då den sträcks till en och en halv gånger sin ursprungliga längd och sedan släpps fri, snabbt i stort sett återtar sin ursprungliga längd

48

Melamin

Fiber som till minst 85 viktprocent bildas av tvärbundna makromolekyler uppbyggda av melaminderivat

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA II

MINIMIKRAVEN FÖR TEKNISK DOKUMENTATION VID ANSÖKAN OM BENÄMNING AV EN NY
  TEXTILFIBER

(Artikel 6)

Den tekniska dokumentationen vid förslag om att införa en benämning på en ny
  textilfiber
  i bilaga I, i enlighet med artikel 6, ska innehålla minst följande information:

| — | Den föreslagna benämningen:
  Den föreslagna benämningen ska ha ett samband med den kemiska sammansättningen och när så är lämpligt ge information om fiberns egenskaper. Den föreslagna benämningen får inte vara skyddad eller knuten till tillverkaren. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna benämningen:

Den föreslagna benämningen ska ha ett samband med den kemiska sammansättningen och när så är lämpligt ge information om fiberns egenskaper. Den föreslagna benämningen får inte vara skyddad eller knuten till tillverkaren.

| — | Den föreslagna definitionen av fibern:
  De egenskaper som anges i definitionen av den nya fibern, t.ex. elasticitet, ska gå att kontrollera med provningsmetoder som ska åtfölja den tekniska dokumentationen tillsammans med analysresultaten. |
| --- | --- |

—

Den föreslagna definitionen av fibern:

De egenskaper som anges i definitionen av den nya fibern, t.ex. elasticitet, ska gå att kontrollera med provningsmetoder som ska åtfölja den tekniska dokumentationen tillsammans med analysresultaten.

| — | Identifikation av fibern: kemisk formel, skillnader gentemot befintliga fibrer och i tillämpliga fall detaljerade uppgifter som smältpunkt, densitet, brytningsindex, brännbarhetsegenskaper och FTIR-spektrum. |
| --- | --- |

—

Identifikation av fibern: kemisk formel, skillnader gentemot befintliga fibrer och i tillämpliga fall detaljerade uppgifter som smältpunkt, densitet, brytningsindex, brännbarhetsegenskaper och FTIR-spektrum.

| — | Förslag på godtagbar tolerans. |
| --- | --- |

—

Förslag på godtagbar tolerans.

| — | Tillräckligt utvecklade identifierings- och kvantifieringsmetoder, inklusive experimentella data:
  Sökanden ska utvärdera möjligheten av att använda metoderna i bilaga VIII till denna förordning för att analysera de mest sannolika kommersiella blandningarna av den nya fibern med andra fibrer och ska föreslå minst en av dessa metoder. För de metoder där fibern kan betraktas som en olöslig komponent ska sökanden utvärdera korrektionsfaktorer för den nya fiberns vikt. Alla experimentella data ska bifogas ansökan.
  Om de metoder som anges i denna förordning inte är lämpliga, ska sökanden motivera detta och föreslå en annan metod.
  Ansökan ska innehålla alla experimentella data för den föreslagna metoden. Dokumentationen ska innehålla data om metodens tillförlitlighet, stabilitet och repeterbarhet. |
| --- | --- |

—

Tillräckligt utvecklade identifierings- och kvantifieringsmetoder, inklusive experimentella data:

Sökanden ska utvärdera möjligheten av att använda metoderna i bilaga VIII till denna förordning för att analysera de mest sannolika kommersiella blandningarna av den nya fibern med andra fibrer och ska föreslå minst en av dessa metoder. För de metoder där fibern kan betraktas som en olöslig komponent ska sökanden utvärdera korrektionsfaktorer för den nya fiberns vikt. Alla experimentella data ska bifogas ansökan.

Om de metoder som anges i denna förordning inte är lämpliga, ska sökanden motivera detta och föreslå en annan metod.

Ansökan ska innehålla alla experimentella data för den föreslagna metoden. Dokumentationen ska innehålla data om metodens tillförlitlighet, stabilitet och repeterbarhet.

| — | Resultat av prov tagna i syfte att fastställa möjliga allergiska reaktioner eller andra skadliga hälsoeffekter orsakade av den nya fibern, i enlighet med relevant EU-lagstiftning
  . |
| --- | --- |

—

Resultat av prov tagna i syfte att fastställa möjliga allergiska reaktioner eller andra skadliga hälsoeffekter orsakade av den nya fibern, i enlighet med relevant EU-lagstiftning
  .

| — | Ytterligare information till stöd för ansökan: produktionsprocess, relevans för konsumenten. |
| --- | --- |

—

Ytterligare information till stöd för ansökan: produktionsprocess, relevans för konsumenten.

| — | Tillverkaren eller dennes företrädare ska på begäran av kommissionen tillhandahålla representativa prover på den nya rena fibern och de berörda fiberblandningarna för validering av de föreslagna identifierings- och kvantifieringsmetoderna. |
| --- | --- |

—

Tillverkaren eller dennes företrädare ska på begäran av kommissionen tillhandahålla representativa prover på den nya rena fibern och de berörda fiberblandningarna för validering av de föreslagna identifierings- och kvantifieringsmetoderna.

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA III

BETECKNINGAR SOM AVSES I ARTIKEL 8.1

–   På bulgariska: ”необработена вълна”.

–   På spanska: ”lana virgen” eller ”lana de esquilado”.

–   På tjeckiska: ”střižní vlna”.

–   På danska: ”ren, ny uld”.

–   På tyska: ”Schurwolle”.

–   På estniska: ”uus vill”.

–   På iriska: ”olann lomra”.

–   På grekiska: ”παρθένο μαλλί”.

–   På engelska: ”fleece wool” eller ”virgin wool”.

–   På franska: ”laine vierge” eller ”laine de tonte”.

–   På italienska: ”lana vergine” eller ”lana di tosa”.

–   På lettiska: ”pirmlietojuma vilna” eller ”cirptā vilna”.

–   På litauiska: ”natūralioji vilna”.

–   På ungerska: ”élőgyapjú”.

–   På maltesiska: ”suf verġni”.

–   På nederländska: ”scheerwol”.

–   På polska: ”żywa wełna”.

–   På portugisiska: ”lã virgem”.

–   På rumänska: ”lână virgină”.

–   På slovakiska: ”strižná vlna”.

–   På slovenska: ”runska volna”.

–   På finska: ”uusi villa”.

–   På svenska: ”ren ull”.

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA IV

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR MÄRKNING AV VISSA PRODUKTER

(Artikel 15)

| Produkter | Märkningsbestämmelser |
| --- | --- |
| 1. | Följande korsettartiklar: |

Produkter

Märkningsbestämmelser

1.

Följande korsettartiklar:

Fibersammansättningen ska anges på etiketten genom en materialbeskrivning av hela produkten eller för de delar som räknas upp, antingen i sin helhet eller separat:

| a) | Bysthållare |
| --- | --- |

a)

Bysthållare

Kupornas och bakstyckets inre och yttre tyg.

| b) | Korsetter |
| --- | --- |

b)

Korsetter

Framstycket, bakstycket och sidostyckenas styva delar.

| c) | Korseletter |
| --- | --- |

c)

Korseletter

Kupornas inre och yttre tyg, fram- och bakstyckenas styva delar och sidostyckena.

| 2. | Korsettartiklar som inte räknas upp ovan. |
| --- | --- |

2.

Korsettartiklar som inte räknas upp ovan.

Fibersammansättningen ska anges genom en materialbeskrivning av hela produkten eller av dess olika delar, antingen i sin helhet eller separat. Sådan märkning ska inte vara obligatorisk för delar som svarar för mindre än 10 % av produktens totalvikt.

| 3. | Alla korsettartiklar |
| --- | --- |

3.

Alla korsettartiklar

Den separata märkningen av olika delar av korsettartiklar ska vara sådan att konsumenten lätt kan förstå vilken produktdel informationen på etiketten avser.

| 4. | Etsningstryckta textilier |
| --- | --- |

4.

Etsningstryckta textilier

Fibersammansättningen ska redovisas för produkten i dess helhet och får anges genom separata materialbeskrivningar dels av bastyget, dels av de etsningstryckta delarna. Dessa komponenter ska namnges.

| 5. | Broderade textilier |
| --- | --- |

5.

Broderade textilier

Fibersammansättningen ska redovisas för produkten i dess helhet och kan anges genom separata materialbeskrivningar av bottentyget, respektive brodergarnet. Dessa komponenter ska namnges. Sådan märkning är endast obligatorisk för de broderade delar som täcker minst 10 % av produktytan.

| 6. | Garner som består av en kärna omspunnen med olika fibrer och som tillhandahålls på marknaden på detta sätt till konsumenten |
| --- | --- |

6.

Garner som består av en kärna omspunnen med olika fibrer och som tillhandahålls på marknaden på detta sätt till konsumenten

Fibersammansättningen ska redovisas för produkten i dess helhet och får anges genom separata materialbeskrivningar av den inre delen och höljet. Dessa komponenter ska namnges.

| 7. | Sammet och plysch eller textilier som liknar sammet eller plysch |
| --- | --- |

7.

Sammet och plysch eller textilier som liknar sammet eller plysch

Fibersammansättningen ska anges för produkten i dess helhet. När produkten består av en tydlig baksida och en framsida av olika fibrer, får sammansättningen anges separat för dessa båda beståndsdelar. Dessa beståndsdelar ska namnges.

| 8. | Golvbeläggningar och mattor, vars undersida och ovansida består av olika sorters fibrer |
| --- | --- |

8.

Golvbeläggningar och mattor, vars undersida och ovansida består av olika sorters fibrer

Sammansättningen behöver endast anges för ovansidan. Ovansidan ska namnges.

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA V

PRODUKTER FÖR VILKA ETIKETTERING ELLER MÄRKNING INTE ÄR OBLIGATORISK

(Artikel 16.2)

| 1. | Ärmhållare |
| --- | --- |

1.

Ärmhållare

| 2. | Klockarmband av textila material |
| --- | --- |

2.

Klockarmband av textila material

| 3. | Etiketter och emblem |
| --- | --- |

3.

Etiketter och emblem

| 4. | Vadderade grytlappar av textila material |
| --- | --- |

4.

Vadderade grytlappar av textila material

| 5. | Kaffehuvar |
| --- | --- |

5.

Kaffehuvar

| 6. | Tehuvar |
| --- | --- |

6.

Tehuvar

| 7. | Ärmskydd |
| --- | --- |

7.

Ärmskydd

| 8. | Muffar, ej av plysch |
| --- | --- |

8.

Muffar, ej av plysch

| 9. | Konstgjorda blommor |
| --- | --- |

9.

Konstgjorda blommor

| 10. | Nåldynor |
| --- | --- |

10.

Nåldynor

| 11. | Målad kanvasduk |
| --- | --- |

11.

Målad kanvasduk

| 12. | Tyg som tjänar som underlag samt förstyvningar
  ▐ |
| --- | --- |

12.

Tyg som tjänar som underlag samt förstyvningar

▐

| 13. | Gamla, omgjorda textilprodukter där detta särskilt anges |
| --- | --- |

13.

Gamla, omgjorda textilprodukter där detta särskilt anges

| 14. | Damasker |
| --- | --- |

14.

Damasker

| 15. | Emballage, inte nytt och sålt som sådant
  ▐ |
| --- | --- |

15.

Emballage, inte nytt och sålt som sådant

▐

| 16. | Mjuka behållare/kärl utan bottenplatta och sadelmakeri av textilt material |
| --- | --- |

16.

Mjuka behållare/kärl utan bottenplatta och sadelmakeri av textilt material

| 17. | Reseffekter av textila material |
| --- | --- |

17.

Reseffekter av textila material

| 18. | Färdiga och icke färdiga handbroderade väggprydnader och material för framställning av dessa, inklusive brodergarn som säljs separat från stramaljen och som saluförs enbart för att användas till sådana väggprydnader |
| --- | --- |

18.

Färdiga och icke färdiga handbroderade väggprydnader och material för framställning av dessa, inklusive brodergarn som säljs separat från stramaljen och som saluförs enbart för att användas till sådana väggprydnader

| 19. | Blixtlås |
| --- | --- |

19.

Blixtlås

| 20. | Knappar och spännen, överklädda med textila material |
| --- | --- |

20.

Knappar och spännen, överklädda med textila material

| 21. | Bokomslag i textila material
  ▐ |
| --- | --- |

21.

Bokomslag i textila material

▐

| 22. | Textila delar av fotbeklädnader utom värmande foder |
| --- | --- |

22.

Textila delar av fotbeklädnader utom värmande foder

| 23. | Smådukar som har flera beståndsdelar och en yta som inte överstiger 500 cm2 |
| --- | --- |

23.

Smådukar som har flera beståndsdelar och en yta som inte överstiger 500 cm2

| 24. | Grytlappar och ugnsvantar |
| --- | --- |

24.

Grytlappar och ugnsvantar

| 25. | Äggvärmare |
| --- | --- |

25.

Äggvärmare

| 26. | Sminkväskor |
| --- | --- |

26.

Sminkväskor

| 27. | Tobakspungar av tyg |
| --- | --- |

27.

Tobakspungar av tyg

| 28. | Tygfodral för glasögon, cigaretter och cigarrer, tändare och kammar |
| --- | --- |

28.

Tygfodral för glasögon, cigaretter och cigarrer, tändare och kammar

| 29. | Skyddsartiklar för sport med undantag för handskar |
| --- | --- |

29.

Skyddsartiklar för sport med undantag för handskar

| 30. | Necessärer |
| --- | --- |

30.

Necessärer

| 31. | Skoputsningsfodral |
| --- | --- |

31.

Skoputsningsfodral

| 32. | Begravningsartiklar |
| --- | --- |

32.

Begravningsartiklar

| 33. | Engångsartiklar med undantag för vadd av cellulosamaterial |
| --- | --- |

33.

Engångsartiklar med undantag för vadd av cellulosamaterial

| 34. | Textilprodukter som omfattas av reglerna i den europeiska farmakopén och för vilka det finns en hänvisning till dessa regler, bandage av icke-engångstyp för medicinskt och ortopediskt bruk samt ortopediska textilprodukter i allmänhet |
| --- | --- |

34.

Textilprodukter som omfattas av reglerna i den europeiska farmakopén och för vilka det finns en hänvisning till dessa regler, bandage av icke-engångstyp för medicinskt och ortopediskt bruk samt ortopediska textilprodukter i allmänhet

| 35. | Textilprodukter, inklusive tågvirke, rep och snören (om inte annat följer av nr 12 i bilaga VI), som normalt är avsedda






  a) | att användas som delar av utrustningen vid tillverkning och beredning av varor, |
| --- | --- | --- |

35.

Textilprodukter, inklusive tågvirke, rep och snören (om inte annat följer av nr 12 i bilaga VI), som normalt är avsedda

a)

att användas som delar av utrustningen vid tillverkning och beredning av varor,

| b) | att införlivas med maskiner, med installationer (t.ex. för uppvärmning, luftkonditionering eller belysning), med hushållsapparater och andra liknande apparater, med fordon och andra transportmedel eller för att driva, underhålla och utrusta dessa, med undantag för presenningar och motorfordonstillbehör av textilt material som säljs separat från fordonet |
| --- | --- |

b)

att införlivas med maskiner, med installationer (t.ex. för uppvärmning, luftkonditionering eller belysning), med hushållsapparater och andra liknande apparater, med fordon och andra transportmedel eller för att driva, underhålla och utrusta dessa, med undantag för presenningar och motorfordonstillbehör av textilt material som säljs separat från fordonet

| 36. | Textilprodukter för skydds- och säkerhetsändamål som t.ex. säkerhetsbälten, fallskärmar, flytvästar, fallskärmar för nödsituationer, brandbekämpningsapparater, skottsäkra västar och särskilda skyddskläder (t.ex. för skydd mot eld, kemiska substanser eller andra säkerhetsrisker) |
| --- | --- |

36.

Textilprodukter för skydds- och säkerhetsändamål som t.ex. säkerhetsbälten, fallskärmar, flytvästar, fallskärmar för nödsituationer, brandbekämpningsapparater, skottsäkra västar och särskilda skyddskläder (t.ex. för skydd mot eld, kemiska substanser eller andra säkerhetsrisker)

| 37. | Uppblåsbara tält o.d. (t.ex. sporthallar, utställnings- eller lagerlokaler), förutsatt att information om prestanda och teknisk specifikation för dessa produkter lämnas |
| --- | --- |

37.

Uppblåsbara tält o.d. (t.ex. sporthallar, utställnings- eller lagerlokaler), förutsatt att information om prestanda och teknisk specifikation för dessa produkter lämnas

| 38. | Segel |
| --- | --- |

38.

Segel

| 39. | Klädesplagg för djur |
| --- | --- |

39.

Klädesplagg för djur

| 40. | Flaggor och standar |
| --- | --- |

40.

Flaggor och standar

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA VI

PRODUKTER FÖR VILKA ENDAST EN GEMENSAM ETIKETT ELLER MÄRKNING ÄR OBLIGATORISK

(Artikel 16.3)

| 1. | Skurtrasor |
| --- | --- |

1.

Skurtrasor

| 2. | Dammtrasor |
| --- | --- |

2.

Dammtrasor

| 3. | Kantband och garneringar |
| --- | --- |

3.

Kantband och garneringar

| 4. | Garneringsband, spetskragar o.d. |
| --- | --- |

4.

Garneringsband, spetskragar o.d.

| 5. | Skärp |
| --- | --- |

5.

Skärp

| 6. | Hängslen |
| --- | --- |

6.

Hängslen

| 7. | Strumpeband |
| --- | --- |

7.

Strumpeband

| 8. | Sko- och kängsnören |
| --- | --- |

8.

Sko- och kängsnören

| 9. | Band |
| --- | --- |

9.

Band

| 10. | Resårband |
| --- | --- |

10.

Resårband

| 11. | Nya förpackningar, sålda som sådana |
| --- | --- |

11.

Nya förpackningar, sålda som sådana

| 12. | Paketsnören och tvinnat garn för jordbruksändamål, snören, tågvirke och rep förutom de som omfattas av nr 35 i bilaga V (1) |
| --- | --- |

12.

Paketsnören och tvinnat garn för jordbruksändamål, snören, tågvirke och rep förutom de som omfattas av nr 35 i bilaga V (1)

| 13. | Bordstabletter |
| --- | --- |

13.

Bordstabletter

| 14. | Näsdukar |
| --- | --- |

14.

Näsdukar

| 15. | Nät för hårknutar och hår |
| --- | --- |

15.

Nät för hårknutar och hår

| 16. | Slipsar och flugor för barn |
| --- | --- |

16.

Slipsar och flugor för barn

| 17. | Haklappar, tvättvantar och tvättlappar |
| --- | --- |

17.

Haklappar, tvättvantar och tvättlappar

| 18. | Sömnads-, stopp- och brodergarner som säljs i små kvantiteter (1 gram eller mindre) i detaljhandeln |
| --- | --- |

18.

Sömnads-, stopp- och brodergarner som säljs i små kvantiteter (1 gram eller mindre) i detaljhandeln

| 19. | Band för gardiner, rullgardiner och jalusier |
| --- | --- |

19.

Band för gardiner, rullgardiner och jalusier

---

(1)  För de produkter som omfattas av detta nummer och som säljs i tillskurna längder ska den gemensamma märkningen vara den som gäller för rullen i dess helhet. Tågvirke och rep som faller under denna punkt innefattar sådant som används inom bergsklättring och vattensport.

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA VII

DELAR SOM INTE SKA BEAKTAS VID BESTÄMNING AV PROCENTANDELAR AV FIBRER

(Artikel 17)

| Produkter | Delar som är undantagna |
| --- | --- |
| a) | Alla textilprodukter |

Produkter

Delar som är undantagna

a)

Alla textilprodukter

| i) | Icke-textila delar, stadkanter, etiketter och märkningar, kantband och garneringar som inte är en väsentlig del av produkten, knappar och spännen överklädda med textilt material, tillbehör, dekorationer, band som inte är elastiska, elastisk tråd och resårband anbringade på speciella och avgränsade ställen på produkten. |
| --- | --- |

i)

Icke-textila delar, stadkanter, etiketter och märkningar, kantband och garneringar som inte är en väsentlig del av produkten, knappar och spännen överklädda med textilt material, tillbehör, dekorationer, band som inte är elastiska, elastisk tråd och resårband anbringade på speciella och avgränsade ställen på produkten.

| ii) | Fettsubstanser, bindemedel, förtyngningsmedel och andra appretyrmedel, impregneringsmedel, hjälpmedel vid infärgning och tryckning samt andra medel för behandling av textilprodukter. |
| --- | --- |

ii)

Fettsubstanser, bindemedel, förtyngningsmedel och andra appretyrmedel, impregneringsmedel, hjälpmedel vid infärgning och tryckning samt andra medel för behandling av textilprodukter.

| b) | Golvbeläggningar och mattor |
| --- | --- |

b)

Golvbeläggningar och mattor

Alla delar bortsett från slitytan.

| c) | Möbeltyger |
| --- | --- |

c)

Möbeltyger

Binde- och fyllnadsvarp och väft som inte ingår i slitytan.

| d) | Draperier och gardiner |
| --- | --- |

d)

Draperier och gardiner

Binde- och fyllnadsvarp och väft som inte ingår i tygets rätsida.

| e) | Sockar och strumpor |
| --- | --- |

e)

Sockar och strumpor

Elastiska garner som används i muddar och förstyvningar och förstärkningar av tå och häl

| f) | Strumpbyxor |
| --- | --- |

f)

Strumpbyxor

Elastiska garner som används i linningar och förstyvningar och förstärkningar av tå och häl

| g) | Andra textilprodukter än de som nämns i b–f |
| --- | --- |

g)

Andra textilprodukter än de som nämns i b–f

Förstyvningar eller tyg som tjänar som underlag, mellanlägg och förstärkning, mellanfoder och canvasstoffering, sytråd och förbindelsetråd, om de inte ersätter varpen och/eller väften i tyget, vadderingar som inte fyller någon isolerande funktion och, om inte annat följer av artikel 14.1, foder.

För denna bestämmelse gäller att

| i) | materialet i textilprodukter som tjänar som underlag för rätsidan, särskilt i filtar och dubbelvävda tyger, i baksidan på sammet och plysch och besläktade produkter, inte ska betraktas som underlag som ska avlägsnas, |
| --- | --- |

i)

materialet i textilprodukter som tjänar som underlag för rätsidan, särskilt i filtar och dubbelvävda tyger, i baksidan på sammet och plysch och besläktade produkter, inte ska betraktas som underlag som ska avlägsnas,

| ii) | ”förstyvningar och förstärkningar” är de garner eller tyger som anbringas på speciella och avgränsade ställen på textilprodukter för att förstärka dem eller göra dem styva eller tjocka. |
| --- | --- |

ii)

”förstyvningar och förstärkningar” är de garner eller tyger som anbringas på speciella och avgränsade ställen på textilprodukter för att förstärka dem eller göra dem styva eller tjocka.

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA VIII

METODER FÖR KVANTITATIV ANALYS AV BINÄRA OCH TERNÄRA TEXTILFIBERBLANDNINGAR

KAPITEL 1

I.   Framtagning av analysprov och provexemplar för bestämning av fibersammansättningen i textilprodukter

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Detta kapitel innehåller förfaranden för framtagandet av analysprov av lämplig storlek för förbehandling avseende kvantitativ analys (dvs. högst 100 g) från laboratorieprov samt för urval av provexemplar från de analysprov som har förbehandlats för att avlägsna fiberfrämmande ämnen (1).

2.   DEFINITIONER

2.1.   Parti— den materialmängd som ska bedömas på grundval av en serie provningsresultat. Det kan till exempel omfatta allt material i en tygleverans: allt tyg som är vävt vid en särskild bom, en garnleverans, en bal eller en grupp balar av råfiber.

2.2.   Laboratorieprov— del av parti som kan antas vara representativt för hela partiet och som finns tillgängligt i laboratoriet. Det ska ha en storlek och beskaffenhet som är tillräcklig för att utjämna variationer i partiet och för att underlätta hanteringen i laboratoriet (2).

2.3.   Analysprov— den del av laboratorieprovet som är föremål för förbehandling för att avlägsna fiberfrämmande ämnen och från vilket provexemplar tas. Analysproven ska ha en storlek och beskaffenhet som är tillräcklig för att utjämna variationer i laboratorieprovet (3).

2.4.   Provexemplar— den del av materialet som behövs för ett enskilt provningsresultat och som valts ut från analysprovet.

3.   PRINCIP

Analysprov ska tas på sådant sätt att det är representativt för laboratorieprovet.

Provexemplar ska tas från analysprovet på sådant sätt att vart och ett är representativt för analysprovet.

4.   PROVTAGNING AV LÖSA FIBRER

| 4.1. | Oorienterat fibermaterial – Analysprovet erhålls genom att man slumpvis tar knippen från laboratorieprovet. Blanda noga hela analysprovet med hjälp av en laboratoriekarda (4). Låt floret eller blandningen, även lösa fibrer och de fibrer som fastnat på utrustningen som använts vid blandningen, genomgå en förbehandling. Välj sedan ut provexemplar i proportion till respektive massa från floret eller fiberblandningen, från de lösa fibrerna och från fibrerna som fastnat på utrustningen.
  Om kardfloret inte har förändrats under förbehandlingen väljs provexemplaren ut på det sätt som beskrivs i punkt 4.2. Om kardfloret har förändrats under förbehandlingen väljs varje provexemplar ut genom att man slumpvis avlägsnar minst 16 små knippen av lämplig och ungefär samma storlek som sedan kombineras. |
| --- | --- |

4.1.

Oorienterat fibermaterial – Analysprovet erhålls genom att man slumpvis tar knippen från laboratorieprovet. Blanda noga hela analysprovet med hjälp av en laboratoriekarda (4). Låt floret eller blandningen, även lösa fibrer och de fibrer som fastnat på utrustningen som använts vid blandningen, genomgå en förbehandling. Välj sedan ut provexemplar i proportion till respektive massa från floret eller fiberblandningen, från de lösa fibrerna och från fibrerna som fastnat på utrustningen.

Om kardfloret inte har förändrats under förbehandlingen väljs provexemplaren ut på det sätt som beskrivs i punkt 4.2. Om kardfloret har förändrats under förbehandlingen väljs varje provexemplar ut genom att man slumpvis avlägsnar minst 16 små knippen av lämplig och ungefär samma storlek som sedan kombineras.

| 4.2. | Orienterat fibermaterial (kardflor, fiberband, förgarn) – Ur slumpvis valda delar av laboratorieprovet tas minst tio tvärsnitt, vardera ca 1 g. Låt detta analysprov genomgå förbehandling. Sätt ihop tvärsnitten igen genom att placera dem sida vid sida. Ett provexemplar erhålls genom att ett tvärsnitt tas ut av de tio samlade längderna. |
| --- | --- |

4.2.

Orienterat fibermaterial (kardflor, fiberband, förgarn) – Ur slumpvis valda delar av laboratorieprovet tas minst tio tvärsnitt, vardera ca 1 g. Låt detta analysprov genomgå förbehandling. Sätt ihop tvärsnitten igen genom att placera dem sida vid sida. Ett provexemplar erhålls genom att ett tvärsnitt tas ut av de tio samlade längderna.

5.   PROVTAGNING AV GARN

| 5.1. | Garn i förpackning eller härvor – Ta prov från samtliga förpackningar i laboratorieprovet.
  Ta ut lämpliga, lika långa, löpande längder från varje förpackning antingen genom upphaspling av härvor med samma antal trådar (5) eller på annat sätt. Förena längderna antingen till en härva eller en fibersträng så att ett analysprov erhålls och se till att längderna från varje förpackning i härvan eller fibersträngen är lika långa.
  Förbehandla analysprovet.
  Från analysprovet tas provexemplar genom att en bunt trådar med samma längd skärs ut från härvan eller fibersträngen varvid man ser till att bunten innehåller samtliga trådar i provet.
  Om garnets ”tex” är t och antalet förpackningar som tagits ur laboratorieprovet är n, blir längden på garnet från varje förpackning 106/nt cm för att erhålla ett analysprov om 10 g.
  Om nt är stort, det vill säga över 2 000, kan man göra en tyngre härva som skärs av på två ställen så att en fibersträng med lämplig massa bildas. Ändarna på en fibersträng ska knytas ordentligt före förbehandlingen och provexemplar ska tas på visst avstånd från ändarna. |
| --- | --- |

5.1.

Garn i förpackning eller härvor – Ta prov från samtliga förpackningar i laboratorieprovet.

Ta ut lämpliga, lika långa, löpande längder från varje förpackning antingen genom upphaspling av härvor med samma antal trådar (5) eller på annat sätt. Förena längderna antingen till en härva eller en fibersträng så att ett analysprov erhålls och se till att längderna från varje förpackning i härvan eller fibersträngen är lika långa.

Förbehandla analysprovet.

Från analysprovet tas provexemplar genom att en bunt trådar med samma längd skärs ut från härvan eller fibersträngen varvid man ser till att bunten innehåller samtliga trådar i provet.

Om garnets ”tex” är t och antalet förpackningar som tagits ur laboratorieprovet är n, blir längden på garnet från varje förpackning 106/nt cm för att erhålla ett analysprov om 10 g.

Om nt är stort, det vill säga över 2 000, kan man göra en tyngre härva som skärs av på två ställen så att en fibersträng med lämplig massa bildas. Ändarna på en fibersträng ska knytas ordentligt före förbehandlingen och provexemplar ska tas på visst avstånd från ändarna.

| 5.2. | Garn i varp – Ta analysprov genom att från slutet på varpen klippa av en minst 20 cm lång längd, innehållande samtliga trådar i varpen utom stadkantstrådarna. Bind ihop trådbunten i ena ändan. Om provet är för stort för förbehandling delas det i två eller flera delar. Varje del knyts ihop före förbehandlingen och förbehandlas var för sig. Delarna läggs sedan ihop igen. Från analysprovet tas ett provexemplar ut genom att en lämplig längd innehållande alla trådarna skärs ut från den ände som inte är hopbunden. För varp med N trådar med längdvikten t ”tex” blir längden på ett provexemplar med massan 1 g 105/Nt cm. |
| --- | --- |

5.2.

Garn i varp – Ta analysprov genom att från slutet på varpen klippa av en minst 20 cm lång längd, innehållande samtliga trådar i varpen utom stadkantstrådarna. Bind ihop trådbunten i ena ändan. Om provet är för stort för förbehandling delas det i två eller flera delar. Varje del knyts ihop före förbehandlingen och förbehandlas var för sig. Delarna läggs sedan ihop igen. Från analysprovet tas ett provexemplar ut genom att en lämplig längd innehållande alla trådarna skärs ut från den ände som inte är hopbunden. För varp med N trådar med längdvikten t ”tex” blir längden på ett provexemplar med massan 1 g 105/Nt cm.

6.   PROVTAGNING AV TYGER

6.1.   Ur ett laboratorieprov bestående av ett enda stycke av tyget:

Klipp en diagonal remsa från hörn till hörn. Avlägsna stadkanterna. Denna remsa ska utgöra analysprov. För ett analysprov med massan x g krävs en remsa med ytan x104/G cm2där

G är remsans vikt i g/m2.

Förbehandla remsan och skär den sedan i hela sin längd i fyra lika stora bitar, som läggs ovanpå varandra. Provexemplar ska tas genom att man skär genom alla lagren, så att varje provexemplar innehåller ett lika långt stycke från varje lager.

Om tyget har ett invävt mönster ska analysprovet vara brett nog, mätt parallellt med varpen, för att innehålla minst en mönsterrapport. Om detta villkor uppfylls och remsan då är för stor för att behandlas i ett stycke klipps hela remsan i lika stora bitar som förbehandlas separat och sedan läggs ovanpå varandra innan provexemplaret tas ut varvid man ser till att identiska mönsterinslag inte sammanfaller.

6.2.   Ur laboratorieprov bestående av flera stycken

Behandla varje stycke enligt 6.1 och ange resultaten för varje stycke separat.

7.   PROVTAGNING AV FÄRDIGTILLVERKADE OCH BEARBETADE PRODUKTER

Laboratorieprovet består vanligtvis av en komplett färdigtillverkad eller bearbetad produkt eller en representativ del av en sådan.

I de fall då alla delarna av produkten inte har samma sammansättning bestäms de olika delarnas procentandel för att kontrollera överensstämmelse med artikel 14.

Ta ut ett analysprov som är representativt för den del av den färdigtillverkade eller bearbetade produkten vars sammansättning måste framgå av märkningen. Om produkten har flera märkningar tas de analysprov ut som är representativa för varje del med en viss märkning.

Om den produkt vars sammansättning ska bestämmas inte är enhetlig kan det bli nödvändigt att ta analysprov från varje del av produkten och att bestämma de relativa proportionerna för de olika delarna i relation till hela produkten.

Därefter beräknas procentandelarna med beaktande av de relativa proportionerna av de provade delarna.

Förbehandla analysproven.

Ta sedan ut provexemplar som är representativa för de förbehandlade analysproven.

II.   Introduktion till metoder för kvantitativ analys av textilfiberblandningar

Metoderna för kvantitativ analys av fiberblandningar baseras på två grundprocesser: manuell och kemisk separation av fibrer.

När så är möjligt ska den manuella separationsmetoden användas, eftersom den i allmänhet ger exaktare resultat än den kemiska metoden. Den manuella metoden kan användas för alla textilier där de ingående fibrerna inte bildar en intim blandning, t.ex. för garner med flera ingående komponenter som vardera består av endast en fibertyp, eller för tyger där fibern i varpen och väften inte är densamma, eller för trikåväv som kan repas upp och som tillverkats av olika typer av garn.

Metoderna för kemisk kvantitativ analys av textilfiberblandningar är i allmänhet baserade på selektiv upplösning av de enskilda komponenterna. När en komponent lösts ut, vägs återstoden och mängden upplöst material beräknas sedan på basis av viktförlusten. Allmänna anvisningar för analysmetoderna, oavsett fibersammansättning, ges i bilagans första del. Den delen ska därför användas tillsammans med den för varje särskild fiberblandning detaljerade beskrivningen av metoderna i bilagan. När analysmetoder som inte är baserade på selektiv upplösning används, ges en fullständig beskrivning i aktuellt avsnitt.

Fiberblandningar under tillverkningsprocessen och, i mindre utsträckning, färdiga textilier kan innehålla fiberfrämmande ämnen, t.ex. fetter, vaxer eller appreturer eller vattenlösliga ämnen, som antingen är naturligt förekommande eller har tillsatts för att underlätta tillverkningen. Fiberfrämmande ämnen måste avlägsnas före analysen. Av denna anledning finns också en metod medtagen för avlägsnandet av oljor, fetter, vaxer och vattenlösliga ämnen.

Textilier kan dessutom innehålla hartser eller andra ämnen för att ge produkten vissa speciella egenskaper. Sådana ämnen, inklusive i vissa fall färgämnen, kan hindra reagensens inverkan på den komponent som ska lösas ut och/eller kan helt eller delvis försvinna med reagensen. Denna typ av tillsatta ämnen kan också förorsaka fel och ska därför avlägsnas innan provet analyseras. Om det är omöjligt att avlägsna dessa ämnen är metoderna för kvantitativ kemisk analys enligt denna bilaga inte längre tillämpliga.

Färgämnen i färgade tyger anses vara i tyget ingående beståndsdelar och avlägsnas inte.

Analyserna utförs på basis av torrvikten, och ett sätt att bestämma torrvikten beskrivs.

Resultatet erhålls genom att man på varje fibers torrmassa tillämpar de godtagna toleranser som anges i bilaga IX till denna förordning.

Innan en analys påbörjas måste alla i blandningen ingående fiberslag identifieras. Med vissa metoder kan den olösliga komponenten i en blandning delvis ha upplösts i reagensen som använts för att lösa upp den lösliga komponenten.

När så är möjligt har sådana reagenser valts som har liten eller ingen effekt på olösliga fibrer. Om det är känt att viktförlust inträffar under analysen ska resultatet korrigeras. Korrektionsfaktorer för detta ändamål finns angivna. Dessa faktorer har bestämts genom försök vid flera laboratorier genom att fibrer som rengjorts genom förbehandling har behandlats med den för metoden lämpliga reagensen.

Dessa korrektionsfaktorer är endast tillämpliga på opåverkade fibrer, varför andra korrektionsfaktorer kan behövas om fibermaterialet har påverkats före eller under behandlingen. De angivna metoderna gäller för enstaka bestämningar.

Minst två bestämningar ska göras på separata provexemplar, både vid manuell och kemisk separation.

Som bekräftelse, såvida det inte är tekniskt omöjligt, rekommenderas användning av alternativa metoder, varigenom den komponent som skulle bli återstoden enligt standardmetoden löses ut först.

KAPITEL 2

Metoder för kvantitativ analys av vissa binära textilfiberblandningar

I.   Gemensamma anvisningar för metoderna för kvantitativ kemisk analys av fiberblandningar

I.1.   Tillämpningsområde

Tillämpningsområdet för varje metod anger på vilka fibrer metoden är tillämpbar.

I.2.   Princip

Efter identifiering av komponenterna i en blandning avlägsnas det fiberfrämmande materialet med hjälp av lämplig förbehandling och därefter en av komponenterna, vanligen genom selektiv upplösning (6). Sedan vägs den olösta återstoden och andelen löslig komponent beräknas på viktförlusten. Utom när detta möter tekniska svårigheter bör man först avlägsna det fiberslag som överväger. Det fiberslag som ingår i mindre del bildar återstod.

I.3.   Material och utrustning

I.3.1.   Utrustning

| I.3.1.1. | Filterdeglar och vägglas som är stora nog att hålla sådana deglar eller annan utrustning som ger motsvarande resultat. |
| --- | --- |

I.3.1.1.

Filterdeglar och vägglas som är stora nog att hålla sådana deglar eller annan utrustning som ger motsvarande resultat.

| I.3.1.2. | Filterkolv. |
| --- | --- |

I.3.1.2.

Filterkolv.

| I.3.1.3. | Exsickator med fuktindikerande blågel. |
| --- | --- |

I.3.1.3.

Exsickator med fuktindikerande blågel.

| I.3.1.4. | Ventilerad ugn för torkning av provkroppar i 105 °C ± 3 °C. |
| --- | --- |

I.3.1.4.

Ventilerad ugn för torkning av provkroppar i 105 °C ± 3 °C.

| I.3.1.5. | Analysvåg med en noggrannhet av 0,0002 g. |
| --- | --- |

I.3.1.5.

Analysvåg med en noggrannhet av 0,0002 g.

| I.3.1.6. | Soxhlet extraktionsutrustning eller annan utrustning som ger motsvarande resultat. |
| --- | --- |

I.3.1.6.

Soxhlet extraktionsutrustning eller annan utrustning som ger motsvarande resultat.

I.3.2.   Reagenser

| I.3.2.1. | Petroleumeter, redestillerad, kokintervall 40 °C till 60 °C. |
| --- | --- |

I.3.2.1.

Petroleumeter, redestillerad, kokintervall 40 °C till 60 °C.

| I.3.2.2. | Övriga reagenser anges i avsnittet för aktuell metod. Samtliga reagenser ska vara kemiskt rena. |
| --- | --- |

I.3.2.2.

Övriga reagenser anges i avsnittet för aktuell metod. Samtliga reagenser ska vara kemiskt rena.

| I.3.2.3. | Destillerat eller dejoniserat vatten. |
| --- | --- |

I.3.2.3.

Destillerat eller dejoniserat vatten.

| I.3.2.4. | Aceton. |
| --- | --- |

I.3.2.4.

Aceton.

| I.3.2.5. | Ortofosforsyra. |
| --- | --- |

I.3.2.5.

Ortofosforsyra.

| I.3.2.6. | Urea. |
| --- | --- |

I.3.2.6.

Urea.

| I.3.2.7. | Natriumbikarbonat. |
| --- | --- |

I.3.2.7.

Natriumbikarbonat.

Samtliga reagenser ska vara kemiskt rena.

I.4.   Konditionerings- och provningsatmosfär

Eftersom det är torrvikter som bestäms är det onödigt att konditionera provmaterialet eller att utföra analyser i konditionerad atmosfär.

I.5.   Analysprov

Ta ut ett analysprov som är representativt för laboratorieprovet och tillräckligt stort för att räcka till erforderligt antal provkroppar, vardera om minst 1 g.

I.6.   Förbehandling av analysprov (7)

När det ingår ett ämne som inte ska medtas vid procentberäkningen (se artikel 17 i denna förordning) bör detta avlägsnas före behandlingen med en lämplig metod som inte påverkar några av de övriga fibrerna.

I detta syfte avlägsnas fiberfrämmande ämnen som kan extraheras med petroleumeter och vatten genom att det lufttorra provet behandlas en timme i en Soxhlet extraktionsutrustning med petroleumeter med en minsta hastighet av sex cykler per timme. Låt petroleumetern avdunsta från provmaterialet som sedan extraheras genom direktbehandling som innebär att provkroppen blötläggs i vatten i rumstemperatur i 1 timme och sedan blötläggs i vatten i 65 °C ± 5 °C i ytterligare 1 timme, medan man rör om då och då. Badförhållandet vätska:provexemplaret ska vara 100:1. Avlägsna överflödigt vatten från provexemplaret genom urkramning, avsugning eller centrifugering och låt det lufttorka.

När det gäller elastolefin eller fiberblandningar som innehåller elastolefin och andra fibrer (ull, djurhår, silke, bomull, lin, äkta hampa, jute, manillahampa, alfa, kokos, ginst, rami, sisal, kupro, modal, protein, viskos, akryl, polyamid eller nylon, polyester och elastomultiester) måste det ovannämnda förfarandet anpassas något, genom att petroleumetern ersätts med aceton.

När det gäller fiberblandningar som innehåller elastolefin och acetat ska följande förfarande användas som förbehandling. Extrahera provkroppen i tio minuter i 80 °C med en lösning som innehåller 25 g/l av 50-procentig ortofosforsyra och 50 g/l av urea. Badförhållandet vätska:provexemplaret ska vara 100:1. Skölj provkroppen i vatten, låt rinna av, skölj i en 0,1-procentig natriumbikarbonatlösning och skölj sedan omsorgsfullt i vatten.

Om fiberfrämmande ämnen inte kan extraheras med petroleumeter och vatten ska de avlägsnas genom att den ovan beskrivna vattenmetoden ersätts med annan lämplig metod som inte väsentligt förändrar någon av fiberkomponenterna. Vad gäller vissa oblekta vegetabiliska fibrer (t.ex. jute och kokos) bör det noteras att normal förbehandling med petroleumeter och vatten inte avlägsnar alla naturligt förekommande fiberfrämmande ämnen. Trots detta görs ingen ytterligare förbehandling, såvida provet inte innehåller appretur som är olöslig i både petroleumeter och vatten.

Analysrapporterna ska innehålla fullständiga upplysningar om de förbehandlingsmetoder som använts.

I.7.   Provningsförfarande

I.7.1.   Allmänna anvisningar

I.7.1.1.   Torkning

Torka i minst 4 timmar, dock högst 16 timmar, vid 105 °C ± 3 °C i en ventilerad ugn med ugnsluckan stängd hela tiden. Om torkperioden är kortare än 14 timmar måste man väga provexemplaret för att kontrollera att massan har blivit konstant. Massan kan anses ha blivit konstant om variationen är under 0,05 % efter ytterligare 60 minuters torkning.

Undvik att hantera deglar och vägglas, provkroppar eller återstoder med bara händer vid torkning, kylning och vägning.

Torka provkropparna i ett vägglas med locket liggande bredvid i ugnen. Vid torktidens slut tillsluts vägglaset innan det tas ut ur ugnen och snabbt placeras i exsickatorn.

Torka filterdegeln i ett vägglas med locket liggande bredvid i ugnen. Vid torktidens slut tillsluts vägglaset innan det tas ut ur ugnen och snabbt placeras i exsickatorn.

När annan utrustning än filterdeglar används ska torkningen i ugnen ske på sådant sätt att fibrernas torrvikt kan bestämmas utan förlust.

I.7.1.2.   Kylning

Kyl tills fullständig avkylning av vägglasen har uppnåtts, dock minst 2 timmar och med exsickatorn placerad bredvid vågen.

I.7.1.3.   Vägning

Efter kylning vägs vägglaset inom 2 minuter efter att det har avlägsnats ur exsickatorn. Väg med en noggrannhet av 0,0002 g.

I.7.2.   Tillvägagångssätt

Ta ut ett provexemplar på ungefär 1 g från det förbehandlade analysprovet. Skär garn eller tyg i ca 10 mm längder och skilj dem åt så mycket det går. Torka provexemplaret i ett vägglas, låt det svalna i exsickator och väg det. Flytta över provexemplaret i aktuellt kärl enligt tillämpligt avsnitt av relevant
  unionsmetod
  och väg därefter åter vägglaset omgående. Provexemplarets torrvikt erhålls som mellanskillnad. Slutför analysen enligt tillämpligt avsnitt av relevant metod. Undersök återstoden i mikroskop, eller på annat lämpligt sätt, för att kontrollera att det fiberslag som skulle avlägsnas verkligen har lösts ut.

I.8.   Beräkning och redovisning av resultat

Den olösta komponentens massa uttrycks i procent av den totala blandningens massa. Den procentuella andelen löslig komponent erhålls som mellanskillnad. Resultatet beräknas på ren, torr massa som justerats med hänsyn till a) godtagna toleranser och b) nödvändiga korrektionsfaktorer för att den massaförlust som uppstår under förbehandlingen och analysen ska beaktas. Beräkningarna ska utföras med användande av formeln i I.8.2.

| I.8.1. | Beräkning av den procentuella andelen olöslig komponent på basis av ren, torr massa utan beaktande av förlust av fibermassa under förbehandlingen



  där






  P1 % | är den procentuella andelen ren, torr olöslig komponent, |
| --- | --- | --- |
| m | är den procentuella andelen av provexemplarets torrvikt efter förbehandling, |
| r | är återstodens torrvikt, |
| d | är korrektionsfaktorn för viktförlust hos den olösliga komponenten i reagensen under analysen. Lämpliga värden för d ges i relevant avsnitt under varje metod. |

I.8.1.

Beräkning av den procentuella andelen olöslig komponent på basis av ren, torr massa utan beaktande av förlust av fibermassa under förbehandlingen

Formula

där

P1 %

är den procentuella andelen ren, torr olöslig komponent,

m

är den procentuella andelen av provexemplarets torrvikt efter förbehandling,

r

är återstodens torrvikt,

d

är korrektionsfaktorn för viktförlust hos den olösliga komponenten i reagensen under analysen. Lämpliga värden för d ges i relevant avsnitt under varje metod.

Dessa värden för d är naturligtvis de normalvärden som gäller för kemiskt opåverkade fibrer.

| I.8.2. | Beräkning av den procentuella andelen olöslig komponent baserad på ren, torr massa justerad med hänsyn till godtagna toleranser och i tillämpliga fall korrektionsfaktorer för massaförlust under förbehandlingen



  där






  P1A % | är den procentuella andelen olöslig komponent justerad med hänsyn till konventionella godtagna toleranser och viktförlust under förbehandlingen, |
| --- | --- | --- |
| P1 | är den procentuella andelen ren, torr, olöslig komponent som beräknats enligt formeln i I.8.1, |
| a1 | är den konventionella godtagna toleransen för den olösliga komponenten (se bilaga IX), |
| a2 | är den konventionella godtagna toleransen för den utlösta komponenten (se bilaga IX), |
| b1 | är den procentuella förlusten av den olösliga komponenten som erhålls genom förbehandling, |
| b2 | är den procentuella förlusten av den utlösta komponenten som erhålls genom förbehandling. |

I.8.2.

Beräkning av den procentuella andelen olöslig komponent baserad på ren, torr massa justerad med hänsyn till godtagna toleranser och i tillämpliga fall korrektionsfaktorer för massaförlust under förbehandlingen

Formula

där

P1A %

är den procentuella andelen olöslig komponent justerad med hänsyn till konventionella godtagna toleranser och viktförlust under förbehandlingen,

P1

är den procentuella andelen ren, torr, olöslig komponent som beräknats enligt formeln i I.8.1,

a1

är den konventionella godtagna toleransen för den olösliga komponenten (se bilaga IX),

a2

är den konventionella godtagna toleransen för den utlösta komponenten (se bilaga IX),

b1

är den procentuella förlusten av den olösliga komponenten som erhålls genom förbehandling,

b2

är den procentuella förlusten av den utlösta komponenten som erhålls genom förbehandling.

Den procentuella andelen av den andra komponenten är P2A% = 100 - P1A%.

Där en särskild förbehandling har använts, ska värdena för b1 och b2 om möjligt bestämmas genom att var och en av de enskilda fiberslagen förbehandlas enligt tillämpad analysmetod. Rena fibrer är fibrer som är fria från fiberfrämmande ämnen, förutom ämnen som de normalt innehåller (antingen naturligt förekommande eller genom tillverkningsprocessen), i det tillstånd (oblekta, blekta) de befinner sig i hos det material som ska analyseras.

Om det inte finns några rena separata fiberbeståndsdelar, som använts vid tillverkningen av det material som ska analyseras, ska man använda sig av de genomsnittsvärden för b1 och b2 som erhållits vid de provningar som utförts på sådana rena fibrer som liknar dem som finns i den blandning som ska undersökas.

Om den normala förbehandlingen genomförs genom extraktion med petroleumeter och vatten kan man i allmänhet bortse från korrektionsfaktorn b1 och b2 utom i fråga om oblekt bomull, oblekt lin och oblekt hampa, där förlusten på grund av förbehandlingen är konventionellt fastslagen till 4 % och i fråga om polypropylen till 1 %.

Vad beträffar andra fibrer har man konventionellt fastslagit att man kan bortse från förluster på grund av förbehandlingen vid beräkningen.

II.   Metod för kvantitativ analys genom manuell separation

II.1.   Tillämpningsområde

Denna metod är tillämplig på alla typer av textilfibrer förutsatt att de inte bildar en intim blandning och att det är möjligt att skilja dem åt för hand.

II.2.   Princip

Efter identifiering av komponenterna i textilvaran avlägsnas det fiberfrämmande materialet genom lämplig förbehandling och sedan separeras fibrerna för hand, torkas och vägs varpå varje fibers andel i blandningen beräknas.

II.3.   Utrustning

| II.3.1. | Vägglas eller annan utrustning som ger motsvarande resultat. |
| --- | --- |

II.3.1.

Vägglas eller annan utrustning som ger motsvarande resultat.

| II.3.2. | Exsickator med fuktindikerande blågel. |
| --- | --- |

II.3.2.

Exsickator med fuktindikerande blågel.

| II.3.3. | Ventilerad ugn för torkning av provkroppar i 105 °C ± 3 °C. |
| --- | --- |

II.3.3.

Ventilerad ugn för torkning av provkroppar i 105 °C ± 3 °C.

| II.3.4. | Analysvåg med en noggrannhet av 0,0002 g. |
| --- | --- |

II.3.4.

Analysvåg med en noggrannhet av 0,0002 g.

| II.3.5. | Soxhlet extraktionsutrustning eller annan utrustning som ger motsvarande resultat. |
| --- | --- |

II.3.5.

Soxhlet extraktionsutrustning eller annan utrustning som ger motsvarande resultat.

| II.3.6. | Nål. |
| --- | --- |

II.3.6.

Nål.

| II.3.7. | Torsionsprovare eller liknande utrustning. |
| --- | --- |

II.3.7.

Torsionsprovare eller liknande utrustning.

II.4.   Reagenser

| II.4.1. | Petroleumeter, redestillerad, kokintervall 40 °C till 60 °C. |
| --- | --- |

II.4.1.

Petroleumeter, redestillerad, kokintervall 40 °C till 60 °C.

| II.4.2. | Destillerat eller dejoniserat vatten. |
| --- | --- |

II.4.2.

Destillerat eller dejoniserat vatten.

II.5.   Konditionerings- och provningsatmosfär

Se punkt I.4.

II.6.   Analysprov

Se punkt I.5.

II.7.   Förbehandling av analysprov

Se punkt I.6.

II.8.   Tillvägagångssätt

II.8.1.   Analys av garn

Ta ut ett provexemplar som väger minst 1 g från ett förbehandlat analysprov. Om garnet är mycket fint kan analysen göras på en längd som är minst 30 m lång oavsett massa.

Klipp garnet i lämpligt stora bitar och skilj fibertyperna åt med en nål och om så krävs med en torsionsprovare. De fibertyper som erhålls på detta sätt placeras i förvägda vägglas och torkas vid 105 °C ± 3 °C tills man får en konstant massa enligt beskrivningen i I.7.1 och I.7.2.

II.8.2.   Analys av tyg

Ta ut ett provexemplar som väger minst 1 g från ett förbehandlat analysprov. Inga stadkanter får ingå och kanterna ska vara noggrant putsade för att undvika fransning. Fibrerna ska löpa parallellt med väft- eller varptrådarna eller, i trikåväv, parallellt med längsgående eller tvärgående maskrader. Skilj de olika fibertyperna åt, samla ihop dem i förvägda vägglas och förfar i enlighet med II.8.1.

II.9.   Beräkning och redovisning av resultat

Varje fiberkomponents massa uttrycks i procent av blandningens totala massa. Resultatet beräknas på ren, torr massa som justerats med hänsyn till a) godtagna toleranser och b) erforderliga korrektionsfaktorer för den massaförlust som uppstår under förbehandlingen.

| II.9.1. | Beräkning av den procentuella andelen olöslig komponent på basis av ren torr massa utan beaktande av förlust av fibermassa under förbehandlingen.









  P1 % | är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten, |
| --- | --- | --- |
| m1 | är den första komponentens torrvikt, |
| m2 | är den andra komponentens torrvikt. |

II.9.1.

Beräkning av den procentuella andelen olöslig komponent på basis av ren torr massa utan beaktande av förlust av fibermassa under förbehandlingen.

Formula

P1 %

är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten,

m1

är den första komponentens torrvikt,

m2

är den andra komponentens torrvikt.

| II.9.2. | För beräkning av den procentuella andelen av varje komponent som justerats med hänsyn till godtagna toleranser och i tillämpliga fall korrektionsfaktorer för massaförlust under förbehandlingen, se I.8.2. |
| --- | --- |

II.9.2.

För beräkning av den procentuella andelen av varje komponent som justerats med hänsyn till godtagna toleranser och i tillämpliga fall korrektionsfaktorer för massaförlust under förbehandlingen, se I.8.2.

III.1.   Metodernas precision

Precisionen som anges i de olika metoderna avser reproducerbarheten.

Reproducerbarheten syftar på tillförlitligheten, dvs. den inbördes överensstämmelsen mellan experimentellt framtagna värden, erhållna vid olika laboratorier eller vid olika tillfällen, vid användning av samma analysmetod på provexemplar från en identiskt överensstämmande blandning.

Reproducerbarheten anges av konfidensintervallet för resultaten vid 95 % konfidensnivå.

Förutsatt att metoden har tillämpats på en identiskt överensstämmande blandning, kommer skillnaden mellan två resultat i en serie analyser, gjorda vid olika laboratorier, därför att överskridas endast i 5 fall av 100.

III.2.   Provningsrapport

| III.2.1. | Ange att analysen har utförts i enlighet med denna metod. |
| --- | --- |

III.2.1.

Ange att analysen har utförts i enlighet med denna metod.

| III.2.2. | Redovisa alla detaljer som rör en särskild förbehandling (se I.6). |
| --- | --- |

III.2.2.

Redovisa alla detaljer som rör en särskild förbehandling (se I.6).

| III.2.3. | Redovisa de enskilda resultaten och det aritmetiska medelvärdet, samtliga med noggrannheten 0,1. |
| --- | --- |

III.2.3.

Redovisa de enskilda resultaten och det aritmetiska medelvärdet, samtliga med noggrannheten 0,1.

IV.   Specialmetoder

SAMMANFATTANDE TABELL

| Metod | Tillämpning | Reagens |
| --- | --- | --- |
| Löslig komponent | Olöslig komponent |
| 1. | Acetat | Vissa andra fibrer | Aceton |
| 2. | Vissa proteinfibrer | Vissa andra fibrer | Hypoklorit |
| 3. | Viskos, kupro eller vissa typer av modal | Bomull, elastolefin eller melamin | Myrsyra och zinkklorid |
| 4. | Polyamid eller nylon | Vissa andra fibrer | Myrsyra, 80 % m/m |
| 5. | Acetat | Triacetat, elastolefin eller melamin | Bensylalkohol |
| 6. | Triacetat eller polylaktid | Vissa andra fibrer | Diklormetan |
| 7. | Vissa cellulosafibrer | Polyester, elastomultiester eller elastolefin | Svavelsyra, 75 % m/m |
| 8. | Akrylfibrer, vissa modakrylfibrer eller vissa klorfibrer | Vissa andra fibrer | Dimetylformamid |
| 9. | Vissa klorfibrer | Vissa andra fibrer | Koldisulfid/aceton, 55,5/44,5 v/v |
| 10. | Acetat | Vissa klorfibrer, elastolefin eller melamin | Isättika |
| 11. | Silke | Ull, hår, elastolefin eller melamin | Svavelsyra, 75 % m/m |
| 12. | Jute | Vissa djurfibrer | Kväveinnehållsmetoden |
| 13. | Polypropylenfibrer | Vissa andra fibrer | Xylen |
| 14. | Vissa andra fibrer | Klorfibrer (homopolymerer av vinylklorid), elastolefin eller melamin | Metod med koncentrerad svavelsyra |
| 15. | Klorfibrer, vissa modakrylfibrer, vissa elastanfibrer, acetatfibrer, triacetatfibrer | Vissa andra fibrer | Cyklohexanon |
| 16. | Melamin | Bomull eller aramid | Het myrsyra, 90 % m/m |

Metod

Tillämpning

Reagens

Löslig komponent

Olöslig komponent

1.

Acetat

Vissa andra fibrer

Aceton

2.

Vissa proteinfibrer

Vissa andra fibrer

Hypoklorit

3.

Viskos, kupro eller vissa typer av modal

Bomull, elastolefin eller melamin

Myrsyra och zinkklorid

4.

Polyamid eller nylon

Vissa andra fibrer

Myrsyra, 80 % m/m

5.

Acetat

Triacetat, elastolefin eller melamin

Bensylalkohol

6.

Triacetat eller polylaktid

Vissa andra fibrer

Diklormetan

7.

Vissa cellulosafibrer

Polyester, elastomultiester eller elastolefin

Svavelsyra, 75 % m/m

8.

Akrylfibrer, vissa modakrylfibrer eller vissa klorfibrer

Vissa andra fibrer

Dimetylformamid

9.

Vissa klorfibrer

Vissa andra fibrer

Koldisulfid/aceton, 55,5/44,5 v/v

10.

Acetat

Vissa klorfibrer, elastolefin eller melamin

Isättika

11.

Silke

Ull, hår, elastolefin eller melamin

Svavelsyra, 75 % m/m

12.

Jute

Vissa djurfibrer

Kväveinnehållsmetoden

13.

Polypropylenfibrer

Vissa andra fibrer

Xylen

14.

Vissa andra fibrer

Klorfibrer (homopolymerer av vinylklorid), elastolefin eller melamin

Metod med koncentrerad svavelsyra

15.

Klorfibrer, vissa modakrylfibrer, vissa elastanfibrer, acetatfibrer, triacetatfibrer

Vissa andra fibrer

Cyklohexanon

16.

Melamin

Bomull eller aramid

Het myrsyra, 90 % m/m

METOD nr 1

ACETAT OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Acetonmetoden)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | acetat (19)
  med |
| --- | --- |

1.

acetat (19)

med

| 2. | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), lin (7), äkta hampa (8), jute (9), manillahampa (10), alfa (11), kokos (12), ginst (13), rami (14), sisal (15), kupro (21), modal (22), protein (23), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), elastomultiester (46) elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), lin (7), äkta hampa (8), jute (9), manillahampa (10), alfa (11), kokos (12), ginst (13), rami (14), sisal (15), kupro (21), modal (22), protein (23), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), elastomultiester (46) elastolefin (47) och melamin (48).

Metoden får under inga förhållanden användas för acetatfibrer som har avacetylerats på ytan.

2.   PRINCIP

Acetatfibrerna löses ut med aceton från en känd, torr massa av blandningen. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen acetat erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENS (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

3.2.   Reagens

Aceton.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 100 ml aceton per gram provmaterial till provexemplaret i Erlenmeyerkolven. Kolven ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Skaka kolven och låt den stå 30 minuter i rumstemperatur. Rör om då och då. Häll därefter vätskan genom den vägda filterdegeln. |
| --- | --- |

Tillsätt 100 ml aceton per gram provmaterial till provexemplaret i Erlenmeyerkolven. Kolven ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Skaka kolven och låt den stå 30 minuter i rumstemperatur. Rör om då och då. Häll därefter vätskan genom den vägda filterdegeln.

| | Upprepa behandlingen ytterligare två gånger (totalt tre gånger) men nu endast under 15 minuter, så att den totala behandlingstiden med aceton blir en timme. Häll över återstoden i filterdegeln. Skölj ur återstoden av provmaterialet i filterdegeln med aceton och avvattna genom avsugning. Fyll filterdegeln med aceton och låt den avvattnas under självtryck. |
| --- | --- |

Upprepa behandlingen ytterligare två gånger (totalt tre gånger) men nu endast under 15 minuter, så att den totala behandlingstiden med aceton blir en timme. Häll över återstoden i filterdegeln. Skölj ur återstoden av provmaterialet i filterdegeln med aceton och avvattna genom avsugning. Fyll filterdegeln med aceton och låt den avvattnas under självtryck.

| | Avvattna slutligen genom avsugning, torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll. |
| --- | --- |

Avvattna slutligen genom avsugning, torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 2

VISSA PROTEINFIBRER OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Metod med användande av hypoklorit)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | vissa proteinfibrer: ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), protein (23)
  med |
| --- | --- |

1.

vissa proteinfibrer: ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), protein (23)

med

| 2. | bomull (5), kupro (21), viskos (25), akryl (26), klorfibrer (27), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), elastan (43), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

bomull (5), kupro (21), viskos (25), akryl (26), klorfibrer (27), polyamid eller nylon (30), polyester (35), polypropylen (37), elastan (43), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48).

Om olika proteinfibrer förekommer ger metoden den totala mängden men inte de enskilda kvantiteterna.

2.   PRINCIP

Proteinfibrerna i en känd torr massa av blandningen löses ut med en hypokloritlösning. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen torr proteinfiber erhålls som mellanskillnad.

För beredning av hypokloritlösningen kan antingen litiumhypoklorit eller natriumhypoklorit användas.

Litiumhypoklorit rekommenderas när endast ett mindre antal analyser ska utföras eller för analyser som utförs med ganska långa intervaller. Anledningen till detta är att den procentuella andelen hypoklorit i litiumhypoklorit i fast form – till skillnad mot natriumhypoklorit – är praktiskt taget konstant. Om den procentuella andelen hypoklorit är känd behöver hypoklorithalten inte kontrolleras jodometriskt för varje analys, eftersom en konstant vägd del av litiumhypoklorit kan utnyttjas.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolv med glaspropp, kapacitet 250 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolv med glaspropp, kapacitet 250 ml.

| ii) | Termostatreglerad behållare, inställbar till 20 (± 2) oC. |
| --- | --- |

ii)

Termostatreglerad behållare, inställbar till 20 (± 2) oC.

3.2.   Reagenser

i)   Hypokloritreagens

a)   Litiumhypokloritlösning

Denna består av en nytillredd lösning som innehåller 35 (± 2) g/l aktivt klor (ca 1 M) till vilken tillsätts 5 (± 0,5) g/l i förväg upplöst natriumhydroxid. Upplös 100 g litiumhypoklorit som innehåller 35 % aktivt klor (eller 115 g som innehåller 30 % aktivt klor) i ca 700 ml destillerat vatten, tillsätt 5 g natriumhydroxid upplöst i ca 200 ml destillerat vatten och fyll på till 1 liter med destillerat vatten. Den nytillredda lösningen behöver inte kontrolleras jodometriskt.

b)   Natriumhypokloritlösning

Denna består av en nytillredd lösning som innehåller 35 (± 2) g/l aktivt klor (ca 1 M) till vilken tillsätts 5 (± 0,5) g/l i förväg upplöst natriumhydroxid.

Kontrollera lösningens innehåll av aktivt klor jodometriskt före varje analys.

ii)   Ättiksyra, utspädd lösning

5 ml isättika späds med vatten till 1 liter.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt: Blanda ca 1 g av provet med ca 100 ml hypokloritlösning (litium- eller natriumhypoklorit) i 250 ml-kolven och skaka kraftigt så att provmaterialet blöts ordentligt.

Håll sedan flaskan varm vid en temperatur av 20 °C i en termostatreglerad behållare i 40 minuter och skaka kraftigt hela tiden eller åtminstone med jämna mellanrum. Eftersom utlösningen av ull försiggår exotermiskt måste reaktionsvärmen med denna metod fördelas och avlägsnas. Annars kan betydande fel uppstå p.g.a. den begynnande utlösningen av de olösliga fibrerna.

Filtrera innehållet i kolven 40 minuter genom en vägd filterdegel och för över allt återstående fibermaterial till filterdegeln genom att skölja kolven med en liten mängd hypokloritreagens. Avvattna degeln genom avsugning och skölj återstoden med i tur och ordning vatten, utspädd ättiksyra och till sist vatten. Avvattna genom avsugning efter varje sköljning. Låt varje sköljvätska självrinna före avsugning.

Avvattna slutligen genom avsugning, torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för bomull, viskos, modal och melamin där d är 1,01 och för oblekt bomull där d är 1,03.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 3

VISKOS, KUPRO ELLER VISSA TYPER AV MODAL OCH BOMULL

(Metod med användande av myrsyra och zinkklorid)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | viskos (25) eller kupro (21), inklusive vissa typer av modalfiber (22),
  med |
| --- | --- |

1.

viskos (25) eller kupro (21), inklusive vissa typer av modalfiber (22),

med

| 2. | bomull (5), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

bomull (5), elastolefin (47) och melamin (48).

Om modal ingår ska en förberedande provning göras för att kontrollera om detta fiberslag löses av reagensen.

Metoden är inte tillämplig på blandningar där bomullen har utsatts för omfattande kemisk nedbrytning, inte heller då komponenten av viskos eller kupro bara delvis upplöses på grund av förekomst av vissa färgämnen eller appreturer som inte helt kan avlägsnas.

2.   PRINCIP

Viskos-, kupro- eller modalfibrerna ska lösas ut från en känd, torr massa av blandningen med en reagens sammansatt av myrsyra och zinkklorid. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess korrigerade vikt anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen viskos, kupro eller modal erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolvar med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolvar med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

| ii) | Utrustning för att hålla kolvarna vid en temperatur av 40 °C ± 2 °C. |
| --- | --- |

ii)

Utrustning för att hålla kolvarna vid en temperatur av 40 °C ± 2 °C.

3.2.   Reagenser

| i) | Lösning innehållande 20 g smält vattenfri zinkklorid och 68 g vattenfri myrsyra som späds med vatten tills massan blir 100 g (dvs. 20 viktdelar smält vattenfri zinkklorid till 80 viktdelar 85 % m/m myrsyra).
  Anmärkning:
  I detta sammanhang hänvisas till punkt I.3.2.2, som föreskriver att samtliga reagenser ska vara kemiskt rena. Dessutom är det av största vikt att endast använda smält vattenfri zinkklorid. |
| --- | --- |

i)

Lösning innehållande 20 g smält vattenfri zinkklorid och 68 g vattenfri myrsyra som späds med vatten tills massan blir 100 g (dvs. 20 viktdelar smält vattenfri zinkklorid till 80 viktdelar 85 % m/m myrsyra).

Anmärkning:

I detta sammanhang hänvisas till punkt I.3.2.2, som föreskriver att samtliga reagenser ska vara kemiskt rena. Dessutom är det av största vikt att endast använda smält vattenfri zinkklorid.

| ii) | Ammoniakhydroxidlösning: Späd 20 ml koncentrerad ammoniak (specifik vikt 0,880 g/ml) med vatten till 1 liter. |
| --- | --- |

ii)

Ammoniakhydroxidlösning: Späd 20 ml koncentrerad ammoniak (specifik vikt 0,880 g/ml) med vatten till 1 liter.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt: Placera provexemplaret omedelbart i kolven som förvärmts till 40 °C. Tillsätt 100 ml myrsyra/zinkklorid-reagens, som förvärmts till 40 °C, per gram provmaterial. Sätt i proppen och skaka kolven kraftigt. Håll kolven med innehåll vid konstant 40 °C i två och en halv timme och skaka kolven en gång i timmen.

Filtrera innehållet i kolven genom den vägda filterdegeln. För att allt fibermaterial ska överföras till filterdegeln sköljs kolven ur med reagenslösningen. Skölj med ytterligare 20 ml reagenslösning.

Skölj återstoden i degeln grundligt med 40-gradigt vatten. Skölj det återstående fibermaterialet med ca 100 ml kall ammoniaklösning (punkt 3.2 ii) och se till att fibermaterialet är fullständigt nedsänkt i lösningen i 10 minuter. Skölj därefter grundligt med kallt vatten.

Låt varje sköljvätska självrinna innan avsugning sker.

Avvattna slutligen den återstående vätskan genom avsugning, torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,02 för bomull, 1,01 för melamin och 1,00 för elastolefin.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 2 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 4

POLYAMID ELLER NYLON OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Metod med användande av 80 % myrsyra)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | polyamid eller nylon (30)
  med |
| --- | --- |

1.

polyamid eller nylon (30)

med

| 2. | ull (1), djurhår (2 och 3), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), klorfiber (27), polyester (35), polypropylen (37), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

ull (1), djurhår (2 och 3), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), klorfiber (27), polyester (35), polypropylen (37), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48).

Som nämnts ovan är metoden också tillämplig på blandningar med ull, men om ullinnehållet överstiger 25 % ska metod nr 2 användas (utlösning av ull i en alkalisk natriumhypokloritlösning).

2.   PRINCIP

Polyamiden löses ut med myrsyra från en känd torr massa av blandningen. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen polyamid eller nylon erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

3.2.   Reagenser

| i) | Myrsyra, 80 % m/m (relativ densitet vid 20 °C: 1,186). Späd 880 ml 90 % m/m myrsyra (relativ densitet vid 20 °C: 1,204) med vatten till 1 liter. Alternativt kan 780 ml 98–100 % myrsyra (relativ densitet vid 20 °C: 1,220) spädas med vatten till 1 liter.
  Lösningens koncentration är inte kritisk inom intervallet 77–83 % m/m myrsyra. |
| --- | --- |

i)

Myrsyra, 80 % m/m (relativ densitet vid 20 °C: 1,186). Späd 880 ml 90 % m/m myrsyra (relativ densitet vid 20 °C: 1,204) med vatten till 1 liter. Alternativt kan 780 ml 98–100 % myrsyra (relativ densitet vid 20 °C: 1,220) spädas med vatten till 1 liter.

Lösningens koncentration är inte kritisk inom intervallet 77–83 % m/m myrsyra.

| ii) | Ammoniak, utspädd lösning: Späd 80 ml koncentrerad ammoniak (relativ densitet vid 20 °C: 0,880) med vatten till 1 liter. |
| --- | --- |

ii)

Ammoniak, utspädd lösning: Späd 80 ml koncentrerad ammoniak (relativ densitet vid 20 °C: 0,880) med vatten till 1 liter.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt: Tillsätt 100 ml myrsyra per gram provmaterial till provexemplaret i kolven som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Sätt i proppen, skaka kolven så att allt provmaterial blir genomblött. Låt kolven stå 15 minuter i rumstemperatur. Skaka då och då. Filtrera innehållet i kolven genom den vägda filterdegeln. För att allt fibermaterial ska överföras till filterdegeln sköljs kolven ur med lite myrsyra.

Avvattna genom avsugning och skölj återstoden med i tur och ordning myrsyra, hett vatten, utspädd ammoniak och slutligen kallt vatten. Avvattna filterdegeln genom avsugning efter varje sköljning. Låt varje sköljvätska självrinna innan avsugning sker.

Avvattna slutligen genom avsugning, torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 5

ACETAT OCH TRIACETAT

(Metod med användande av bensylalkohol)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| — | acetat (19)
  med |
| --- | --- |

—

acetat (19)

med

| — | triacetat (24), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- |

—

triacetat (24), elastolefin (47) och melamin (48).

2.   PRINCIP

Acetatfibrerna löses ut från en känd torr massa av blandningen med bensylalkohol vid 52 °C ± 2 °C.

Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen torr acetat erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

| ii) | Mekanisk skakapparat. |
| --- | --- |

ii)

Mekanisk skakapparat.

| iii) | Termostat eller annan utrustning lämplig för att hålla kolven vid en temperatur av 52 °C ± 2 °C. |
| --- | --- |

iii)

Termostat eller annan utrustning lämplig för att hålla kolven vid en temperatur av 52 °C ± 2 °C.

3.2.   Reagenser

| i) | Bensylalkohol. |
| --- | --- |

i)

Bensylalkohol.

| ii) | Etanol. |
| --- | --- |

ii)

Etanol.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 100 ml bensylalkohol per gram provmaterial till provexemplaret i kolven. Sätt i proppen och sätt fast kolven i skakapparaten så att den sänks ner i vattenbadet, som ska hålla 52 °C ± 2 °C. Skaka flaskan i 20 minuter vid denna temperatur.
  (I stället för att använda en mekanisk skakmaskin kan man skaka kolven kraftigt manuellt.) |
| --- | --- |

Tillsätt 100 ml bensylalkohol per gram provmaterial till provexemplaret i kolven. Sätt i proppen och sätt fast kolven i skakapparaten så att den sänks ner i vattenbadet, som ska hålla 52 °C ± 2 °C. Skaka flaskan i 20 minuter vid denna temperatur.

(I stället för att använda en mekanisk skakmaskin kan man skaka kolven kraftigt manuellt.)

| | Häll vätskan genom den vägda filterdegeln. Tillsätt ytterligare en dos bensylalkohol till kolven och skaka som förut vid 52 °C ± 2 °C i 20 minuter. |
| --- | --- |

Häll vätskan genom den vägda filterdegeln. Tillsätt ytterligare en dos bensylalkohol till kolven och skaka som förut vid 52 °C ± 2 °C i 20 minuter.

| | Häll vätskan genom filterdegeln och upprepa hela proceduren en tredje gång. |
| --- | --- |

Häll vätskan genom filterdegeln och upprepa hela proceduren en tredje gång.

| | För slutligen över vätskan och fibermaterialet till filterdegeln. För att allt fibermaterial ska överföras till filterdegeln sköljs kolven med en extra omgång bensylalkohol vid 52 °C ± 2 °C. Avvattna filterdegeln grundligt. |
| --- | --- |

För slutligen över vätskan och fibermaterialet till filterdegeln. För att allt fibermaterial ska överföras till filterdegeln sköljs kolven med en extra omgång bensylalkohol vid 52 °C ± 2 °C. Avvattna filterdegeln grundligt.

| | För över fibermaterialet till en kolv och skölj med etanol och skaka manuellt. Häll innehållet genom filterdegeln. |
| --- | --- |

För över fibermaterialet till en kolv och skölj med etanol och skaka manuellt. Häll innehållet genom filterdegeln.

| | Upprepa denna sköljning två eller tre gånger. Överför sedan fibermaterialet till filterdegeln och avvattna grundligt. Torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll. |
| --- | --- |

Upprepa denna sköljning två eller tre gånger. Överför sedan fibermaterialet till filterdegeln och avvattna grundligt. Torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 6

TRIACETAT OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Metod med användande av diklormetan)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | triacetat (24) eller polylaktid (34)
  med |
| --- | --- |

1.

triacetat (24) eller polylaktid (34)

med

| 2. | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48).

Anmärkning:

Triacetatfibrer som delvis hydrolyserats genom efterbehandling kan inte utlösas helt i reagensen. I dessa fall är metoden inte tillämplig.

2.   PRINCIP

Triacetatfibrerna eller polylaktidfibrerna löses ut från en känd torr massa av blandningen med diklormetan. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen triacetat eller polylaktid erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

3.2.   Reagens

Diklormetan.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 100 ml diklormetan per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Sätt i proppen och skaka kolven var tionde minut så att provmaterialet blir genomblött. Låt kolven stå i 30 minuter och skaka med jämna mellanrum. Häll av vätskan genom den vägda filterdegeln. Tillsätt 60 ml diklormetan till fibermaterialet i kolven, skaka manuellt och filtrera över allt genom filterdegeln. För att allt fibermaterial ska kunna överföras till filterdegeln sköljs kolven med ytterligare diklormetan. Avvattna degeln genom avsugning för att avlägsna överflödig vätska. Fyll åter filterdegeln med diklormetan och låt självrinna. |
| --- | --- |

Tillsätt 100 ml diklormetan per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Sätt i proppen och skaka kolven var tionde minut så att provmaterialet blir genomblött. Låt kolven stå i 30 minuter och skaka med jämna mellanrum. Häll av vätskan genom den vägda filterdegeln. Tillsätt 60 ml diklormetan till fibermaterialet i kolven, skaka manuellt och filtrera över allt genom filterdegeln. För att allt fibermaterial ska kunna överföras till filterdegeln sköljs kolven med ytterligare diklormetan. Avvattna degeln genom avsugning för att avlägsna överflödig vätska. Fyll åter filterdegeln med diklormetan och låt självrinna.

| | Avvattna slutligen genom avsugning. Behandla sedan återstoden med kokande vatten för att avlägsna allt lösningsmedel. Avvattna genom avsugning, torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll. |
| --- | --- |

Avvattna slutligen genom avsugning. Behandla sedan återstoden med kokande vatten för att avlägsna allt lösningsmedel. Avvattna genom avsugning, torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för polyester, elastomultiester, elastolefin och melamin, där d är 1,01.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 7

VISSA CELLULOSAFIBRER OCH POLYESTER

(Metod med användande av 75 % m/m svavelsyra)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | bomull (5), lin (7), äkta hampa (8), rami (14), kupro (21), modal (22), viskos (25)
  med |
| --- | --- |

1.

bomull (5), lin (7), äkta hampa (8), rami (14), kupro (21), modal (22), viskos (25)

med

| 2. | polyester (35), elastomultiester (46) och elastolefin (47). |
| --- | --- |

2.

polyester (35), elastomultiester (46) och elastolefin (47).

2.   PRINCIP

Cellulosafibrerna löses ut från en känd torr massa av blandningen med 75 % m/m svavelsyra. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen cellulosafiber erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 500 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 500 ml.

| ii) | Termostat eller annan utrustning för att hålla kolven vid en temperatur av 50 °C ± 5 °C. |
| --- | --- |

ii)

Termostat eller annan utrustning för att hålla kolven vid en temperatur av 50 °C ± 5 °C.

3.2.   Reagenser

i)   Svavelsyra, 75 % ± 2 % m/m.

Tillsätt försiktigt under kylning 700 ml svavelsyra (relativ densitet vid 20 °C: 1,84) till 350 ml destillerat vatten.

När lösningen svalnat till rumstemperatur späds den med vatten till 1 liter.

ii)   Ammoniak, utspädd lösning.

Späd 80 ml ammoniak (relativ densitet vid 20 °C: 0,88) med vatten till 1 liter.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 200 ml 75 % svavelsyra per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 500 ml. Sätt i glasproppen och skaka kolven försiktigt så att provmaterialet blir genomblött. |
| --- | --- |

Tillsätt 200 ml 75 % svavelsyra per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 500 ml. Sätt i glasproppen och skaka kolven försiktigt så att provmaterialet blir genomblött.

| | Låt kolven stå en timme i 50 °C ± 5 °C och skaka den regelbundet ungefär var tionde minut. Filtrera återstoden genom den vägda filterdegeln med hjälp av avsugning. För att allt fibermaterial ska kunna överföras till filterdegeln sköljs kolven ur med 75 % svavelsyra. Avvattna filtret genom avsugning och skölj återstoden en gång genom att fylla filterdegeln med en ny portion svavelsyra. Låt självrinna innan avsugning sker. |
| --- | --- |

Låt kolven stå en timme i 50 °C ± 5 °C och skaka den regelbundet ungefär var tionde minut. Filtrera återstoden genom den vägda filterdegeln med hjälp av avsugning. För att allt fibermaterial ska kunna överföras till filterdegeln sköljs kolven ur med 75 % svavelsyra. Avvattna filtret genom avsugning och skölj återstoden en gång genom att fylla filterdegeln med en ny portion svavelsyra. Låt självrinna innan avsugning sker.

| | Skölj återstoden med i tur och ordning flera omgångar kallt vatten, två gånger utspädd ammoniak och sedan grundligt med kallt vatten. Avvattna genom avsugning efter varje omgång. Låt varje sköljvätska självrinna innan avsugning sker. Avvattna slutligen den återstående vätskan genom avsugning. Torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll. |
| --- | --- |

Skölj återstoden med i tur och ordning flera omgångar kallt vatten, två gånger utspädd ammoniak och sedan grundligt med kallt vatten. Avvattna genom avsugning efter varje omgång. Låt varje sköljvätska självrinna innan avsugning sker. Avvattna slutligen den återstående vätskan genom avsugning. Torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 8

AKRYLFIBRER, VISSA MODAKRYLFIBRER ELLER VISSA KLORFIBRER OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Metod med användande av dimetylformamid)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | akrylfibrer (26), vissa modakrylfibrer (29) eller vissa klorfibrer (27) (8)

  med |
| --- | --- |

1.

akrylfibrer (26), vissa modakrylfibrer (29) eller vissa klorfibrer (27) (8)

med

| 2. | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), polyamid eller nylon (30), polyester (35), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), polyamid eller nylon (30), polyester (35), elastomultiester (46), elastolefin (47) och melamin (48).

Metoden är tillämplig även på akrylfibrer och vissa modakrylfibrer som färgats med metallkomplexfärgämnen, men inte på de fibrer som färgats med färgämnen som kräver efterbetning med kromsalter.

2.   PRINCIP

Akryl-, modakryl- eller klorfibrerna löses ut från en känd torr massa av blandningen med dimetylformamid som värmts upp till kokpunkten i vattenbad. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen torr akryl, modakryl eller klorfiber erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

| ii) | Vattenbad vid kokpunkten. |
| --- | --- |

ii)

Vattenbad vid kokpunkten.

3.2.   Reagens

Dimetylformamid (kokintervall 153 °C ± 1 °C) som inte innehåller mer än 0,1 % vatten.

Denna reagens är giftig och bör hanteras i dragskåp.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 80 ml dimetylformamid per gram provmaterial, som förvärmts i kokande vattenbad, till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Sätt i proppen, skaka kolven så att provmaterialet blir genomblött och värm i kokande vattenbad 1 timme. Skaka försiktigt för hand fem gånger under behandlingstiden. |
| --- | --- |

Tillsätt 80 ml dimetylformamid per gram provmaterial, som förvärmts i kokande vattenbad, till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Sätt i proppen, skaka kolven så att provmaterialet blir genomblött och värm i kokande vattenbad 1 timme. Skaka försiktigt för hand fem gånger under behandlingstiden.

| | Häll av vätskan genom den vägda filterdegeln, men låt fibermaterialet vara kvar i kolven. Tillsätt ytterligare 60 ml dimetylformamid till kolven och värm kolven ytterligare 30 minuter med försiktig skakning för hand två gånger under behandlingstiden. |
| --- | --- |

Häll av vätskan genom den vägda filterdegeln, men låt fibermaterialet vara kvar i kolven. Tillsätt ytterligare 60 ml dimetylformamid till kolven och värm kolven ytterligare 30 minuter med försiktig skakning för hand två gånger under behandlingstiden.

| | Filtrera över innehållet genom den tidigare använda filterdegeln genom avsugning. |
| --- | --- |

Filtrera över innehållet genom den tidigare använda filterdegeln genom avsugning.

| | För över allt återstående fibermaterial till filterdegeln genom att skölja bägaren med dimetylformamid. Avvattna degeln genom avsugning. Skölj återstoden med ca 1 liter varmt vatten (70–80 °C) och fyll degeln varje gång. |
| --- | --- |

För över allt återstående fibermaterial till filterdegeln genom att skölja bägaren med dimetylformamid. Avvattna degeln genom avsugning. Skölj återstoden med ca 1 liter varmt vatten (70–80 °C) och fyll degeln varje gång.

| | Efter varje tillsats av vatten gör man en snabb avsugning men inte förrän vattnet självrunnit. Om sköljvätskan rinner genom degeln för långsamt kan den avsugas något. |
| --- | --- |

Efter varje tillsats av vatten gör man en snabb avsugning men inte förrän vattnet självrunnit. Om sköljvätskan rinner genom degeln för långsamt kan den avsugas något.

| | Avvattna slutligen filterdegeln, låt den svalna och väg den med innehåll. |
| --- | --- |

Avvattna slutligen filterdegeln, låt den svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för följande:

| | ull 1,01 |
| --- | --- |

ull 1,01

| | bomull 1,01 |
| --- | --- |

bomull 1,01

| | kupro 1,01 |
| --- | --- |

kupro 1,01

| | modal 1,01 |
| --- | --- |

modal 1,01

| | polyester 1,01 |
| --- | --- |

polyester 1,01

| | elastomultiester 1,01 |
| --- | --- |

elastomultiester 1,01

| | melamin 1,01. |
| --- | --- |

melamin 1,01.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 9

VISSA KLORFIBRER OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Metoder med användande av 55,5/44,5 blandning av koldisulfid och aceton)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | vissa klorfibrer (27), dvs. vissa polyvinylkloridfibrer, vare sig de är efterklorerade eller inte (9),
  med |
| --- | --- |

1.

vissa klorfibrer (27), dvs. vissa polyvinylkloridfibrer, vare sig de är efterklorerade eller inte (9),

med

| 2. | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), akryl (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46) och melamin (48).

Om innehållet av ull eller silke i blandningen överstiger 25 % ska metod nr 2 användas.

Om innehållet av polyamid eller nylon i blandningen överstiger 25 %, ska metod nr 4 användas.

2.   PRINCIP

Klorfibrerna löses ut från en känd torr massa av blandningen med en azeotropisk blandning av koldisulfid och aceton. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen polyvinylkloridfibrer erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

| ii) | Mekanisk skakapparat. |
| --- | --- |

ii)

Mekanisk skakapparat.

3.2.   Reagenser

| i) | Azeotropisk blandning av koldisulfid och aceton (55,5 volymprocent koldisulfid och 44,5 volymprocent aceton). Denna reagens är giftig och bör hanteras i dragskåp. |
| --- | --- |

i)

Azeotropisk blandning av koldisulfid och aceton (55,5 volymprocent koldisulfid och 44,5 volymprocent aceton). Denna reagens är giftig och bör hanteras i dragskåp.

| ii) | Etanol (92 volymprocent) eller metanol. |
| --- | --- |

ii)

Etanol (92 volymprocent) eller metanol.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 100 ml av den azeotropiska blandningen per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Tillslut kolven noggrant och låt den skaka i skakapparaten eller skaka den kraftigt manuellt 20 minuter i rumstemperatur. |
| --- | --- |

Tillsätt 100 ml av den azeotropiska blandningen per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Tillslut kolven noggrant och låt den skaka i skakapparaten eller skaka den kraftigt manuellt 20 minuter i rumstemperatur.

| | Häll av det översta klara vätskeskiktet genom den vägda filterdegeln. |
| --- | --- |

Häll av det översta klara vätskeskiktet genom den vägda filterdegeln.

| | Upprepa proceduren med ytterligare 100 ml reagens. Fortsätt denna behandling till dess att en droppe av extraktionsvätskan vid avdunstning på urglaset inte lämnar någon avlagring. För över återstoden från kolven till filterdegeln med hjälp av mer reagens, avvattna genom avsugning och skölj degeln och återstoden med 20 ml alkohol och sedan tre gånger med vatten. Låt varje sköljning självrinna innan avsugning sker. Torka degeln med innehåll, låt den svalna och väg den. |
| --- | --- |

Upprepa proceduren med ytterligare 100 ml reagens. Fortsätt denna behandling till dess att en droppe av extraktionsvätskan vid avdunstning på urglaset inte lämnar någon avlagring. För över återstoden från kolven till filterdegeln med hjälp av mer reagens, avvattna genom avsugning och skölj degeln och återstoden med 20 ml alkohol och sedan tre gånger med vatten. Låt varje sköljning självrinna innan avsugning sker. Torka degeln med innehåll, låt den svalna och väg den.

Anmärkning:

Hos vissa blandningar som har en stor andel klorfibrer kan provexemplaret krympa kraftigt under torkbehandlingen och som en följd av detta hämma upplösandet av klorfibern.

Detta påverkar emellertid inte lösningsmedlets förmåga att slutligen upplösa klorfibrerna.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00, utom för melamin där d är 1,01.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 10

ACETAT OCH VISSA KLORFIBRER

(Metod med användande av isättika)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | acetat (19)
  med |
| --- | --- |

1.

acetat (19)

med

| 2. | vissa klorfibrer (27), dvs. polyvinylkloridfibrer (vare sig de efterklorerats eller inte), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

vissa klorfibrer (27), dvs. polyvinylkloridfibrer (vare sig de efterklorerats eller inte), elastolefin (47) och melamin (48).

2.   PRINCIP

Acetatfibrerna löses ut från en känd torr massa av blandningen med isättika. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen acetat erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

| ii) | Mekanisk skakapparat. |
| --- | --- |

ii)

Mekanisk skakapparat.

3.2.   Reagens

Isättika (över 99 %). Denna reagens ska hanteras varsamt eftersom den är mycket frätande.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 100 ml isättika per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Tillslut kolven noggrant och skaka den i den mekaniska skakapparaten eller skaka den kraftigt manuellt 20 minuter i rumstemperatur. Häll av det översta klara vätskeskiktet genom den vägda filterdegeln. Upprepa behandlingen två gånger med 100 ml ny reagens varje gång till totalt tre gånger. |
| --- | --- |

Tillsätt 100 ml isättika per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Tillslut kolven noggrant och skaka den i den mekaniska skakapparaten eller skaka den kraftigt manuellt 20 minuter i rumstemperatur. Häll av det översta klara vätskeskiktet genom den vägda filterdegeln. Upprepa behandlingen två gånger med 100 ml ny reagens varje gång till totalt tre gånger.

| | Överför återstoden till filterdegeln, avvattna genom avsugning, skölj med 50 ml isättika och sedan tre gånger med vatten. Låt vätskan självrinna efter varje sköljning innan avsugning sker. Torka degeln, låt den svalna och väg den med innehåll. |
| --- | --- |

Överför återstoden till filterdegeln, avvattna genom avsugning, skölj med 50 ml isättika och sedan tre gånger med vatten. Låt vätskan självrinna efter varje sköljning innan avsugning sker. Torka degeln, låt den svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 11

SILKE OCH ULL ELLER HÅR

(Metod med användande av 75 % m/m svavelsyra)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | silke (4)
  med |
| --- | --- |

1.

silke (4)

med

| 2. | ull (1) djurhår (2 och 3), elastolefin (47) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

ull (1) djurhår (2 och 3), elastolefin (47) och melamin (48).

2.   PRINCIP

Silket löses ut från en känd torr massa av blandningen med 75 % m/m svavelsyra (10).

Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen torrt silke erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

3.2.   Reagenser

| i) | Svavelsyra (75 % ± 2 % m/m):
  Bered denna reagens genom att försiktigt under kylning tillsätta 700 ml svavelsyra (densitet 1,84 vid 20 °C) till 350 ml destillerat vatten.
  Efter kylning till rumstemperatur späds lösningen med vatten till 1 liter. |
| --- | --- |

i)

Svavelsyra (75 % ± 2 % m/m):

Bered denna reagens genom att försiktigt under kylning tillsätta 700 ml svavelsyra (densitet 1,84 vid 20 °C) till 350 ml destillerat vatten.

Efter kylning till rumstemperatur späds lösningen med vatten till 1 liter.

| ii) | Svavelsyra, utspädd lösning: Tillsätt långsamt 100 ml svavelsyra (densitet 1,84 vid 20 °C) till 1 900 ml destillerat vatten. |
| --- | --- |

ii)

Svavelsyra, utspädd lösning: Tillsätt långsamt 100 ml svavelsyra (densitet 1,84 vid 20 °C) till 1 900 ml destillerat vatten.

| iii) | Ammoniak, utspädd lösning: Späd 200 ml koncentrerad ammoniak (densitet 0,880 vid 20 °C) till 1 000 ml med vatten. |
| --- | --- |

iii)

Ammoniak, utspädd lösning: Späd 200 ml koncentrerad ammoniak (densitet 0,880 vid 20 °C) till 1 000 ml med vatten.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 100 ml 75 % m/m svavelsyra per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Sätt i proppen, skaka kraftigt och låt stå 30 minuter i rumstemperatur. Skaka igen och låt stå 30 minuter. |
| --- | --- |

Tillsätt 100 ml 75 % m/m svavelsyra per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Sätt i proppen, skaka kraftigt och låt stå 30 minuter i rumstemperatur. Skaka igen och låt stå 30 minuter.

| | Skaka en sista gång och filtrera innehållet genom den vägda filterdegeln. För att allt fibermaterial ska kunna överföras till filterdegeln sköljs kolven med 75 % svavelsyra. Skölj återstoden med i tur och ordning 50 ml utspädd svavelsyra, 50 ml vatten och 50 ml utspädd ammoniak. Låt fibermaterialet varje gång vara i kontakt med sköljvätskan ca 10 minuter innan avsugning sker. Skölj slutligen med vatten och låt fibermaterialet vara i kontakt med vattnet ca 30 minuter. |
| --- | --- |

Skaka en sista gång och filtrera innehållet genom den vägda filterdegeln. För att allt fibermaterial ska kunna överföras till filterdegeln sköljs kolven med 75 % svavelsyra. Skölj återstoden med i tur och ordning 50 ml utspädd svavelsyra, 50 ml vatten och 50 ml utspädd ammoniak. Låt fibermaterialet varje gång vara i kontakt med sköljvätskan ca 10 minuter innan avsugning sker. Skölj slutligen med vatten och låt fibermaterialet vara i kontakt med vattnet ca 30 minuter.

| | Avvattna genom avsugning, torka degeln, låt den svalna och väg den med innehåll. |
| --- | --- |

Avvattna genom avsugning, torka degeln, låt den svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 0,985 för ull, 1,00 för elastolefin och 1,01 för melamin.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 12

JUTE OCH VISSA ANIMALISKA FIBERSLAG

(Metod varigenom kväveinnehållet bestäms)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | jute (9)
  med |
| --- | --- |

1.

jute (9)

med

| 2. | vissa animaliska fiberslag. |
| --- | --- |

2.

vissa animaliska fiberslag.

Den animaliska komponenten kan bestå enbart av hår (2 och 3) eller ull (1) eller en blandning av dessa två. Metoden är inte tillämplig på textilblandningar som innehåller fiberfrämmande material (färgämnen, appreturer m.m.) som innehåller kväve.

2.   PRINCIP

Blandningens kväveinnehåll bestäms och från detta och de två komponenternas kända eller antagna kväveinnehåll beräknas andelen av varje komponent.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Kjeldahlkolv, kapacitet 200–300 ml. |
| --- | --- |

i)

Kjeldahlkolv, kapacitet 200–300 ml.

| ii) | Kjeldahl destilleringsapparat med ångtillförsel. |
| --- | --- |

ii)

Kjeldahl destilleringsapparat med ångtillförsel.

| iii) | Titreringsapparat som medger noggrannheten 0,05 ml. |
| --- | --- |

iii)

Titreringsapparat som medger noggrannheten 0,05 ml.

3.2.   Reagenser

| i) | Toluen. |
| --- | --- |

i)

Toluen.

| ii) | Metanol. |
| --- | --- |

ii)

Metanol.

| iii) | Svavelsyra, relativ densitet vid 20 °C: 1,84. |
| --- | --- |

iii)

Svavelsyra, relativ densitet vid 20 °C: 1,84.

| iv) | Kaliumsulfat. |
| --- | --- |

iv)

Kaliumsulfat.

| v) | Selendioxid. |
| --- | --- |

v)

Selendioxid.

| vi) | Natriumhydroxidlösning (400 g/l). Lös 400 g natriumhydroxid i 400–500 ml vatten och späd med vatten till 1 liter. |
| --- | --- |

vi)

Natriumhydroxidlösning (400 g/l). Lös 400 g natriumhydroxid i 400–500 ml vatten och späd med vatten till 1 liter.

| vii) | Blandad indikator. Lös 0,1 g metylrött i 95 ml etanol och 5 ml vatten. Blanda sedan denna lösning med 0,5 g bromkresolgrönt löst i 475 ml etanol och 25 ml vatten. |
| --- | --- |

vii)

Blandad indikator. Lös 0,1 g metylrött i 95 ml etanol och 5 ml vatten. Blanda sedan denna lösning med 0,5 g bromkresolgrönt löst i 475 ml etanol och 25 ml vatten.

| viii) | Borsyrelösning. Lös 20 g borsyra i 1 liter vatten. |
| --- | --- |

viii)

Borsyrelösning. Lös 20 g borsyra i 1 liter vatten.

| ix) | Svavelsyra, 0,02 N (standardlösning). |
| --- | --- |

ix)

Svavelsyra, 0,02 N (standardlösning).

4.   FÖRBEHANDLING AV PROVET

Följande förbehandling ersätter den förbehandling som beskrivs i de allmänna anvisningarna:

Extrahera det lufttorra provmaterialet i Soxhletapparat med en blandning av 1 del toluen och 3 delar metanol i 4 timmar med en minsta hastighet av 5 cykler per timme. Låt lösningsmedlet avdunsta från provmaterialet i luft och avlägsna de sista resterna i ugn vid 105 °C ± 3 °C. Extrahera därefter provmaterialet i vatten (50 ml per gram provmaterial) genom kokning med återloppskylare i 30 minuter. Filtrera och för över provet till kolven och upprepa extraktionen med samma volym vatten. Filtrera och avvattna provmaterialet genom urkramning, avsugning eller centrifugering och låt det lufttorka.

Anmärkning:

Toluen och metanol är giftiga och ska användas med försiktighet.

5.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

5.1.   Allmänna anvisningar

Följ de allmänna anvisningarna vad gäller provuttag samt torkning och vägning av provexemplaret.

5.2.   Detaljerat förfarande

Överför provexemplaret till en Kjeldahlkolv. Till provexemplaret, som ska väga minst 1 g, i kolven tillsätts i följande ordning 2,5 g kaliumsulfat, 0,1–0,2 g selendioxid och 10 ml svavelsyra (relativ densitet 1,84). Värm kolven, först försiktigt tills fibermaterialet är sönderdelat, därefter kraftigare tills lösningen blir klar och nästan färglös. Värm ytterligare 15 minuter. Låt kolven svalna, späd innehållet försiktigt med 10–20 ml vatten och låt det svalna. Överför innehållet till en graderad 200 ml kolv och späd med vatten till 200 ml för att erhålla uppslutningslösningen. Häll ca 20 ml borsyrelösning i en 100 ml Erlenmeyerkolv (mottagarkärl) och placera kolven under destillationsapparatens kylare så att avrinningsröret sänks ner strax under ytan i borsyrelösningen. Överför exakt 10 ml av uppslutningslösningen till destillationskolven, tillsätt minst 5 ml natriumhydroxidlösning till tratten, lyft proppen något så att natriumhydroxidlösningen långsamt rinner ner i kolven. Om uppslutningslösningen och natriumhydroxidlösningen förblir två separata fraktioner, blanda dem genom försiktig skakning. Värm destillationskolven försiktigt och för in ånga från generatorn. Samla ca 20 ml destillat, sänk mottagarkärlet (E-kolven), så att spetsen på avrinningsröret är ca 20 mm ovanför vätskans yta. Destillera ytterligare i 1 minut. Skölj spetsen på avrinningsröret med vatten så att sköljvattnet samlas i mottagarkärlet. Avlägsna mottagarkärlet och ersätt det med ett annat innehållande ca 10 ml borsyrelösning och samla ca 10 ml destillat.

Titrera de båda destillaten separat med 0,02 N svavelsyra med hjälp av den blandade indikatorn. Notera den totala titern för de två destillaten. Om titern för det andra destillatet är mer än 0,2 ml upprepas provningen och destillationen påbörjas igen med en ny omgång av uppslutningslösningen.

Gör ett nollprov, dvs. uppslutning och destillering med enbart reagenserna.

6.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

| 6.1. | Beräkna det procentuella kväveinnehållet på det torra provexemplaret enligt följande:



  där







  A % | = | det procentuella kväveinnehållet hos det rena, torra provexemplaret, |
| --- | --- | --- | --- |
| V | = | den totala volymen i ml svavelsyra (standardlösning) som gått åt vid nollprovbestämningen, |
| b | = | den totala volymen i ml svavelsyra (standardlösning) som gått åt vid blindprovet, |
| N | = | svavelsyrans (standardlösning) koncentration uttryckt som normalitet, |
| W | = | provexemplarets torrvikt i g. |

6.1.

Beräkna det procentuella kväveinnehållet på det torra provexemplaret enligt följande:

Formula

där

A %

=

det procentuella kväveinnehållet hos det rena, torra provexemplaret,

V

=

den totala volymen i ml svavelsyra (standardlösning) som gått åt vid nollprovbestämningen,

b

=

den totala volymen i ml svavelsyra (standardlösning) som gått åt vid blindprovet,

N

=

svavelsyrans (standardlösning) koncentration uttryckt som normalitet,

W

=

provexemplarets torrvikt i g.

| 6.2. | Beräkna blandningens sammansättning med hjälp av följande värden på kväveinnehåll: jute 0,22 % och animalisk fiber 16,2 %, båda beräknade på torrvikt.



  där







  PA % | = | den procentuella andelen animalisk fiber hos det rena, torra provexemplaret. |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Beräkna blandningens sammansättning med hjälp av följande värden på kväveinnehåll: jute 0,22 % och animalisk fiber 16,2 %, båda beräknade på torrvikt.

Formula

där

PA %

=

den procentuella andelen animalisk fiber hos det rena, torra provexemplaret.

7.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 13

POLYPROPYLENFIBRER OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Xylenmetoden)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | polypropylenfibrer (37)
  med |
| --- | --- |

1.

polypropylenfibrer (37)

med

| 2. | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), acetat (19), kupro (21), modal (22), triacetat (24), viskos (25), akrylfiber (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), acetat (19), kupro (21), modal (22), triacetat (24), viskos (25), akrylfiber (26), polyamid eller nylon (30), polyester (35), glasfiber (44), elastomultiester (46) och melamin (48).

2.   PRINCIP

Polypropylenfibrerna löses ut från en känd, torr massa av blandningen med kokande xylen. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen polypropylen erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

| ii) | Återloppskylare (lämplig för vätskor med hög kokpunkt) som passar till kolven (i). |
| --- | --- |

ii)

Återloppskylare (lämplig för vätskor med hög kokpunkt) som passar till kolven (i).

3.2.   Reagens

Xylen, kokintervall 137–142 °C.

Anmärkning:

Denna reagens är mycket lättantändlig och avger giftiga ångor. Ska användas med försiktighet.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ förfarandet i de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 100 ml xylen (3.2) per gram provmaterial till provexemplaret i kolven (3.1 i). Sätt på kylaren (3.1 ii) och låt innehållet koka 3 minuter. |
| --- | --- |

Tillsätt 100 ml xylen (3.2) per gram provmaterial till provexemplaret i kolven (3.1 i). Sätt på kylaren (3.1 ii) och låt innehållet koka 3 minuter.

| | Häll omedelbart av den varma vätskan genom den vägda filterdegeln (se anm. 1). Upprepa behandlingen ytterligare två gånger, varje gång med 50 ml nytt lösningsmedel. |
| --- | --- |

Häll omedelbart av den varma vätskan genom den vägda filterdegeln (se anm. 1). Upprepa behandlingen ytterligare två gånger, varje gång med 50 ml nytt lösningsmedel.

| | Skölj återstoden, fortfarande i kolven, två gånger med 30 ml kokande xylen och därefter två gånger med 75 ml petroleumeter (I.3.2.1 i de allmänna anvisningarna). Efter den andra sköljningen med petroleumeter filtreras innehållet genom filterdegeln. Sedan överförs återstående fibrer till degeln med hjälp av en liten mängd petroleumeter varpå lösningsmedlet får avdunsta. Torka degeln, låt den svalna och väg den med innehåll. |
| --- | --- |

Skölj återstoden, fortfarande i kolven, två gånger med 30 ml kokande xylen och därefter två gånger med 75 ml petroleumeter (I.3.2.1 i de allmänna anvisningarna). Efter den andra sköljningen med petroleumeter filtreras innehållet genom filterdegeln. Sedan överförs återstående fibrer till degeln med hjälp av en liten mängd petroleumeter varpå lösningsmedlet får avdunsta. Torka degeln, låt den svalna och väg den med innehåll.

Anmärkningar:

| 1. | Förvärm degeln genom vilken xylenet ska filtreras. |
| --- | --- |

1.

Förvärm degeln genom vilken xylenet ska filtreras.

| 2. | Efter behandlingen med kokande xylen är det viktigt att kolven avkyls ordentligt innan petroleumetern tillsätts. |
| --- | --- |

2.

Efter behandlingen med kokande xylen är det viktigt att kolven avkyls ordentligt innan petroleumetern tillsätts.

| 3. | För att begränsa den brand- och giftfara som operatören utsätts för kan man använda en extraheringsapparat, som vid lämplig användning ger identiskt resultat (11). |
| --- | --- |

3.

För att begränsa den brand- och giftfara som operatören utsätts för kan man använda en extraheringsapparat, som vid lämplig användning ger identiskt resultat (11).

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 14

BLANDNINGAR AV KLORFIBRER (HOMOPOLYMERER AV VINYLKLORID) OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Metod med användande av koncentrerad svavelsyra)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | klorfibrer (27) baserade på homopolymerer av vinylklorid, vare sig de är efterklorerade eller inte, och elastolefin (47)
  med |
| --- | --- |

1.

klorfibrer (27) baserade på homopolymerer av vinylklorid, vare sig de är efterklorerade eller inte, och elastolefin (47)

med

| 2. | bomull (5), acetat (19), kupro (21), modal (22), triacetat (24), viskos (25), vissa akrylhartser (26), vissa modakryltyper (29), polyamid eller nylon (30), polyester (35), elastomultiester (46) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

bomull (5), acetat (19), kupro (21), modal (22), triacetat (24), viskos (25), vissa akrylhartser (26), vissa modakryltyper (29), polyamid eller nylon (30), polyester (35), elastomultiester (46) och melamin (48).

De modakryltyper som avses är de som ger en klar lösning när de doppas i koncentrerad svavelsyra (relativ densitet 1,84 vid 20 °C).

Denna metod kan användas exempelvis i stället för metod nr 8 och nr 9.

2.   PRINCIP

Ingående komponent, annan än klorfiber eller elastolefin (dvs. de fibrer som omnämns i punkt 1.2) löses ut från en känd, torr massa av blandningen med koncentrerad svavelsyra (relativ densitet 1,84 vid 20 °C).

Återstoden, som består av klorfiber eller elastolefin, samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen annat fiberslag erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

| ii) | Glasstav med tillplattad ände. |
| --- | --- |

ii)

Glasstav med tillplattad ände.

3.2.   Reagenser

| i) | Svavelsyra, koncentrerad (relativ densitet 1,84 vid 20 °C). |
| --- | --- |

i)

Svavelsyra, koncentrerad (relativ densitet 1,84 vid 20 °C).

| ii) | Svavelsyra, ca 50 % (m/m) vattenhaltig lösning.
  Bered denna reagens genom att försiktigt under kylning tillsätta 400 ml svavelsyra (relativ densitet 1,84 vid 20 °C) till 500 ml destillerat eller dejoniserat vatten. Efter nedkylning till rumstemperatur späds lösningen med vatten till 1 liter. |
| --- | --- |

ii)

Svavelsyra, ca 50 % (m/m) vattenhaltig lösning.

Bered denna reagens genom att försiktigt under kylning tillsätta 400 ml svavelsyra (relativ densitet 1,84 vid 20 °C) till 500 ml destillerat eller dejoniserat vatten. Efter nedkylning till rumstemperatur späds lösningen med vatten till 1 liter.

| iii) | Ammoniak, utspädd lösning.
  Späd 60 ml koncentrerad ammoniak (relativ densitet 0,880 vid 20 °C) med destillerat vatten till 1 liter. |
| --- | --- |

iii)

Ammoniak, utspädd lösning.

Späd 60 ml koncentrerad ammoniak (relativ densitet 0,880 vid 20 °C) med destillerat vatten till 1 liter.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ förfarandet i de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 100 ml svavelsyra (3.2 i) per gram provmaterial till provexemplaret i kolven (3.1 i). |
| --- | --- |

Tillsätt 100 ml svavelsyra (3.2 i) per gram provmaterial till provexemplaret i kolven (3.1 i).

| | Låt kolven stå i rumstemperatur i 10 minuter. Rör under tiden om då och då med glasstaven. Om ett vävt eller stickat tyg behandlas, tryck det mot kolvväggen med glasstaven så att det material som lösts upp av svavelsyran avskiljs. |
| --- | --- |

Låt kolven stå i rumstemperatur i 10 minuter. Rör under tiden om då och då med glasstaven. Om ett vävt eller stickat tyg behandlas, tryck det mot kolvväggen med glasstaven så att det material som lösts upp av svavelsyran avskiljs.

| | Häll vätskan genom den vägda filterdegeln. Tillsätt 100 ml ny svavelsyra (3.2 i) till kolven och upprepa behandlingen. Överför innehållet i kolven till filterdegeln med hjälp av glasstaven. Om nödvändigt, tillsätt litet koncentrerad svavelsyra (3.2 i) till kolven för att fibrer som klibbar fast vid kolvväggen ska kunna överföras till filterdegeln. Töm filterdegeln genom avsugning och ta bort filtratet genom att tömma eller byta ut filterkolven. Skölj med, i tur och ordning, 50 % svavelsyrelösning (3.2 ii), destillerat eller avjoniserat vatten (I.3.2.3 i de allmänna anvisningarna) och ammoniaklösning (3.2 iii), och skölj slutligen noggrant med destillerat eller dejoniserat vatten och avvattna degeln genom avsugning efter varje påfyllning. (Avsug inte under sköljningen, utan låt sköljvätskan självrinna före avsugningen.) Torka degeln, låt den svalna och väg den med innehåll. |
| --- | --- |

Häll vätskan genom den vägda filterdegeln. Tillsätt 100 ml ny svavelsyra (3.2 i) till kolven och upprepa behandlingen. Överför innehållet i kolven till filterdegeln med hjälp av glasstaven. Om nödvändigt, tillsätt litet koncentrerad svavelsyra (3.2 i) till kolven för att fibrer som klibbar fast vid kolvväggen ska kunna överföras till filterdegeln. Töm filterdegeln genom avsugning och ta bort filtratet genom att tömma eller byta ut filterkolven. Skölj med, i tur och ordning, 50 % svavelsyrelösning (3.2 ii), destillerat eller avjoniserat vatten (I.3.2.3 i de allmänna anvisningarna) och ammoniaklösning (3.2 iii), och skölj slutligen noggrant med destillerat eller dejoniserat vatten och avvattna degeln genom avsugning efter varje påfyllning. (Avsug inte under sköljningen, utan låt sköljvätskan självrinna före avsugningen.) Torka degeln, låt den svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 utom för melamin, där d är 1,01.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

METOD nr 15

KLORFIBRER, VISSA MODAKRYLFIBRER, VISSA ELASTANFIBRER, ACETATFIBRER, TRIACETATFIBRER OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Metod med användande av cyklohexanon)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | acetat (19), triacetat (24), klorfibrer (27), vissa modakrylfibrer (29), vissa elastanfibrer (43)
  med |
| --- | --- |

1.

acetat (19), triacetat (24), klorfibrer (27), vissa modakrylfibrer (29), vissa elastanfibrer (43)

med

| 2. | ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), polyamid eller nylon (30), akryl (26), glasfiber (44) och melamin (48). |
| --- | --- |

2.

ull (1), djurhår (2 och 3), silke (4), bomull (5), kupro (21), modal (22), viskos (25), polyamid eller nylon (30), akryl (26), glasfiber (44) och melamin (48).

Vid förekomst av modakryl- eller elastanfibrer måste ett prov först utföras för att utröna om fibern kan utlösas helt i reagensen.

Det är också möjligt att analysera blandningar som innehåller klorfibrer genom använda metod nr 9 eller metod nr 14.

2.   PRINCIP

Acetat- och triacetatfibrerna, klorfibrerna, vissa modakryltyper och elastantyper löses ut från en känd, torr massa med cyklohexanon vid en temperatur nära kokpunkten. Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen klorfibrer, modakryl, elastan, acetat och triacetat erhålls som mellanskillnad.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Utrustning för extrahering under värme som lämpar sig för användning vid provningsförfarandet enligt punkt 4 (se figur: detta är en variant av den apparat som beskrivs i Melliand Textilberichte 56 (1975) 643–645). |
| --- | --- |

i)

Utrustning för extrahering under värme som lämpar sig för användning vid provningsförfarandet enligt punkt 4 (se figur: detta är en variant av den apparat som beskrivs i Melliand Textilberichte 56 (1975) 643–645).

| ii) | Filterdegel för provkroppen. |
| --- | --- |

ii)

Filterdegel för provkroppen.

| iii) | Poröst mellanlägg (porositetsgrad 1). |
| --- | --- |

iii)

Poröst mellanlägg (porositetsgrad 1).

| iv) | Återloppskylare som kan anpassas till destillationskolven. |
| --- | --- |

iv)

Återloppskylare som kan anpassas till destillationskolven.

| v) | Uppvärmningsanordning. |
| --- | --- |

v)

Uppvärmningsanordning.

3.2.   Reagenser

| i) | Cyklohexanon, kokpunkt 156 °C. |
| --- | --- |

i)

Cyklohexanon, kokpunkt 156 °C.

| ii) | Etylalkohol, 50 volymprocent. |
| --- | --- |

ii)

Etylalkohol, 50 volymprocent.

Anmärkning:

Cyklohexanon är brandfarligt och giftigt. Ska användas med försiktighet.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

| | Tillsätt 100 ml cyklohexanon per gram fibermaterial till provexemplaret i destillationskolven. Sätt in extraheringsbehållaren där filterdegeln med provexemplaret och det porösa mellanlägget, i något lutande ställning, har placerats. Sätt in återloppskylaren. Värm upp till kokpunkten och fortsätt extraheringen i 60 minuter med en omloppshastighet om minst 12 cykler i timmen. |
| --- | --- |

Tillsätt 100 ml cyklohexanon per gram fibermaterial till provexemplaret i destillationskolven. Sätt in extraheringsbehållaren där filterdegeln med provexemplaret och det porösa mellanlägget, i något lutande ställning, har placerats. Sätt in återloppskylaren. Värm upp till kokpunkten och fortsätt extraheringen i 60 minuter med en omloppshastighet om minst 12 cykler i timmen.

| | Avlägsna extraheringsbehållaren efter extrahering och avkylning, ta ut filterdegeln och avlägsna det porösa mellanlägget. Skölj innehållet i filterdegeln tre eller fyra gånger med 50 % etylalkohol som värmts upp till 60 C och därefter med 1 liter 60-gradigt vatten. |
| --- | --- |

Avlägsna extraheringsbehållaren efter extrahering och avkylning, ta ut filterdegeln och avlägsna det porösa mellanlägget. Skölj innehållet i filterdegeln tre eller fyra gånger med 50 % etylalkohol som värmts upp till 60 C och därefter med 1 liter 60-gradigt vatten.

| | Avsug inte under eller mellan sköljningarna. Låt sköljvätskan självrinna före avsugningen. |
| --- | --- |

Avsug inte under eller mellan sköljningarna. Låt sköljvätskan självrinna före avsugningen.

| | Torka slutligen degeln, låt den svalna och väg den med innehåll. |
| --- | --- |

Torka slutligen degeln, låt den svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultatet enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d är 1,00 med följande undantag:

| — | Silke och melamin 1,01. |
| --- | --- |

—

Silke och melamin 1,01.

| — | Akryl 0,98. |
| --- | --- |

—

Akryl 0,98.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 1 vid 95 % konfidensnivå.

Image

METOD nr 16

MELAMIN OCH VISSA ANDRA FIBERSLAG

(Metod med användande av het myrsyra)

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod är, efter avlägsnande av fiberfrämmande ämnen, tillämplig på binära blandningar av

| 1. | melamin (47)
  med |
| --- | --- |

1.

melamin (47)

med

| 2. | bomull (5) och aramid (31). |
| --- | --- |

2.

bomull (5) och aramid (31).

2.   PRINCIP

Melaminet löses ut från en känd, torr massa av blandningen med het myrsyra (90 viktprocent).

Återstoden samlas, sköljs, torkas och vägs. Dess massa, vid behov korrigerad, anges som procentuell andel av blandningens torrvikt. Den procentuella andelen annat fiberslag erhålls som mellanskillnad.

Anmärkning:

Iaktta noga det rekommenderade temperaturområdet eftersom melaminets löslighet är starkt beroende av temperaturen.

3.   UTRUSTNING OCH REAGENSER (andra än de som anges i de allmänna anvisningarna)

3.1.   Utrustning

| i) | Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml. |
| --- | --- |

i)

Erlenmeyerkolv med glaspropp, minsta kapacitet 200 ml.

| ii) | Skakvattenbad eller annan utrustning för att skaka kolven under bibehållande av temperaturen 90 ± 2 °C. |
| --- | --- |

ii)

Skakvattenbad eller annan utrustning för att skaka kolven under bibehållande av temperaturen 90 ± 2 °C.

3.2.   Reagenser

| i) | Myrsyra (90 % m/m, relativ densitet vid 20 °C: 1,204 g/ml). Späd 890 ml 98–100 % m/m myrsyra (relativ densitet vid 20 °C: 1,220 g/ml) med vatten till 1 liter.
  Het myrsyra är starkt frätande och måste hanteras varsamt. |
| --- | --- |

i)

Myrsyra (90 % m/m, relativ densitet vid 20 °C: 1,204 g/ml). Späd 890 ml 98–100 % m/m myrsyra (relativ densitet vid 20 °C: 1,220 g/ml) med vatten till 1 liter.

Het myrsyra är starkt frätande och måste hanteras varsamt.

| ii) | Ammoniak, utspädd lösning: Späd 80 ml koncentrerad ammoniaklösning (relativ densitet vid 20 °C: 0,880) med vatten till 1 liter. |
| --- | --- |

ii)

Ammoniak, utspädd lösning: Späd 80 ml koncentrerad ammoniaklösning (relativ densitet vid 20 °C: 0,880) med vatten till 1 liter.

4.   TILLVÄGAGÅNGSSÄTT

Följ de allmänna anvisningarna och fortsätt sedan på följande sätt:

Tillsätt 100 ml myrsyra per gram provmaterial till provexemplaret i kolven, som ska ha en minsta kapacitet på 200 ml. Sätt i proppen och skaka kolven så att allt provmaterial blir genomblött. Håll kolven i skakvattenbad vid 90 °C ± 2 °C under en timme under kraftiga skakningar. Låt svalna till rumstemperatur. Häll vätskan genom den vägda filterdegeln. Tillsätt 50 ml myrsyra till fibermaterialet i kolven, skaka manuellt och filtrera över allt genom filterdegeln. För att allt fibermaterial ska kunna överföras till filterdegeln sköljs kolven med ytterligare myrsyra. Avvattna genom avsugning och skölj återstoden med myrsyra, hett vatten, utspädd ammoniaklösning och slutligen kallt vatten. Avvattna filterdegeln genom avsugning efter varje sköljning. Låt varje sköljvätska självrinna innan avsugning sker. Avvattna slutligen genom avsugning, torka, låt degeln svalna och väg den med innehåll.

5.   BERÄKNING OCH REDOVISNING AV RESULTAT

Beräkna resultaten enligt de allmänna anvisningarna. Värdet för d för bomull och aramid är 1,02.

6.   METODENS PRECISION

För en homogen textilblandning ska konfidensintervallet för de erhållna resultaten inte överstiga ± 2 vid 95 % konfidensnivå.

KAPITEL 3

Kvantitativ analys av ternära fiberblandningar

INLEDNING

Metoderna för kemisk kvantitativ analys är i allmänhet baserade på selektiv upplösning av de enskilda komponenterna. Det finns fyra varianter av denna metod:

| 1. | Två olika provkroppar används varvid en komponent (a) löses ut från den första provkroppen och en annan komponent (b) från den andra provkroppen. Den olösliga återstoden i varje provkropp vägs och den procentuella andelen upplöst material beräknas sedan på basis av viktförlusten. Den tredje komponentens procentuella andel (c) erhålls som mellanskillnad. |
| --- | --- |

1.

Två olika provkroppar används varvid en komponent (a) löses ut från den första provkroppen och en annan komponent (b) från den andra provkroppen. Den olösliga återstoden i varje provkropp vägs och den procentuella andelen upplöst material beräknas sedan på basis av viktförlusten. Den tredje komponentens procentuella andel (c) erhålls som mellanskillnad.

| 2. | Två olika provkroppar används varvid en komponent (a) löses ut från den första provkroppen och två komponenter (a och b) från den andra provkroppen. Den olösliga återstoden i den första provkroppen vägs och komponentens (a) procentuella andel beräknas sedan på basis av viktförlusten. Den olösliga återstoden i den andra provkroppen vägs. Den motsvarar komponent (c). Den tredje komponentens (b) procentuella andel erhålls som mellanskillnad. |
| --- | --- |

2.

Två olika provkroppar används varvid en komponent (a) löses ut från den första provkroppen och två komponenter (a och b) från den andra provkroppen. Den olösliga återstoden i den första provkroppen vägs och komponentens (a) procentuella andel beräknas sedan på basis av viktförlusten. Den olösliga återstoden i den andra provkroppen vägs. Den motsvarar komponent (c). Den tredje komponentens (b) procentuella andel erhålls som mellanskillnad.

| 3. | Två olika provkroppar används varvid två komponenter (a och b) löses ut från den första provkroppen och två komponenter (b och c) från den andra provkroppen. Den olösliga återstoden motsvarar de två komponenterna (c och a). Den tredje komponentens (b) procentuella andel erhålls som mellanskillnad. |
| --- | --- |

3.

Två olika provkroppar används varvid två komponenter (a och b) löses ut från den första provkroppen och två komponenter (b och c) från den andra provkroppen. Den olösliga återstoden motsvarar de två komponenterna (c och a). Den tredje komponentens (b) procentuella andel erhålls som mellanskillnad.

| 4. | Endast en provkropp används och sedan en av komponenterna avlägsnats vägs den olösliga återstoden som bildats av de två återstående fibrerna och den procentuella andelen löslig komponent beräknas på basis av viktförlusten. En av de två fibrerna i återstoden löses ut, den olösliga komponenten vägs och den procentuella andelen av den andra lösliga komponenten beräknas på basis av viktförlusten. |
| --- | --- |

4.

Endast en provkropp används och sedan en av komponenterna avlägsnats vägs den olösliga återstoden som bildats av de två återstående fibrerna och den procentuella andelen löslig komponent beräknas på basis av viktförlusten. En av de två fibrerna i återstoden löses ut, den olösliga komponenten vägs och den procentuella andelen av den andra lösliga komponenten beräknas på basis av viktförlusten.

När det är möjligt rekommenderas användning av en av de första tre varianterna.

Vid kemisk analys måste den expert som är ansvarig för analysen se till att man väljer sådana metoder som bara löser ut rätt fiber eller fibrer och lämnar de övriga intakta.

I kapitel 3.VI finns det en tabell med ett antal ternära blandningar samt metoder för analys av binära blandningar. Dessa metoder kan i princip användas för analys av ifrågavarande ternära blandningar.

För att minimera felmöjligheterna bör man om möjligt göra en kemisk analys med användande av minst två av de fyra ovannämnda varianterna.

Innan en analys påbörjas måste alla i blandningen ingående fiberslag identifieras. Med somliga metoder kan den olösliga komponenten i en blandning ha delvis upplösts i reagensen som användes för att lösa upp den lösliga komponenten. I möjligaste mån har sådana reagenser valts som har liten eller ingen effekt på olösliga fibrer. Om det är känt att viktförlust inträffar under analysen ska resultatet korrigeras. Korrektionsfaktorer för detta ändamål finns angivna. Dessa faktorer har bestämts genom försök vid flera laboratorier genom att fibrer som rengjorts genom förbehandling har behandlats med den för metoden lämpliga reagensen. Dessa korrektionsfaktorer är endast tillämpliga på opåverkade fibrer, varför andra korrektionsfaktorer kan behövas om fibermaterialet har påverkats före eller under behandlingen. Om man måste använda den fjärde varianten där en textilfiber underkastas successiv påverkan av två olika lösningsmedel, måste korrektionsfaktorer användas för eventuella viktförluster som fibern utsatts för under de två behandlingarna. Minst två bestämningar ska göras både ifråga om manuell och ifråga om kemisk separation.

I.   Allmänt om metoderna för kvantitativ kemisk analys av ternära fiberblandningar

Gemensamma anvisningar för metoderna för kvantitativ kemisk analys av ternära fiberblandningar.

I.1.   Omfattning och tillämpning

Under tillämpningsområdet för varje metod för analys av binära fiberblandningar anges på vilka fibrer metoden är tillämpbar. (Se kapitel 2 om vissa metoder för kvantitativ analys av binära fiberblandningar.)

I.2.   Princip

Efter identifiering av komponenterna i en blandning avlägsnas det fiberfrämmande materialet med hjälp av lämplig förbehandling och sedan tillämpas en eller flera av de fyra varianterna för det i inledningen beskrivna förfarandet vid selektiv upplösning. Utom när detta möter tekniska svårigheter bör man först avlägsna det fiberslag som överväger. Den fiber som ingår i mindre del bildar återstod.

I.3.   Material och utrustning

I.3.1.   Utrustning

| I.3.1.1. | Filterdeglar och vägglas som är stora nog att hålla sådana deglar eller annan utrustning som ger motsvarande resultat. |
| --- | --- |

I.3.1.1.

Filterdeglar och vägglas som är stora nog att hålla sådana deglar eller annan utrustning som ger motsvarande resultat.

| I.3.1.2. | Filterkolv. |
| --- | --- |

I.3.1.2.

Filterkolv.

| I.3.1.3. | Exsickator med fuktindikerande blågel. |
| --- | --- |

I.3.1.3.

Exsickator med fuktindikerande blågel.

| I.3.1.4. | Ventilerad ugn för torkning av provkroppar i 105 °C ± 3 °C. |
| --- | --- |

I.3.1.4.

Ventilerad ugn för torkning av provkroppar i 105 °C ± 3 °C.

| I.3.1.5. | Analysvåg med en noggrannhet av 0,0002 g. |
| --- | --- |

I.3.1.5.

Analysvåg med en noggrannhet av 0,0002 g.

| I.3.1.6. | Soxhlet extraktionsutrustning eller annan utrustning som ger motsvarande resultat. |
| --- | --- |

I.3.1.6.

Soxhlet extraktionsutrustning eller annan utrustning som ger motsvarande resultat.

I.3.2.   Reagenser

| I.3.2.1. | Petroleumeter, redestillerad, kokintervall 40 °C till 60 °C. |
| --- | --- |

I.3.2.1.

Petroleumeter, redestillerad, kokintervall 40 °C till 60 °C.

| I.3.2.2. | Övriga reagenser anges i avsnittet för aktuell metod.
  Samtliga reagenser ska vara kemiskt rena. |
| --- | --- |

I.3.2.2.

Övriga reagenser anges i avsnittet för aktuell metod.

Samtliga reagenser ska vara kemiskt rena.

| I.3.2.3. | Destillerat eller dejoniserat vatten. |
| --- | --- |

I.3.2.3.

Destillerat eller dejoniserat vatten.

| I.3.2.4. | Aceton. |
| --- | --- |

I.3.2.4.

Aceton.

| I.3.2.5. | Ortofosforsyra. |
| --- | --- |

I.3.2.5.

Ortofosforsyra.

| I.3.2.6. | Urea. |
| --- | --- |

I.3.2.6.

Urea.

| I.3.2.7. | Natriumbikarbonat. |
| --- | --- |

I.3.2.7.

Natriumbikarbonat.

I.4.   Konditionerings- och provningsatmosfär

Eftersom det är torrvikter som bestäms är det onödigt att konditionera provmaterialet eller att utföra analyser i konditionerad atmosfär.

I.5.   Analysprov

Ta ut ett analysprov som är representativt för laboratorieprovet och tillräckligt stort för att räcka till erforderligt antal provkroppar, vardera om minst 1 g.

I.6.   Förbehandling av analysprov (12)

När det ingår ett ämne som inte ska medtas vid procentberäkningen (se artikel 17 i denna förordning) bör detta avlägsnas före behandlingen med en lämplig metod som inte påverkar några av de övriga fibrerna.

I detta syfte avlägsnas fiberfrämmande ämnen som kan extraheras med petroleumeter och vatten genom att det lufttorra provet behandlas en timme i en Soxhlet extraktionsutrustning med petroleumeter med en minsta hastighet av sex cykler per timme. Låt petroleumetern avdunsta från provmaterialet. Detta extraheras sedan genom direktbehandling som innebär att provkroppen först blötläggs i vatten i rumstemperatur i en timme och sedan blötläggs i vatten i 65 °C ± 5 °C i ytterligare en timme, medan man rör om då och då. Badförhållandet vätska:provkropp ska vara 100:1. Avlägsna överflödigt vatten från provkroppen genom urkramning, avsugning eller centrifugering och låt det lufttorka.

När det gäller elastolefin eller fiberblandningar som innehåller elastolefin och andra fibrer (ull, djurhår, silke, bomull, lin, äkta hampa, jute, manillahampa, alfa, kokos, ginst, rami, sisal, kupro, modal, protein, viskos, akryl, polyamid eller nylon, polyester och elastomultiester) måste det ovannämnda förfarandet anpassas något, genom att petroleumetern ersätts med aceton.

Om fiberfrämmande ämnen inte kan extraheras med petroleumeter och vatten ska de avlägsnas genom att den ovan beskrivna vattenmetoden ersätts med annan lämplig metod som inte väsentligt förändrar någon av fiberkomponenterna. Vad gäller vissa oblekta vegetabiliska fibrer (t.ex. jute och kokos) bör det dock noteras att normal förbehandling med petroleumeter och vatten inte avlägsnar alla naturligt förekommande fiberfrämmande ämnen. Trots detta görs ingen ytterligare förbehandling, såvida provet inte innehåller appretur som är olöslig i både petroleumeter och vatten.

Analysrapporterna ska innehålla fullständiga upplysningar om de förbehandlingsmetoder som använts.

I.7.   Provningsförfarande

I.7.1.   Allmänna anvisningar

I.7.1.1.   Torkning

Torka i minst 4 timmar, dock högst 16 timmar, vid 105 °C ± 3 °C i en ventilerad ugn med ugnsluckan stängd hela tiden. Om torkperioden är kortare än 14 timmar måste man väga provkroppen för att kontrollera att massan har förblivit konstant. Massan kan anses konstant om variationen är under 0,05 % efter ytterligare 60 minuters torkning.

Undvik att hantera deglar och vägglas, provkroppar eller återstoder med bara händer vid torkning, kylning och vägning.

Torka provkropparna i ett vägglas med locket liggande bredvid i ugnen. Vid torktidens slut tillsluts vägglaset innan det tas ut ur ugnen och snabbt placeras i exsickatorn.

Torka filterdegeln i ett vägglas med locket liggande bredvid i ugnen. Vid torktidens slut tillsluts vägglaset innan det tas ut ur ugnen och snabbt placeras i exsickatorn.

När annan utrustning än filterdeglar används ska torkningen i ugnen ske på sådant sätt att fibrernas torrvikt kan bestämmas utan förlust.

I.7.1.2.   Kylning

Kyl tills fullständig avkylning av vägglasen har uppnåtts, dock minst 2 timmar och med exsickatorn placerad bredvid vågen.

I.7.1.3.   Vägning

Efter kylning vägs vägglaset inom 2 minuter från det att det avlägsnats ur exsickatorn. Väg med en noggrannhet av 0,0002 g.

I.7.2.   Tillvägagångssätt

Ta ut en provkropp som väger minst 1 g från ett förbehandlat analysprov. Skär garn eller tyg i ca 10 mm längder och skilj dem åt så mycket det går. Torka provkroppen i ett vägglas, låt den svalna i exsickator och väg den. Flytta över provkroppen i aktuellt kärl enligt tillämpligt avsnitt av relevant gemenskapsmetod och väg därefter åter vägglaset omgående. Provkroppens torrvikt erhålls som mellanskillnad. Slutför analysen enligt tillämpligt avsnitt av relevant metod. Undersök återstoden i mikroskop eller på annat lämpligt sätt för att kontrollera att det fiberslag som skulle avlägsnas verkligen har lösts ut.

I.8.   Beräkning och redovisning av resultat

Varje komponents massa uttrycks i procent av den totala blandningens massa. Resultatet beräknas på ren, torr massa som justerats med hänsyn till a) konventionella godtagna toleranser och b) nödvändiga korrektionsfaktorer för att förlust av fiberfrämmande ämnen under förbehandlingen och analysen ska beaktas.

I.8.1.   Beräkning av den procentuella andelen rena torra fibrer ska göras utan beaktande av förlust av fibermassa under förbehandlingen

I.8.1.1.   – VARIANT 1 –

Dessa formler ska användas när en viss komponent i blandningen avlägsnas från den första provkroppen och en annan komponent avlägsnas från den andra provkroppen:

Formula

Formula

Formula

| | P1 % är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten (komponent i den första provkroppen som lösts ut i den första reagensen), |
| --- | --- |

P1 % är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten (komponent i den första provkroppen som lösts ut i den första reagensen),

| | P2 % är den procentuella andelen av den andra rena, torra komponenten (komponent i den andra provkroppen som lösts ut i den andra reagensen), |
| --- | --- |

P2 % är den procentuella andelen av den andra rena, torra komponenten (komponent i den andra provkroppen som lösts ut i den andra reagensen),

| | P3 % är den procentuella andelen av den tredje rena, torra komponenten (den olösliga komponenten i båda provkropparna), |
| --- | --- |

P3 % är den procentuella andelen av den tredje rena, torra komponenten (den olösliga komponenten i båda provkropparna),

| | m1 är den första provkroppens torrvikt efter förbehandling, |
| --- | --- |

m1 är den första provkroppens torrvikt efter förbehandling,

| | m2 är den andra provkroppens torrvikt efter förbehandling, |
| --- | --- |

m2 är den andra provkroppens torrvikt efter förbehandling,

| | r1 är återstodens torrvikt sedan den första komponenten från den första provkroppen avlägsnats med hjälp av den första reagensen, |
| --- | --- |

r1 är återstodens torrvikt sedan den första komponenten från den första provkroppen avlägsnats med hjälp av den första reagensen,

| | r2 är återstodens torrvikt sedan den andra komponenten från den andra provkroppen avlägsnats med hjälp av den andra reagensen, |
| --- | --- |

r2 är återstodens torrvikt sedan den andra komponenten från den andra provkroppen avlägsnats med hjälp av den andra reagensen,

| | d1 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den andra komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen (13), |
| --- | --- |

d1 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den andra komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen (13),

| | d2 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen, |
| --- | --- |

d2 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen,

| | d3 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den andra reagensen hos den första komponenten som inte lösts ut i den andra provkroppen, |
| --- | --- |

d3 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den andra reagensen hos den första komponenten som inte lösts ut i den andra provkroppen,

| | d4 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den andra reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den andra provkroppen. |
| --- | --- |

d4 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den andra reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den andra provkroppen.

I.8.1.2.   – VARIANT 2 –

Dessa formler ska användas när en komponent (a) avlägsnas från den första provkroppen och lämnar kvar de övriga två komponenterna (b + c), och när två komponenter (a + b) avlägsnas från den andra provkroppen och lämnar kvar den tredje komponenten som återstod (c):

Formula

Formula

Formula

| | P1 % är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten (komponent i den första provkroppen som lösts ut i den första reagensen), |
| --- | --- |

P1 % är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten (komponent i den första provkroppen som lösts ut i den första reagensen),

| | P2 % är den procentuella andelen av den andra rena, torra komponenten (komponent som lösts ut i den andra reagensen, samtidigt med den första komponenten i den andra provkroppen), |
| --- | --- |

P2 % är den procentuella andelen av den andra rena, torra komponenten (komponent som lösts ut i den andra reagensen, samtidigt med den första komponenten i den andra provkroppen),

| | P3 % är den procentuella andelen av den tredje rena, torra komponenten (komponent som är olöslig i båda provkropparna), |
| --- | --- |

P3 % är den procentuella andelen av den tredje rena, torra komponenten (komponent som är olöslig i båda provkropparna),

| | m1 är den första provkroppens torrvikt efter förbehandling, |
| --- | --- |

m1 är den första provkroppens torrvikt efter förbehandling,

| | m2 är den andra provkroppens torrvikt efter förbehandling, |
| --- | --- |

m2 är den andra provkroppens torrvikt efter förbehandling,

| | r1 är återstodens torrvikt sedan den första komponenten i den första provkroppen avlägsnats med hjälp av den första reagensen, |
| --- | --- |

r1 är återstodens torrvikt sedan den första komponenten i den första provkroppen avlägsnats med hjälp av den första reagensen,

| | r2 är återstodens torrvikt sedan den första och andra komponenten i den andra provkroppen avlägsnats med hjälp av den andra reagensen, |
| --- | --- |

r2 är återstodens torrvikt sedan den första och andra komponenten i den andra provkroppen avlägsnats med hjälp av den andra reagensen,

| | d1 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den andra komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen, |
| --- | --- |

d1 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den andra komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen,

| | d2 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen, |
| --- | --- |

d2 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen,

| | d4 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den andra reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den andra provkroppen. |
| --- | --- |

d4 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den andra reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den andra provkroppen.

I.8.1.3.   – VARIANT 3 –

Dessa formler ska användas när två komponenter (a + b) avlägsnas från provkroppen och lämnar kvar den tredje komponenten (c), och därefter två komponenter (b + c) avlägsnas från en annan provkropp och lämnar kvar den första komponenten (a):

Formula

Formula

Formula

| | P1 % är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten (komponent som lösts ut med hjälp av reagensen), |
| --- | --- |

P1 % är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten (komponent som lösts ut med hjälp av reagensen),

| | P2 % är den procentuella andelen av den andra rena, torra komponenten (komponent som lösts ut med hjälp av reagensen), |
| --- | --- |

P2 % är den procentuella andelen av den andra rena, torra komponenten (komponent som lösts ut med hjälp av reagensen),

| | P3 % är den procentuella andelen av den tredje rena, torra komponenten (komponent som lösts ut i den andra provkroppen med hjälp av reagensen), |
| --- | --- |

P3 % är den procentuella andelen av den tredje rena, torra komponenten (komponent som lösts ut i den andra provkroppen med hjälp av reagensen),

| | m1 är den första provkroppens torrvikt efter förbehandling, |
| --- | --- |

m1 är den första provkroppens torrvikt efter förbehandling,

| | m2 är den andra provkroppens torrvikt efter förbehandling, |
| --- | --- |

m2 är den andra provkroppens torrvikt efter förbehandling,

| | r1 är återstodens torrvikt sedan den första och andra komponenten i den första provkroppen avlägsnats med hjälp av den första reagensen, |
| --- | --- |

r1 är återstodens torrvikt sedan den första och andra komponenten i den första provkroppen avlägsnats med hjälp av den första reagensen,

| | r2 är återstodens torrvikt sedan den andra och tredje komponenten i den andra provkroppen avlägsnats med hjälp av den andra reagensen, |
| --- | --- |

r2 är återstodens torrvikt sedan den andra och tredje komponenten i den andra provkroppen avlägsnats med hjälp av den andra reagensen,

| | d2 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen, |
| --- | --- |

d2 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den tredje komponenten som inte lösts ut i den första provkroppen,

| | d3 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den andra reagensen hos den första komponenten som inte lösts ut i den andra provkroppen. |
| --- | --- |

d3 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den andra reagensen hos den första komponenten som inte lösts ut i den andra provkroppen.

I.8.1.4.   – VARIANT 4 –

Dessa formler ska användas när två komponenter i följd avlägsnas från blandningen med användande av samma provkropp:

Formula

Formula

Formula

| | P1 % är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten (första utlösta komponent), |
| --- | --- |

P1 % är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten (första utlösta komponent),

| | P2 % är den procentuella andelen av den andra rena, torra komponenten (andra utlösta komponent), |
| --- | --- |

P2 % är den procentuella andelen av den andra rena, torra komponenten (andra utlösta komponent),

| | P3 % är den procentuella andelen av den tredje rena, torra komponenten (olöslig komponent), |
| --- | --- |

P3 % är den procentuella andelen av den tredje rena, torra komponenten (olöslig komponent),

| | m är provkroppens torrvikt efter förbehandling, |
| --- | --- |

m är provkroppens torrvikt efter förbehandling,

| | r1 är återstodens torrvikt sedan den första komponenten avlägsnats med hjälp av den första reagensen, |
| --- | --- |

r1 är återstodens torrvikt sedan den första komponenten avlägsnats med hjälp av den första reagensen,

| | r2 är återstodens torrvikt sedan den första och andra komponenten avlägsnats med hjälp av den första och andra reagensen, |
| --- | --- |

r2 är återstodens torrvikt sedan den första och andra komponenten avlägsnats med hjälp av den första och andra reagensen,

| | d1 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den andra komponenten, |
| --- | --- |

d1 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den andra komponenten,

| | d2 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den tredje komponenten, |
| --- | --- |

d2 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första reagensen hos den tredje komponenten,

| | d3 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första och andra reagensen hos den tredje komponenten. |
| --- | --- |

d3 är korrektionsfaktorn för viktförlust i den första och andra reagensen hos den tredje komponenten.

1.8.2.   Beräkning av den procentuella andelen av varje enskild komponent justerad med hänsyn till konventionella godtagna toleranser och i tillämpliga fall korrektionsfaktorer för viktförlust under förbehandlingen

Om

Formula
  Formula
  Formula

är

Formula

Formula

Formula

| | P1A % är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten, inklusive fukthalt och viktförlust under förbehandlingen, |
| --- | --- |

P1A % är den procentuella andelen av den första rena, torra komponenten, inklusive fukthalt och viktförlust under förbehandlingen,

| | P2A % är den procentuella andelen av den andra rena, torra komponenten, inklusive fukthalt och viktförlust under förbehandlingen, |
| --- | --- |

P2A % är den procentuella andelen av den andra rena, torra komponenten, inklusive fukthalt och viktförlust under förbehandlingen,

| | P3A % är den procentuella andelen av den tredje rena, torra komponenten, inklusive fukthalt och viktförlust under förbehandlingen, |
| --- | --- |

P3A % är den procentuella andelen av den tredje rena, torra komponenten, inklusive fukthalt och viktförlust under förbehandlingen,

| | P1 är den första rena, torra komponentens procentuella andel som erhållits med hjälp av en av formlerna i I.8.1, |
| --- | --- |

P1 är den första rena, torra komponentens procentuella andel som erhållits med hjälp av en av formlerna i I.8.1,

| | P2 är den andra rena, torra komponentens procentuella andel som erhållits med hjälp av en av formlerna i I.8.1, |
| --- | --- |

P2 är den andra rena, torra komponentens procentuella andel som erhållits med hjälp av en av formlerna i I.8.1,

| | P3 är den tredje rena, torra komponentens procentuella andel som erhållits med hjälp av en av formlerna i I.8.1, |
| --- | --- |

P3 är den tredje rena, torra komponentens procentuella andel som erhållits med hjälp av en av formlerna i I.8.1,

| | a1 är den konventionella godtagna toleransen för den första komponenten, |
| --- | --- |

a1 är den konventionella godtagna toleransen för den första komponenten,

| | a2 är den konventionella godtagna toleransen för den andra komponenten, |
| --- | --- |

a2 är den konventionella godtagna toleransen för den andra komponenten,

| | a3 är den konventionella godtagna toleransen för den tredje komponenten, |
| --- | --- |

a3 är den konventionella godtagna toleransen för den tredje komponenten,

| | b1 är den procentuella andelen av den första komponentens viktförlust under förbehandlingen, |
| --- | --- |

b1 är den procentuella andelen av den första komponentens viktförlust under förbehandlingen,

| | b2 är den procentuella andelen av den andra komponentens viktförlust under förbehandlingen, |
| --- | --- |

b2 är den procentuella andelen av den andra komponentens viktförlust under förbehandlingen,

| | b3 är den procentuella andelen av den tredje komponentens viktförlust under förbehandlingen. |
| --- | --- |

b3 är den procentuella andelen av den tredje komponentens viktförlust under förbehandlingen.

När en särskild förbehandling används ska värdena b1, b2 och b3 om möjligt bestämmas genom att man låter alla de ingående rena fibrerna undergå den förbehandling som används i analysen. Rena fibrer är sådana som är fria från alla fiberfrämmande material, utom sådant som normalt ingår (antingen som naturligt förekommande eller p.g.a. tillverkningsprocessen), i det tillstånd (oblekt, blekt) det befinner sig i det material som ska analyseras.

När inga av de rena separata ingående fibrer som används vid tillverkningen av det material som ska analyseras står till förfogande, måste man använda de medelvärden för b1, b2 och b3 som erhållits genom provningar som utförts på rena fibrer som liknar dem i den blandning som ska undersökas.

Om vanlig förbehandling genom extrahering med petroleumeter och vatten används kan man normalt bortse från korrektionsfaktorerna b1, b2 och b3 utom ifråga om oblekt bomull, oblekt lin och oblekt hampa där en viktförlust på 4 % på grund av förbehandlingen är allmänt godtagbar. Motsvarande procentsats för polypropylen är 1 %.

När det gäller andra fibrer bortser man vid beräkningar vanligen från förluster orsakade av förbehandling.

I.8.3.   Anmärkning

Exempel på beräkningar finns i kapitel 3.V.

II.   Metod för kvantitativ analys genom manuell separation av ternära fiberblandningar

II.1.   Tillämpning

Denna metod är tillämplig på alla typer av textilfibrer förutsatt att de inte bildar en intim blandning och att det är möjligt att skilja dem åt för hand.

II.2.   Princip

Efter identifiering av komponenterna i textilvaran avlägsnas det fiberfrämmande materialet genom lämplig förbehandling och sedan separeras fibrerna för hand, torkas och vägs varpå varje fibers andel i blandningen beräknas.

II.3.   Utrustning

| II.3.1. | Vägglas eller annan utrustning som ger motsvarande resultat. |
| --- | --- |

II.3.1.

Vägglas eller annan utrustning som ger motsvarande resultat.

| II.3.2. | Exsickator med fuktindikerande blågel. |
| --- | --- |

II.3.2.

Exsickator med fuktindikerande blågel.

| II.3.3. | Ventilerad ugn för torkning av provkroppar i 105 °C ± 3 °C. |
| --- | --- |

II.3.3.

Ventilerad ugn för torkning av provkroppar i 105 °C ± 3 °C.

| II.3.4. | Analysvåg med en noggrannhet av 0,0002 g. |
| --- | --- |

II.3.4.

Analysvåg med en noggrannhet av 0,0002 g.

| II.3.5. | Soxhlet extraktionsutrustning eller annan utrustning som ger motsvarande resultat. |
| --- | --- |

II.3.5.

Soxhlet extraktionsutrustning eller annan utrustning som ger motsvarande resultat.

| II.3.6. | Nål. |
| --- | --- |

II.3.6.

Nål.

| II.3.7. | Torsionsprovare eller liknande utrustning. |
| --- | --- |

II.3.7.

Torsionsprovare eller liknande utrustning.

II.4.   Reagenser

| II.4.1. | Petroleumeter, redestillerad, kokintervall 40–60 °C. |
| --- | --- |

II.4.1.

Petroleumeter, redestillerad, kokintervall 40–60 °C.

| II.4.2. | Destillerat eller dejoniserat vatten. |
| --- | --- |

II.4.2.

Destillerat eller dejoniserat vatten.

II.5.   Konditionerings- och provningsatmosfär

Se punkt I.4.

II.6.   Analysprov

Se punkt I.5.

II.7.   Förbehandling av analysprov

Se punkt I.6.

II.8.   Tillvägagångssätt

II.8.1.   Analys av garn

Ta ut en provkropp som väger minst 1 g från ett förbehandlat analysprov. Om garnet är mycket fint kan analysen göras på en längd som är minst 30 m lång oavsett vikt.

Klipp garnet i lagom stora bitar och skilj fibertyperna åt med en nål och om så krävs med en torsionsprovare. De fibertyper som erhålls på detta sätt placeras i förvägda vägglas och torkas vid 105 °C ± 3 °C tills man får en konstant vikt enligt beskrivningen i I.7.1 och I.7.2.

II.8.2.   Analys av tyg

Ta ut en provkropp som väger minst 1 g från ett förbehandlat analysprov. Inga stadkanter får ingå och kanterna ska vara noggrant putsade för att undvika fransning. Fibrerna ska löpa parallellt med väft- eller varptrådarna eller i trikåväv parallellt med längsgående eller tvärgående maskrader. Skilj de olika fibertyperna åt, samla ihop dem i förvägda vägglas och förfar i enlighet med II.8.1.

II.9.   Beräkning och redovisning av resultat

Varje fiberkomponents massa uttrycks i procent av blandningens totala massa. Resultatet beräknas på ren torr massa som justerats med hänsyn till a) konventionella godtagna toleranser och b) erforderliga korrektionsfaktorer för den viktförlust som uppstår under förbehandlingen.

| II.9.1. | Beräkning av den procentuella andelen olöslig komponent på basis av ren, torr massa utan hänsyn till förlust av fibermassa under förbehandlingen | P1 % är den procentuella andelen av den första torra, rena komponenten, |
| --- | --- | --- |

II.9.1.

Beräkning av den procentuella andelen olöslig komponent på basis av ren, torr massa utan hänsyn till förlust av fibermassa under förbehandlingen

Formula

Formula

Formula

P1 % är den procentuella andelen av den första torra, rena komponenten,

| | P2 % är den procentuella andelen av den andra torra, rena komponenten, |
| --- | --- |

P2 % är den procentuella andelen av den andra torra, rena komponenten,

| | P3 % är den procentuella andelen av den tredje torra, rena komponenten, |
| --- | --- |

P3 % är den procentuella andelen av den tredje torra, rena komponenten,

| | m1 är den första komponentens rena torrvikt, |
| --- | --- |

m1 är den första komponentens rena torrvikt,

| | m2 är den andra komponentens rena torrvikt, |
| --- | --- |

m2 är den andra komponentens rena torrvikt,

| | m3 är den tredje komponentens rena torrvikt. |
| --- | --- |

m3 är den tredje komponentens rena torrvikt.

| II.9.2. | För beräkning av den procentuella andelen av varje komponent som justerats med hänsyn till konventionella godtagna toleranser och i tillämpliga fall korrektionsfaktorer för viktförlust under förbehandlingen (se I.8.2) |
| --- | --- |

II.9.2.

För beräkning av den procentuella andelen av varje komponent som justerats med hänsyn till konventionella godtagna toleranser och i tillämpliga fall korrektionsfaktorer för viktförlust under förbehandlingen (se I.8.2)

III.   Metod för kvantitativ analys av ternära fiberblandningar med hjälp av en kombination av manuell och kemisk separation

Om möjligt ska manuell separation användas, varvid hänsyn ska tas till andelen komponenter som separerats innan man går vidare med någon kemisk behandling av varje enskild komponent.

IV.1.   Metodernas precision

Precisionen som anges i de olika metoderna avser reproducerbarheten (se kapitel 2 om vissa metoder för kvantitativ analys av binära textilblandningar).

Reproducerbarheten syftar på tillförlitligheten, dvs. den inbördes överensstämmelsen mellan experimentellt framkomna värden, erhållna vid olika laboratorier eller vid olika tillfällen, vid användning av samma analysmetod på provkroppar från en identiskt överensstämmande blandning.

Reproducerbarheten anges av konfidensintervallet för resultaten vid 95 % konfidensnivå.

Detta innebär, förutsatt att metoden tillämpats på en identiskt överensstämmande blandning, att skillnaden mellan två resultat i en serie analyser, gjorda vid olika laboratorier, kommer att överskridas endast i 5 fall av 100.

För att bestämma precisionen hos analysen av en ternär blandning tillämpar man på vanligt sätt de värden som anges i de metoder för analys av binära blandningar som har använts för att analysera även de ternära blandningarna.

Förutsatt att man i de fyra varianterna av kvantitativ kemisk analys av ternära blandningar bestämmer att två upplösningar ska utföras (med användande av två separata provkroppar för de första tre varianterna och en provkropp för den fjärde varianten) samt förutsatt att E1 och E2 anger precisionen för de två metoderna för analys av binära blandningar, visar nedanstående tabell resultatets precision för varje komponent:

| Fiberkomponent | Varianter |
| --- | --- |
| 1 | 2 och 3 | 4 |
| a | E1 | E1 | E1 |
| b | E2 | E1 + E2 | E1 + E2 |
| c | E1 + E2 | E2 | E1 + E2 |

Fiberkomponent

Varianter

1

2 och 3

4

a

E1

E1

E1

b

E2

E1 + E2

E1 + E2

c

E1 + E2

E2

E1 + E2

Om den fjärde varianten används kan man finna att graden av precision är lägre än den som beräknats med hjälp av ovanstående metod, vilket förklaras av den första reagensens möjliga påverkan på återstoden, dvs. komponenterna b och c. Detta skulle dock vara svårt att utvärdera.

IV.2.   Provningsrapport

| IV.1. | Ange den variant eller de varianter som användes för att utföra analysen samt metoderna, reagenserna och korrektionsfaktorerna. |
| --- | --- |

IV.1.

Ange den variant eller de varianter som användes för att utföra analysen samt metoderna, reagenserna och korrektionsfaktorerna.

| IV.2. | Lämna detaljerade uppgifter om eventuella särskilda förbehandlingar (se I.6). |
| --- | --- |

IV.2.

Lämna detaljerade uppgifter om eventuella särskilda förbehandlingar (se I.6).

| IV.3. | Redovisa de enskilda resultaten och det aritmetiska medelvärdet, samtliga med en decimals noggrannhet. |
| --- | --- |

IV.3.

Redovisa de enskilda resultaten och det aritmetiska medelvärdet, samtliga med en decimals noggrannhet.

| IV.4. | Redovisa om möjligt metodens precision, beräknad enligt tabellen i punkt IV.1, för varje komponent. |
| --- | --- |

IV.4.

Redovisa om möjligt metodens precision, beräknad enligt tabellen i punkt IV.1, för varje komponent.

V.   Exempel på beräkning av komponenternas procentandel i vissa ternära blandningar med användande av några av de varianter som beskrivs i punkt I.8.1

Ta fallet med en fiberblandning som vid den kvalitativa analysen visade sig innehålla följande komponenter: 1) kardull, 2) nylon (polyamid), 3) oblekt bomull.

VARIANT 1

Genom att använda denna variant, dvs. användande av två olika provkroppar och avlägsnande av en komponent (a = ull) genom att lösa ut denna från den första provkroppen och en annan komponent (b = polyamid) från den andra provkroppen, kan följande resultat erhållas:

| 1. | Den första provkroppens torrvikt efter förbehandling: (m1) = 1,6000 g. |
| --- | --- |

1.

Den första provkroppens torrvikt efter förbehandling: (m1) = 1,6000 g.

| 2. | Återstodens torrvikt efter behandling med alkalisk natriumhypoklorit (polyamid + bomull): (r1) = 1,4166 g. |
| --- | --- |

2.

Återstodens torrvikt efter behandling med alkalisk natriumhypoklorit (polyamid + bomull): (r1) = 1,4166 g.

| 3. | Den andra provkroppens torrvikt efter förbehandling: (m2) = 1,8000 g. |
| --- | --- |

3.

Den andra provkroppens torrvikt efter förbehandling: (m2) = 1,8000 g.

| 4. | Återstodens torrvikt efter behandling med myrsyra (ull + bomull): (r2) = 0,9000 g. |
| --- | --- |

4.

Återstodens torrvikt efter behandling med myrsyra (ull + bomull): (r2) = 0,9000 g.

Behandling med alkalisk natriumhypoklorit medför inte någon viktförlust för polyamid medan oblekt bomull tappar 3 % i vikt, och därför är d1 = 1,0 och d2 = 1,03.

Behandling med myrsyra medför ingen viktförlust för ull eller oblekt bomull, och därför är d3 och d4 = 1,0.

Om de värden som erhålls genom kemisk analys och korrektionsfaktorerna byts ut i formeln under punkt I.8.1.1 får man följande resultat:

| | P1 % (ull) = [1,03/1,0 – 1,03 × 1,4166/1,6000 + 0,9000/1,8000 × (1 – 1,03/1,0)] × 100 = 10,30 |
| --- | --- |

P1 % (ull) = [1,03/1,0 – 1,03 × 1,4166/1,6000 + 0,9000/1,8000 × (1 – 1,03/1,0)] × 100 = 10,30

| | P2 % (polyamid) = [1,0/1,0 – 1,0 × 0,9000/1,8000 + 1,4166/1,6000 × (1– 1,0/1,0)] × 100 = 50,00 |
| --- | --- |

P2 % (polyamid) = [1,0/1,0 – 1,0 × 0,9000/1,8000 + 1,4166/1,6000 × (1– 1,0/1,0)] × 100 = 50,00

| | P3 % (bomull) = 100 – (10,30 + 50,00) = 39,70 |
| --- | --- |

P3 % (bomull) = 100 – (10,30 + 50,00) = 39,70

De olika rena, torra fibrernas procentandelar i blandningen är följande:

| Ull | 10,30 % |
| --- | --- |
| Polyamid | 50,00 % |
| Bomull | 39,70 % |

Ull

10,30 %

Polyamid

50,00 %

Bomull

39,70 %

Dessa procentandelar måste justeras enligt formlerna i punkt I.8.2 för att de konventionella godtagna toleranserna och korrektionsfaktorerna för viktförluster efter förbehandling ska beaktas.

Som anges i bilaga IX är de konventionella godtagna toleranserna de följande: kardull 17,0 %, polyamid 6,25 %, bomull 8,5 %. Även oblekt bomull uppvisar en viktförlust på 4 % efter förbehandling med petroleumeter och vatten.

Alltså är

| | P1A % (ull) = 10,30 × [1 + (17,0 + 0,0)/100]/[10,30 × (1 + (17,0 + 0,0)/100) + 50,00 × (1 + (6,25 + 0,0)/100) + 39,70 × (1 + (8,5 + 4,0/100)] × 100 = 10,97 |
| --- | --- |

P1A % (ull) = 10,30 × [1 + (17,0 + 0,0)/100]/[10,30 × (1 + (17,0 + 0,0)/100) + 50,00 × (1 + (6,25 + 0,0)/100) + 39,70 × (1 + (8,5 + 4,0/100)] × 100 = 10,97

| | P2A % (polyamid) = 50,0 × (1 + (6,25 + 0,0)/100)/109,8385 × 100 = 48,37 |
| --- | --- |

P2A % (polyamid) = 50,0 × (1 + (6,25 + 0,0)/100)/109,8385 × 100 = 48,37

| | P3A % (bomull) = 100 - (10,97 + 48,37) = 40,66 |
| --- | --- |

P3A % (bomull) = 100 - (10,97 + 48,37) = 40,66

Sammansättningen av råmaterial i garnet är således följande:

| Polyamid | 48,4 % |
| --- | --- |
| Bomull | 40,6 % |
| Ull | 11,0 % |
| | 100,0 % |

Polyamid

48,4 %

Bomull

40,6 %

Ull

11,0 %

100,0 %

VARIANT 4

Ta fallet med en fiberblandning som vid den kvalitativa analysen visade sig innehålla följande komponenter: kardull, viskos, oblekt bomull.

Anta att följande resultat erhålls när variant 4 används, dvs. man avlägsnar två komponenter i följd från fiberblandningen i en enstaka provkropp:

| 1. | Provkroppens torrvikt efter förbehandling: (m1) = 1,6000 g. |
| --- | --- |

1.

Provkroppens torrvikt efter förbehandling: (m1) = 1,6000 g.

| 2. | Återstodens torrvikt efter behandling med alkalisk natriumhypoklorit (viskos + bomull):
  (r1) = 1,4166 g. |
| --- | --- |

2.

Återstodens torrvikt efter behandling med alkalisk natriumhypoklorit (viskos + bomull):

(r1) = 1,4166 g.

| 3. | Återstodens torrvikt efter den andra behandlingen av återstoden r1 med zinkklorid/myrsyra (bomull):
  (r2) = 0,6630 g |
| --- | --- |

3.

Återstodens torrvikt efter den andra behandlingen av återstoden r1 med zinkklorid/myrsyra (bomull):

(r2) = 0,6630 g

Behandling med alkalisk natriumhypoklorit medför inte någon viktförlust för viskos medan oblekt bomull tappar 3 % i vikt, och därför är d1 = 1,0 och d2 = 1,03.

Som ett resultat av behandling med myrsyra-zinkklorid ökar bomulls vikt med 4 % så att d3 = 1,03 × 0,96 = 0, 9888, avrundat till 0,99 (där d3 är korrektionsfaktorn för den tredje komponentens viktförlust respektive viktökning i den första och andra reagensen).

Om de värden som erhålls genom kemisk analys och korrektionsfaktorerna byts ut i formeln i I.8.1.4 får man följande resultat:

| | P2 % (viskos) = 1,0 × 1,4166/1,6000 × 100 – 1,0/1,03 × 40,98 = 48,75 % |
| --- | --- |

P2 % (viskos) = 1,0 × 1,4166/1,6000 × 100 – 1,0/1,03 × 40,98 = 48,75 %

| | P3 % (bomull) = 0,99 × 0,6630/1,6000 × 100 = 41,02 % |
| --- | --- |

P3 % (bomull) = 0,99 × 0,6630/1,6000 × 100 = 41,02 %

| | P1 % (ull) = 100 - (48,75 + 41,02) = 10,23 % |
| --- | --- |

P1 % (ull) = 100 - (48,75 + 41,02) = 10,23 %

Som redan angetts i variant 1 måste dessa procentandelar justeras med hjälp av formlerna i punkt I.8.2.

P1A % (ull) = 10,23 × [1 + (17,0 + 0,0/100)]/[10,23 × (1 + (17,00 + 0,0)/100) + 48,75 × (1 + (13 + 0,0/100) + 41,02 × (1 + (8,5 + 4,0)/100)] × 100 = 10,57 %

P2A % (viskos) = 48,75 × [1 + (13 + 0,0)/100]/113,2041 × 100 = 48,65 %

P3A % (bomull) = 100 - (10,57 + 48,65) = 40,78 %

Sammansättningen av råmaterial i blandningen är således följande:

| Viskos | 48,6 % |
| --- | --- |
| Bomull | 40,8 % |
| Ull | 10,6 % |
| | 100,0 % |

Viskos

48,6 %

Bomull

40,8 %

Ull

10,6 %

100,0 %

VI.   Tabell över typiska ternära blandningar som kan analyseras med hjälp av
  unionsmetoder
  för analys av binära blandningar (som exempel)

| Blandning nr | Ingående fibrer | Variant | Nr på metod och reagens för binära blandningar |
| --- | --- | --- | --- |
| Komponent 1 | Komponent 2 | Komponent 3 |
| 1. | Ull eller hår | Viskos, kupro eller vissa typer av modal | Bomull | 1 och/eller 4 | 2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 3 (zinkklorid/myrsyra) |
| 2. | Ull eller hår | Polyamid 6 eller 6-6 | Bomull, viskos, kupro eller modal | 1 och/eller 4 | 2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 4 (myrsyra, 80 % w/w) |
| 3. | Ull, hår eller silke | Vissa klorfibrer | Viskos, kupro, modal eller bomull | 1 och/eller 4 | 2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 w/w) |
| 4. | Ull eller hår | Polyamid 6 eller 6-6 | Polyester, polypropylen, akryl eller glasfiber | 1 och/eller 4 | 2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 4 (myrsyra 80 % w/w) |
| 5. | Ull, hår eller silke | Vissa klorfibrer | Polyester, akryl, polyamid eller glasfiber | 1 och/eller 4 | 2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 w/w) |
| 6. | Silke | Ull eller hår | Polyester | 2 | 11 (svavelsyra 75 % w/w) och 2 (alkalisk natriumhypoklorit) |
| 7. | Polyamid 6 eller 6-6 | Akryl | Bomull, viskos, kupro eller modal | 1 och/eller 4 | 4 (myrsyra 80 % w/w) och 8 (dimetylformamid) |
| 8. | Vissa klorfibrer | Polyamid 6 eller 6-6 | Bomull, viskos, kupro eller modal | 1 och/eller 4 | 8 (dimetylformamid) och 4 (myrsyra 80 % w/w)
  eller 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 % w/w) och 4 (myrsyra 80 % w/w) |
| 9. | Akryl | Polyamid 6 eller 6-6 | Polyester | 1 och/eller 4 | 8 (dimetylformamid) och 4 (myrsyra 80 % w/w) |
| 10. | Acetat | Polyamid 6 eller 6-6 | Viskos, bomull, kupro eller modal | 4 | 1 (aceton) och 4 (myrsyra 80 % w/w) |
| 11. | Vissa klorfibrer | Akryl | Polyamid | 2 och/eller 4 | 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 % w/w) och 8 (dimetylformamid) |
| 12. | Vissa klorfibrer | Polyamid 6 eller 6-6 | Akryl | 1 och/eller 4 | 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 % w/w) och 4 (myrsyra 80 % w/w) |
| 13. | Polyamid 6 eller 6-6 | Viskos, kupro, modal eller bomull | Polyester | 4 | 4 (myrsyra 80 % w/w) och 7 (svavelsyra 75 % w/w) |
| 14. | Acetat | Viskos, kupro, modal eller bomull | Polyester | 4 | 1 (aceton) och 7 (svavelsyra 75 % w/w) |
| 15. | Akryl | Viskos, kupro, modal eller bomull | Polyester | 4 | 8 (dimetylformamid) och 7 (svavelsyra 75 % w/w) |
| 16. | Acetat | Ull, hår eller silke | Bomull, viskos, kupro, modal, polyamid, polyester, akryl | 4 | 1 (aceton) och 2 (alkalisk natriumhypoklorit) |
| 17. | Triacetat | Ull, hår eller silke | Bomull, viskos, kupro, modal, polyamid, polyester, akryl | 4 | 6 (diklormetan) och 2 (alkalisk natriumhypoklorit) |
| 18. | Akryl | Ull, hår eller silke | Polyester | 1 och/eller 4 | 8 (dimetylformamid) och 2 (alkalisk natriumhypoklorit) |
| 19. | Akryl | Silke | Ull eller hår | 4 | 8 (dimetylformamid) och 11 (svavelsyra 75 % w/w) |
| 20. | Akryl | Ull, hår eller silke | Bomull, viskos, kupro eller modal | 1 och/eller 4 | 8 (dimetylformamid) och 2 (alkalisk natriumhypoklorit) |
| 21. | Ull, hår eller silke | Bomull, viskos, modal, kupro | Polyester | 4 | 2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 7 (svavelsyra 75 %) |
| 22. | Viskos, kupro eller vissa typer av modal | Bomull | Polyester | 2 och/eller 4 | 3 (zinkklorid/myrsyra) och 7 (svavelsyra 75 % w/w) |
| 23. | Akryl | Viskos, kupro eller vissa typer av modal | Bomull | 4 | 8 (dimetylformamid) och 3 (zinkklorid/myrsyra) |
| 24. | Vissa klorfibrer | Viskos, kupro eller vissa typer av modal | Bomull | 1 och/eller 4 | 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 % w/w) och 3 (zinkklorid/myrsyra) eller 8 (dimetylformamid) och 3 (zinkklorid/myrsyra) |
| 25. | Acetat | Viskos, kupro eller vissa typer av modal | Bomull | 4 | 1 (aceton) och 3 (zinkklorid/myrsyra) |
| 26. | Triacetat | Viskos, kupro eller vissa typer av modal | Bomull | 4 | 6 (diklormetan) och 3 (zinkklorid/myrsyra) |
| 27. | Acetat | Silke | Ull eller hår | 4 | 1 (aceton) och 11 (svavelsyra 75 % w/w) |
| 28. | Triacetat | Silke | Ull eller hår | 4 | 6 (diklormetan) och 11 (svavelsyra 75 % w/w) |
| 29. | Acetat | Akryl | Bomull, viskos, kupro eller modal | 4 | 1 (aceton) och 8 (dimetylformamid) |
| 30. | Triacetat | Akryl | Bomull, viskos, kupro eller modal | 4 | 6 (diklormetan) och 8 (dimetylformamid) |
| 31. | Triacetat | Polyamid 6 eller 6-6 | Bomull, viskos, kupro eller modal | 4 | 6 (diklormetan) och 4 (myrsyra 80 % w/w) |
| 32. | Triacetat | Bomull, viskos, kupro eller modal | Polyester | 4 | 6 (diklormetan) och 7 (svavelsyra 75 % w/w) |
| 33. | Acetat | Polyamid 6 eller 6-6 | Polyester eller akryl | 4 | 1 (aceton) och 4 (myrsyra 80 % w/w) |
| 34. | Acetat | Akryl | Polyester | 4 | 1 (aceton) och 8 (dimetylformamid) |
| 35. | Vissa klorfibrer | Bomull, viskos, kupro eller modal | Polyester | 4 | 8 (dimetylformamid) och 7 (svavelsyra 75 % w/w)
  eller 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 % w/w) och 7 (svavelsyra 75 % w/w) |
| 36. | Bomull | Polyester | Elastolefin | 2 och/eller 4 | 7 (svavelsyra 75 % w/w) och 14 (koncentrerad svavelsyra) |
| 37. | Vissa modakrylfibrer | Polyester | Melamin | 2 och/eller 4 | 8 (dimetylformamid) och 14 (koncentrerad svavelsyra) |

Blandning nr

Ingående fibrer

Variant

Nr på metod och reagens för binära blandningar

Komponent 1

Komponent 2

Komponent 3

1.

Ull eller hår

Viskos, kupro eller vissa typer av modal

Bomull

1 och/eller 4

2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 3 (zinkklorid/myrsyra)

2.

Ull eller hår

Polyamid 6 eller 6-6

Bomull, viskos, kupro eller modal

1 och/eller 4

2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 4 (myrsyra, 80 % w/w)

3.

Ull, hår eller silke

Vissa klorfibrer

Viskos, kupro, modal eller bomull

1 och/eller 4

2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 w/w)

4.

Ull eller hår

Polyamid 6 eller 6-6

Polyester, polypropylen, akryl eller glasfiber

1 och/eller 4

2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 4 (myrsyra 80 % w/w)

5.

Ull, hår eller silke

Vissa klorfibrer

Polyester, akryl, polyamid eller glasfiber

1 och/eller 4

2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 w/w)

6.

Silke

Ull eller hår

Polyester

2

11 (svavelsyra 75 % w/w) och 2 (alkalisk natriumhypoklorit)

7.

Polyamid 6 eller 6-6

Akryl

Bomull, viskos, kupro eller modal

1 och/eller 4

4 (myrsyra 80 % w/w) och 8 (dimetylformamid)

8.

Vissa klorfibrer

Polyamid 6 eller 6-6

Bomull, viskos, kupro eller modal

1 och/eller 4

8 (dimetylformamid) och 4 (myrsyra 80 % w/w)

eller 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 % w/w) och 4 (myrsyra 80 % w/w)

9.

Akryl

Polyamid 6 eller 6-6

Polyester

1 och/eller 4

8 (dimetylformamid) och 4 (myrsyra 80 % w/w)

10.

Acetat

Polyamid 6 eller 6-6

Viskos, bomull, kupro eller modal

4

1 (aceton) och 4 (myrsyra 80 % w/w)

11.

Vissa klorfibrer

Akryl

Polyamid

2 och/eller 4

9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 % w/w) och 8 (dimetylformamid)

12.

Vissa klorfibrer

Polyamid 6 eller 6-6

Akryl

1 och/eller 4

9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 % w/w) och 4 (myrsyra 80 % w/w)

13.

Polyamid 6 eller 6-6

Viskos, kupro, modal eller bomull

Polyester

4

4 (myrsyra 80 % w/w) och 7 (svavelsyra 75 % w/w)

14.

Acetat

Viskos, kupro, modal eller bomull

Polyester

4

1 (aceton) och 7 (svavelsyra 75 % w/w)

15.

Akryl

Viskos, kupro, modal eller bomull

Polyester

4

8 (dimetylformamid) och 7 (svavelsyra 75 % w/w)

16.

Acetat

Ull, hår eller silke

Bomull, viskos, kupro, modal, polyamid, polyester, akryl

4

1 (aceton) och 2 (alkalisk natriumhypoklorit)

17.

Triacetat

Ull, hår eller silke

Bomull, viskos, kupro, modal, polyamid, polyester, akryl

4

6 (diklormetan) och 2 (alkalisk natriumhypoklorit)

18.

Akryl

Ull, hår eller silke

Polyester

1 och/eller 4

8 (dimetylformamid) och 2 (alkalisk natriumhypoklorit)

19.

Akryl

Silke

Ull eller hår

4

8 (dimetylformamid) och 11 (svavelsyra 75 % w/w)

20.

Akryl

Ull, hår eller silke

Bomull, viskos, kupro eller modal

1 och/eller 4

8 (dimetylformamid) och 2 (alkalisk natriumhypoklorit)

21.

Ull, hår eller silke

Bomull, viskos, modal, kupro

Polyester

4

2 (alkalisk natriumhypoklorit) och 7 (svavelsyra 75 %)

22.

Viskos, kupro eller vissa typer av modal

Bomull

Polyester

2 och/eller 4

3 (zinkklorid/myrsyra) och 7 (svavelsyra 75 % w/w)

23.

Akryl

Viskos, kupro eller vissa typer av modal

Bomull

4

8 (dimetylformamid) och 3 (zinkklorid/myrsyra)

24.

Vissa klorfibrer

Viskos, kupro eller vissa typer av modal

Bomull

1 och/eller 4

9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 % w/w) och 3 (zinkklorid/myrsyra) eller 8 (dimetylformamid) och 3 (zinkklorid/myrsyra)

25.

Acetat

Viskos, kupro eller vissa typer av modal

Bomull

4

1 (aceton) och 3 (zinkklorid/myrsyra)

26.

Triacetat

Viskos, kupro eller vissa typer av modal

Bomull

4

6 (diklormetan) och 3 (zinkklorid/myrsyra)

27.

Acetat

Silke

Ull eller hår

4

1 (aceton) och 11 (svavelsyra 75 % w/w)

28.

Triacetat

Silke

Ull eller hår

4

6 (diklormetan) och 11 (svavelsyra 75 % w/w)

29.

Acetat

Akryl

Bomull, viskos, kupro eller modal

4

1 (aceton) och 8 (dimetylformamid)

30.

Triacetat

Akryl

Bomull, viskos, kupro eller modal

4

6 (diklormetan) och 8 (dimetylformamid)

31.

Triacetat

Polyamid 6 eller 6-6

Bomull, viskos, kupro eller modal

4

6 (diklormetan) och 4 (myrsyra 80 % w/w)

32.

Triacetat

Bomull, viskos, kupro eller modal

Polyester

4

6 (diklormetan) och 7 (svavelsyra 75 % w/w)

33.

Acetat

Polyamid 6 eller 6-6

Polyester eller akryl

4

1 (aceton) och 4 (myrsyra 80 % w/w)

34.

Acetat

Akryl

Polyester

4

1 (aceton) och 8 (dimetylformamid)

35.

Vissa klorfibrer

Bomull, viskos, kupro eller modal

Polyester

4

8 (dimetylformamid) och 7 (svavelsyra 75 % w/w)

eller 9 (koldisulfid/aceton 55,5/44,5 % w/w) och 7 (svavelsyra 75 % w/w)

36.

Bomull

Polyester

Elastolefin

2 och/eller 4

7 (svavelsyra 75 % w/w) och 14 (koncentrerad svavelsyra)

37.

Vissa modakrylfibrer

Polyester

Melamin

2 och/eller 4

8 (dimetylformamid) och 14 (koncentrerad svavelsyra)

---

(1)  I vissa fall är det nödvändigt att förbehandla det enskilda provexemplaret.

(2)  För färdigtillverkade och bearbetade varor, se punkt 7.

(3)  Se punkt 1.

(4)  Laboratoriekardan kan ersättas med en fiberblandare, eller också kan fibrerna blandas enligt delnings- och kasseringsmetoden.

(5)  Om förpackningarna kan monteras i en lämplig ram kan flera avhasplas samtidigt.

(6)  Metod nr 12 är ett undantag. Den grundar sig på bestämning av förekomsten av ett ingående ämne i en av de två komponenterna.

(7)  Se kapitel 1.1.

(8)  Möjligheten att lösa ut sådana modakryl- eller klorfibrer i reagensen ska kontrolleras innan analysen påbörjas.

(9)  Möjligheten att lösa ut polyvinylkloridfibrerna i reagensen ska kontrolleras innan analysen påbörjas.

(10)  Vildsilke, t.ex. tussah, löses inte fullständigt i 75 % m/m svavelsyra.

(11)  Se t.ex. den apparat som beskrivs i Melliand Textilberichte 56 (1975), s. 643–645.

(12)  Se kapitel 1.1.

(13)  Värdena för d anges i kapitel 2 i denna bilaga som handlar om de olika metoderna för analys av binära blandningar.

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA IX

GODTAGNA TOLERANSER FÖR ATT BERÄKNA FIBERMASSAN I EN TEXTILPRODUKT

(Artikel 17.2)

| Fiber nr | Benämning | Procentandelar |
| --- | --- | --- |
| 1-2 | Ull och djurhår: | |
| kammade fibrer | 18,25 |
| kardade fibrer | 17,00 (1) |
| 3 | Djurhår: | |
| kammade fibrer | 18,25 |
| kardade fibrer | 17,00 (1) |
| Hästhår: | |
| kammade fibrer | 16,00 |
| kardade fibrer | 15,00 |
| 4 | Silke | 11,00 |
| 5 | Bomull: | |
| standardfibrer | 8,50 |
| merceriserade fibrer | 10,50 |
| 6 | Kapock | 10,90 |
| 7 | Lin | 12,00 |
| 8 | Äkta hampa | 12,00 |
| 9 | Jute | 17,00 |
| 10 | Manillahampa | 14,00 |
| 11 | Alfa | 14,00 |
| 12 | Kokosfiber | 13,00 |
| 13 | Ginst | 14,00 |
| 14 | Rami (blekt fiber) | 8,50 |
| 15 | Sisal | 14,00 |
| 16 | Sunn | 12,00 |
| 17 | Henequen | 14,00 |
| 18 | Maguey | 14,00 |
| 19 | Acetat | 9,00 |
| 20 | Alginat | 20,00 |
| 21 | Kupro | 13,00 |
| 22 | Modal | 13,00 |
| 23 | Protein | 17,00 |
| 24 | Triacetat | 7,00 |
| 25 | Viskos | 13,00 |
| 26 | Akryl | 2,00 |
| 27 | Klorfiber | 2,00 |
| 28 | Fluorfiber | 0,00 |
| 29 | Modakryl | 2,00 |
| 30 | Polyamid eller nylon: | |
| stapelfiber | 6,25 |
| filament | 5,75 |
| 31 | Aramid | 8,00 |
| 32 | Polyimid | 3,50 |
| 33 | Lyocell | 13,00 |
| 34 | Polylaktid | 1,50 |
| 35 | Polyester: | |
| stapelfiber | 1,50 |
| filament | 1,50 |
| 36 | Polyeten | 1,50 |
| 37 | Polypropylen | 2,00 |
| 38 | Polykarbamid | 2,00 |
| 39 | Polyuretan: | |
| stapelfiber | 3,50 |
| filament | 3,00 |
| 40 | Vinylal | 5,00 |
| 41 | Trivinyl | 3,00 |
| 42 | Elastodien | 1,00 |
| 43 | Elastan | 1,50 |
| 44 | Glasfiber: | |
| med en genomsnittlig diameter av över 5 μm | 2,00 |
| med en genomsnittlig diameter av 5 μm eller mindre | 3,00 |
| 45 | Metallfiber | 2,00 |
| Metalliserad fiber | 2,00 |
| Asbest | 2,00 |
| Pappersgarn | 13,75 |
| 46 | Elastomultiester | 1,50 |
| 47 | Elastolefin | 1,50 |
| 48 | Melamin | 7,00 |

Fiber nr

Benämning

Procentandelar

1-2

Ull och djurhår:

kammade fibrer

18,25

kardade fibrer

17,00 (1)

3

Djurhår:

kammade fibrer

18,25

kardade fibrer

17,00 (1)

Hästhår:

kammade fibrer

16,00

kardade fibrer

15,00

4

Silke

11,00

5

Bomull:

standardfibrer

8,50

merceriserade fibrer

10,50

6

Kapock

10,90

7

Lin

12,00

8

Äkta hampa

12,00

9

Jute

17,00

10

Manillahampa

14,00

11

Alfa

14,00

12

Kokosfiber

13,00

13

Ginst

14,00

14

Rami (blekt fiber)

8,50

15

Sisal

14,00

16

Sunn

12,00

17

Henequen

14,00

18

Maguey

14,00

19

Acetat

9,00

20

Alginat

20,00

21

Kupro

13,00

22

Modal

13,00

23

Protein

17,00

24

Triacetat

7,00

25

Viskos

13,00

26

Akryl

2,00

27

Klorfiber

2,00

28

Fluorfiber

0,00

29

Modakryl

2,00

30

Polyamid eller nylon:

stapelfiber

6,25

filament

5,75

31

Aramid

8,00

32

Polyimid

3,50

33

Lyocell

13,00

34

Polylaktid

1,50

35

Polyester:

stapelfiber

1,50

filament

1,50

36

Polyeten

1,50

37

Polypropylen

2,00

38

Polykarbamid

2,00

39

Polyuretan:

stapelfiber

3,50

filament

3,00

40

Vinylal

5,00

41

Trivinyl

3,00

42

Elastodien

1,00

43

Elastan

1,50

44

Glasfiber:

med en genomsnittlig diameter av över 5 μm

2,00

med en genomsnittlig diameter av 5 μm eller mindre

3,00

45

Metallfiber

2,00

Metalliserad fiber

2,00

Asbest

2,00

Pappersgarn

13,75

46

Elastomultiester

1,50

47

Elastolefin

1,50

48

Melamin

7,00

---

(1)  Den godtagna toleransen på 17,00 % ska även tillämpas när det är omöjligt att utröna huruvida en textilprodukt som innehåller ull och/eller djurhår är kammad eller kardad.

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA X

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv
  2008/121/EC | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 4.1 |
| Artikel 1.2 | Artikel 2.2 |
| Artikel 2.1 a | Artikel 3.1 a |
| Artikel 2.1 b inledningen | Artikel 3.1 inledningen |
| Artikel 2.1 b i | Artikel 3.1 b i |
| Artikel 2.1 b ii | Artikel 3.1 b ii |
| Artikel 2.2 inledningen | Artikel 2.1 inledningen |
| Artikel 2.2 a | Artikel 2.1 a |
| Artikel 2.2 b | Artikel 2.1 b och c |
| Artikel 2.2 c | Artikel 2.1 d |
| Artikel 3 | Artikel 5 |
| Artikel 4 | Artikel 7 |
| Artikel 5.1 | Artikel 8.1 och bilaga III |
| Artikel 5.2 | Artikel 8.2 |
| Artikel 5.3 | Artikel 8.3 |
| Artikel 6.1 | Artikel 9.1 |
| Artikel 6.2 | Artikel 9.2 |
| Artikel 6.3 | Artikel 9.3 |
| Artikel 6.4 | Artikel 9.4 |
| Artikel 6.5 | Artikel 18 |
| Artikel 7 | Artikel 10 |
| Artikel 8.1 | Artikel 12.1 |
| Artikel 8.2 | ▐ |
| Artikel 8.3 | Artikel 13.1 och 2 |
| Artikel 8.4 | Artikel 13.3 |
| Artikel 8.5 | — |
| Artikel 9.1 | Artikel 14.1 |
| Artikel 9.2 | Artikel 14.2 |
| Artikel 9.3 | Artikel 15 och bilaga IV |
| Artikel 10.1 a | Artikel 16.2 |
| Artikel 10.1 b | Artikel 16.3 |
| Artikel 10.1 c | Artikel 16.4 |
| Artikel 10.2 | Artikel 16.1 andra stycket |
| Artikel 11 | Artikel 12.2 fjärde stycket |
| Artikel 12 | ▐ Bilaga VII |
| Artikel 13 | Artikel 17.2 |
| Artikel 14.1 | — |
| Artikel 14.2 | Artikel 4.2 |
| Artiklarna 15 och 16 | Artikel 23▐ |
| Artikel 17 | — |
| Artiklarna 19 och 20 | — |
| Bilaga I, nr 1–47 | Bilaga I, nr 1–47 |
| Bilaga II, nr 1–47 | Bilaga IX, nr 1–47 |
| Bilaga III | Bilaga V |
| Bilaga III punkt 36 | Artikel 3.1 i |
| Bilaga IV | Bilaga VI |

Direktiv
  2008/121/EC

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 4.1

Artikel 1.2

Artikel 2.2

Artikel 2.1 a

Artikel 3.1 a

Artikel 2.1 b inledningen

Artikel 3.1 inledningen

Artikel 2.1 b i

Artikel 3.1 b i

Artikel 2.1 b ii

Artikel 3.1 b ii

Artikel 2.2 inledningen

Artikel 2.1 inledningen

Artikel 2.2 a

Artikel 2.1 a

Artikel 2.2 b

Artikel 2.1 b och c

Artikel 2.2 c

Artikel 2.1 d

Artikel 3

Artikel 5

Artikel 4

Artikel 7

Artikel 5.1

Artikel 8.1 och bilaga III

Artikel 5.2

Artikel 8.2

Artikel 5.3

Artikel 8.3

Artikel 6.1

Artikel 9.1

Artikel 6.2

Artikel 9.2

Artikel 6.3

Artikel 9.3

Artikel 6.4

Artikel 9.4

Artikel 6.5

Artikel 18

Artikel 7

Artikel 10

Artikel 8.1

Artikel 12.1

Artikel 8.2

▐

Artikel 8.3

Artikel 13.1 och 2

Artikel 8.4

Artikel 13.3

Artikel 8.5

—

Artikel 9.1

Artikel 14.1

Artikel 9.2

Artikel 14.2

Artikel 9.3

Artikel 15 och bilaga IV

Artikel 10.1 a

Artikel 16.2

Artikel 10.1 b

Artikel 16.3

Artikel 10.1 c

Artikel 16.4

Artikel 10.2

Artikel 16.1 andra stycket

Artikel 11

Artikel 12.2 fjärde stycket

Artikel 12

▐ Bilaga VII

Artikel 13

Artikel 17.2

Artikel 14.1

—

Artikel 14.2

Artikel 4.2

Artiklarna 15 och 16

Artikel 23▐

Artikel 17

—

Artiklarna 19 och 20

—

Bilaga I, nr 1–47

Bilaga I, nr 1–47

Bilaga II, nr 1–47

Bilaga IX, nr 1–47

Bilaga III

Bilaga V

Bilaga III punkt 36

Artikel 3.1 i

Bilaga IV

Bilaga VI

| Direktiv 96/73/EG | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Bilaga VIII kapitel 1 avsnitt I.2 |
| Artikel 3 | Artikel 17.2 första stycket |
| Artikel 4 | Artikel 17.3 |
| Artikel 5.1 | ▐ |
| Artikel 5.2 | Artikel 23 |
| Artikel 6 | ▐ |
| Artikel 7 | — |
| Artikel 8 | — |
| Artikel 9 | — |
| Bilaga I | Bilaga VIII kapitel 1 avsnitt I |
| Bilaga II.1 inledningen | Bilaga VIII kapitel 1 avsnitt II |
| Bilaga II.1 avsnitt I, II och III | Bilaga VIII kapitel 2 avsnitt I, II och III |
| Bilaga II.2 | Bilaga VIII kapitel 2 avsnitt IV |

Direktiv 96/73/EG

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Bilaga VIII kapitel 1 avsnitt I.2

Artikel 3

Artikel 17.2 första stycket

Artikel 4

Artikel 17.3

Artikel 5.1

▐

Artikel 5.2

Artikel 23

Artikel 6

▐

Artikel 7

—

Artikel 8

—

Artikel 9

—

Bilaga I

Bilaga VIII kapitel 1 avsnitt I

Bilaga II.1 inledningen

Bilaga VIII kapitel 1 avsnitt II

Bilaga II.1 avsnitt I, II och III

Bilaga VIII kapitel 2 avsnitt I, II och III

Bilaga II.2

Bilaga VIII kapitel 2 avsnitt IV

| Direktiv 73/44/EEG | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Bilaga VIII kapitel 1 avsnitt I |
| Artikel 3 | Artikel 17.2 första stycket |
| Artikel 4 | Artikel 17.3 |
| Artikel 5 | Artikel 23▐ |
| Artikel 6 | — |
| Artikel 7 | — |
| Bilaga I | Bilaga VIII kapitel 3 inledningen och avsnitt I–IV |
| Bilaga II | Bilaga VIII kapitel 3 avsnitt V |
| Bilaga III | Bilaga VIII kapitel 3 avsnitt VI |

Direktiv 73/44/EEG

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Bilaga VIII kapitel 1 avsnitt I

Artikel 3

Artikel 17.2 första stycket

Artikel 4

Artikel 17.3

Artikel 5

Artikel 23▐

Artikel 6

—

Artikel 7

—

Bilaga I

Bilaga VIII kapitel 3 inledningen och avsnitt I–IV

Bilaga II

Bilaga VIII kapitel 3 avsnitt V

Bilaga III

Bilaga VIII kapitel 3 avsnitt VI

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/256 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/256

---

Tisdagen den 18 maj 2010Makroekonomiskt stöd till Ukraina ***I

P7_TA(2010)0169

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Ukraina (KOM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD))

2011/C 161 E/31

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0580),

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0101/2009),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665) och addendum till detta (KOM(2010)0147),

med beaktande av artiklarna 294.3 och 212.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 maj 2010 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0058/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Tisdagen den 18 maj 2010P7_TC1-COD(2009)0162

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2010/EU om makroekonomiskt stöd till Ukraina

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut nr388/2010/EU.)

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/257 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/257

---

Tisdagen den 18 maj 2010Särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (ändring av förordning (EG) nr 247/2006) ***I

P7_TA(2010)0170

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 247/2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (KOM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD))

2011/C 161 E/32

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0510),

med beaktande av artiklarna 36, 37 och 299.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C7-0255/2009),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlament och rådet om ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

med beaktande av artiklarna 294.3, 42, 43.2 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 mars 2010 (1),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A7-0054/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

Tisdagen den 18 maj 2010P7_TC1-COD(2009)0138

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 247/2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 641/2010.)

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/258 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/258

---

Tisdagen den 18 maj 2010Beräkning av inkomster och utgifter för budgetåret 2011 - Avsnitt I - Parlamentet

P7_TA(2010)0171

Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2010 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2011 (2010/2005(BUD))

2011/C 161 E/33

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 314.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artikel 31,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2),

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2010 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2011 – Avsnitten I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IX (3),

med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2011,

med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som presidiet upprättade den 19 april 2010 i enlighet med artikel 23.6 och artikel 79.1 i arbetsordningen,

med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättat i enlighet med artikel 79.2 i arbetsordningen,

med beaktande av artikel 79 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0134/2010), och av följande skäl:

| A. | I syfte att fullgöra sina uppgifter enligt fördraget avser parlamentet att helt och fullt utnyttja och utveckla sina befogenheter, vilket både kommer att kräva en förstärkning av flera politikområden och en strikt hållning när det gäller utnyttjandet av tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

A.

I syfte att fullgöra sina uppgifter enligt fördraget avser parlamentet att helt och fullt utnyttja och utveckla sina befogenheter, vilket både kommer att kräva en förstärkning av flera politikområden och en strikt hållning när det gäller utnyttjandet av tillgängliga resurser.

| B. | I detta avseende kräver situationen för rubrik 5 (administrativa utgifter) för 2011 mer än någonsin en försiktig och disciplinerad hållning när det gäller parlamentets budget, för att stämma av de politiska målen mot deras finansiering. |
| --- | --- |

B.

I detta avseende kräver situationen för rubrik 5 (administrativa utgifter) för 2011 mer än någonsin en försiktig och disciplinerad hållning när det gäller parlamentets budget, för att stämma av de politiska målen mot deras finansiering.

| C. | För två år sedan inleddes en pilotprocess för förstärkt samarbete mellan presidiet och budgetutskottet, och denna har fortsatt under förfarandet för 2011. |
| --- | --- |

C.

För två år sedan inleddes en pilotprocess för förstärkt samarbete mellan presidiet och budgetutskottet, och denna har fortsatt under förfarandet för 2011.

| D. | Plenarförsamlingens behörighet att anta budgetberäkningen och den slutliga budgeten kommer att hävdas fullt ut i enlighet med bestämmelserna i fördraget och arbetsordningen. |
| --- | --- |

D.

Plenarförsamlingens behörighet att anta budgetberäkningen och den slutliga budgeten kommer att hävdas fullt ut i enlighet med bestämmelserna i fördraget och arbetsordningen.

| E. | Två inledande medlingssammanträden med presidiets och budgetutskottets delegationer ägde rum den 24 mars 2010 och den 13 april 2010, vid vilka ett antal nyckelfrågor diskuterades. |
| --- | --- |

E.

Två inledande medlingssammanträden med presidiets och budgetutskottets delegationer ägde rum den 24 mars 2010 och den 13 april 2010, vid vilka ett antal nyckelfrågor diskuterades.

De allmänna ramarna och den totala budgeten

| 1. | Europaparlamentet noterar att budgeten för 2011, enligt presidiets förslag, uppgår till 1 710 547 354 EUR, vilket utgör 20,32 procent av rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Den föreslagna ökningen är 5,8 procent jämfört med budgeten för 2010, inklusive förslaget till ändringsbudget nr 1/2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att budgeten för 2011, enligt presidiets förslag, uppgår till 1 710 547 354 EUR, vilket utgör 20,32 procent av rubrik 5 i den fleråriga budgetramen. Den föreslagna ökningen är 5,8 procent jämfört med budgeten för 2010, inklusive förslaget till ändringsbudget nr 1/2010.

| 2. | Europaparlamentet inser till fullo de framtida utmaningarna, men anser att ökningstakten och budgetens slutliga nivå i denna budgetberäkning måste justeras. Parlamentet beslutar i detta läge att budgetens totalbelopp ska vara 1 706 547 354 EUR, vilket innebär en ökningstakt på 5,5 procent och utgör 20,28 procent av rubrik 5. Parlamentet avser också att klargöra olika frågor, ytterligare granska de föreslagna åtgärderna och identifiera besparingar innan budgeten slutgiltigt fastställs under hösten 2010. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet inser till fullo de framtida utmaningarna, men anser att ökningstakten och budgetens slutliga nivå i denna budgetberäkning måste justeras. Parlamentet beslutar i detta läge att budgetens totalbelopp ska vara 1 706 547 354 EUR, vilket innebär en ökningstakt på 5,5 procent och utgör 20,28 procent av rubrik 5. Parlamentet avser också att klargöra olika frågor, ytterligare granska de föreslagna åtgärderna och identifiera besparingar innan budgeten slutgiltigt fastställs under hösten 2010.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att dess utgifter bör fastställas nära den traditionella 20-procentsnivån, grundat på de ursprungliga hänvisningarna i den fleråriga budgetramen som framförhandlades 2006 och som varit i kraft sedan 2007, och med hänsyn tagen till de andra institutionernas behov och den tillgängliga marginalen. I detta sammanhang noterar parlamentet Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs begäran om över 10 miljoner EUR enbart för 2010. Parlamentet upprepar att den europeiska avdelningen för yttre åtgärder också kan påverka rubrik 5. Parlamentet bekräftar sin uppfattning att presidiet och budgetutskottet måste samarbeta för att utvärdera denna nivå innan man inleder en interinstitutionell dialog om saken. Parlamentet föreslår att en arbetsgrupp inrättas för detta syfte, vilken bör inleda sitt arbete före slutet av juli 2010. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att dess utgifter bör fastställas nära den traditionella 20-procentsnivån, grundat på de ursprungliga hänvisningarna i den fleråriga budgetramen som framförhandlades 2006 och som varit i kraft sedan 2007, och med hänsyn tagen till de andra institutionernas behov och den tillgängliga marginalen. I detta sammanhang noterar parlamentet Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs begäran om över 10 miljoner EUR enbart för 2010. Parlamentet upprepar att den europeiska avdelningen för yttre åtgärder också kan påverka rubrik 5. Parlamentet bekräftar sin uppfattning att presidiet och budgetutskottet måste samarbeta för att utvärdera denna nivå innan man inleder en interinstitutionell dialog om saken. Parlamentet föreslår att en arbetsgrupp inrättas för detta syfte, vilken bör inleda sitt arbete före slutet av juli 2010.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser ett klargörande av finansieringsplanerna för rubrik 5 på medellång sikt samt av de prognostiserade marginalerna på 109 miljoner EUR för 2011, 102 miljoner EUR för 2012 och 157 miljoner EUR för 2013. Det skulle vara till hjälp att få information om parlamentets arbetshypoteser för den sjätte rapporten från generalsekreterarna (oktober 2009) vad gäller budget och tjänster, jämfört med det föreliggande förslaget till budgetberäkning. Parlamentet skulle vilja klargöra vilka viktiga (potentiella) projekt och vilken utveckling av personalstyrkan som redan ingår i denna planering för de närmaste 2–3 åren. Samtidigt är det viktigt att understryka att den finansiella planeringen endast är ett icke bindande vägledande planeringsredskap, och att det är budgetmyndigheten som fattar det slutgiltiga beslutet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet efterlyser ett klargörande av finansieringsplanerna för rubrik 5 på medellång sikt samt av de prognostiserade marginalerna på 109 miljoner EUR för 2011, 102 miljoner EUR för 2012 och 157 miljoner EUR för 2013. Det skulle vara till hjälp att få information om parlamentets arbetshypoteser för den sjätte rapporten från generalsekreterarna (oktober 2009) vad gäller budget och tjänster, jämfört med det föreliggande förslaget till budgetberäkning. Parlamentet skulle vilja klargöra vilka viktiga (potentiella) projekt och vilken utveckling av personalstyrkan som redan ingår i denna planering för de närmaste 2–3 åren. Samtidigt är det viktigt att understryka att den finansiella planeringen endast är ett icke bindande vägledande planeringsredskap, och att det är budgetmyndigheten som fattar det slutgiltiga beslutet.

| 5. | Europaparlamentet motsätter sig inte det principiella resonemanget när presidiet föreslår att man avsätter 1 procent av budgeten som en rimlig reserv för oförutsedda utgifter och instämmer i presidiets förslag, med hänsyn till den mycket begränsande situationen i rubrik 5, att fastställa denna reserv till 14 miljoner EUR. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet motsätter sig inte det principiella resonemanget när presidiet föreslår att man avsätter 1 procent av budgeten som en rimlig reserv för oförutsedda utgifter och instämmer i presidiets förslag, med hänsyn till den mycket begränsande situationen i rubrik 5, att fastställa denna reserv till 14 miljoner EUR.

| 6. | När det gäller fallet rörande lönerna som väntar på avgörande i EU-domstolen, och vars effekt för parlamentet under 2011 kan uppgå till ca 12 miljoner EUR om domstolen beslutar till kommissionens fördel, inser Europaparlamentet att denna effekt ingår i förslaget som en reserv som fördelar sig på flera budgetposter. |
| --- | --- |

6.

När det gäller fallet rörande lönerna som väntar på avgörande i EU-domstolen, och vars effekt för parlamentet under 2011 kan uppgå till ca 12 miljoner EUR om domstolen beslutar till kommissionens fördel, inser Europaparlamentet att denna effekt ingår i förslaget som en reserv som fördelar sig på flera budgetposter.

| 7. | Europaparlamentet påminner om sitt tidigare krav att ett fullständigt budgetförslag ska presenteras på budgetberäkningsstadiet under våren, och att sålunda endast mindre förändringar eller förändringar av teknisk karaktär bör ingå i den s.k. ändringsskrivelsen under hösten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om sitt tidigare krav att ett fullständigt budgetförslag ska presenteras på budgetberäkningsstadiet under våren, och att sålunda endast mindre förändringar eller förändringar av teknisk karaktär bör ingå i den s.k. ändringsskrivelsen under hösten.

| 8. | Europaparlamentet understryker åter hur viktigt man anser att det nära samarbetet mellan presidiet och budgetutskottet är när det gäller att gemensamt klargöra budgetkonsekvenserna av de beslut som ska fattas. Parlamentet understryker också att det för varje beslutsfattande instans är mycket viktigt att använda sig av finansieringsöversikter som ger ledamöterna en tydlig bild av budgetkonsekvenserna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker åter hur viktigt man anser att det nära samarbetet mellan presidiet och budgetutskottet är när det gäller att gemensamt klargöra budgetkonsekvenserna av de beslut som ska fattas. Parlamentet understryker också att det för varje beslutsfattande instans är mycket viktigt att använda sig av finansieringsöversikter som ger ledamöterna en tydlig bild av budgetkonsekvenserna.

Särskilda frågor

Frågor med kopplingar till Lissabonfördraget

| 9. | Europaparlamentet välkomnar och godkänner finansieringen av presidiets förslag avseende dessa åtgärder, d.v.s. inrättandet av en särskild reserv för 18 ledamöter, uppgående till 9,4 miljoner EUR. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar och godkänner finansieringen av presidiets förslag avseende dessa åtgärder, d.v.s. inrättandet av en särskild reserv för 18 ledamöter, uppgående till 9,4 miljoner EUR.

| 10. | Europaparlamentet kan instämma i presidiets fokusering på förstärkning av expertkunskapen för att kunna leva upp till målet om hög kvalitet på lagstiftningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kan instämma i presidiets fokusering på förstärkning av expertkunskapen för att kunna leva upp till målet om hög kvalitet på lagstiftningen.

| 11. | Europaparlamentet stöder i detta sammanhang idén att man bör finna en lämplig blandning av intern och extern expertis för utredningsavdelningarna, beroende på vilken typ av information som krävs för de särskilda ärendena i fråga, men skulle vilja få ytterligare förklaringar av i vilken utsträckning och hur de föreslagna personalökningarna kan utnyttjas på ett flexibelt sätt samt önskar få mer information om tidigare utnyttjande och utskottens efterfrågan på sådan expertis. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet stöder i detta sammanhang idén att man bör finna en lämplig blandning av intern och extern expertis för utredningsavdelningarna, beroende på vilken typ av information som krävs för de särskilda ärendena i fråga, men skulle vilja få ytterligare förklaringar av i vilken utsträckning och hur de föreslagna personalökningarna kan utnyttjas på ett flexibelt sätt samt önskar få mer information om tidigare utnyttjande och utskottens efterfrågan på sådan expertis.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att presidiet tog hänsyn till den oro som uttrycktes över förhållandet mellan AD och AST, och som resulterade i en minskning med 3 AST-tjänster jämfört med det ursprungliga förslaget. Parlamentet godkänner de anslag som presidiet nu föreslår för inrättandet av 19 AD 5-tjänster och 13 AST 1-tjänster hos utredningsavdelningarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att presidiet tog hänsyn till den oro som uttrycktes över förhållandet mellan AD och AST, och som resulterade i en minskning med 3 AST-tjänster jämfört med det ursprungliga förslaget. Parlamentet godkänner de anslag som presidiet nu föreslår för inrättandet av 19 AD 5-tjänster och 13 AST 1-tjänster hos utredningsavdelningarna.

| 13. | Europaparlamentet instämmer i att de externa utredningarna behöver förstärkas och välkomnar överenskommelsen mellan presidiet och budgetutskottet om att fastställa det extra beloppet till 1,7 miljoner EUR. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet instämmer i att de externa utredningarna behöver förstärkas och välkomnar överenskommelsen mellan presidiet och budgetutskottet om att fastställa det extra beloppet till 1,7 miljoner EUR.

| 14. | Europaparlamentet noterar förslaget att kraftigt utöka biblioteket med 28 tjänster, varav 13 tjänster avser ledamöternas informationstjänst (tidigare kontraktsanställda). Parlamentet kan stödja finansieringen och inkluderingen av dessa 13 tjänster i tjänsteförteckningen under förutsättning att det garanteras att de tillsätts efter ett öppet uttagningsprov och att motsvarande besparing görs i finansieringsramen för kontraktsanställda. En ytterligare pekuniär och personalmässig förstärkning av de nuvarande informationstjänsterna bör gå hand i hand med utvecklingen av användarvänliga system som på ett enkelt sätt ger ledamöterna tillgång till all information som produceras i huset. Parlamentet beslutar att föra in anslagen för de 15 extra tjänsterna i budgetberäkningen, men placerar hälften av detta belopp i reserven i avvaktan på






  — | ytterligare förklaringar till hur dessa tjänster skulle användas för att förbättra expertstödet åt ledamöterna, och |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar förslaget att kraftigt utöka biblioteket med 28 tjänster, varav 13 tjänster avser ledamöternas informationstjänst (tidigare kontraktsanställda). Parlamentet kan stödja finansieringen och inkluderingen av dessa 13 tjänster i tjänsteförteckningen under förutsättning att det garanteras att de tillsätts efter ett öppet uttagningsprov och att motsvarande besparing görs i finansieringsramen för kontraktsanställda. En ytterligare pekuniär och personalmässig förstärkning av de nuvarande informationstjänsterna bör gå hand i hand med utvecklingen av användarvänliga system som på ett enkelt sätt ger ledamöterna tillgång till all information som produceras i huset. Parlamentet beslutar att föra in anslagen för de 15 extra tjänsterna i budgetberäkningen, men placerar hälften av detta belopp i reserven i avvaktan på

—

ytterligare förklaringar till hur dessa tjänster skulle användas för att förbättra expertstödet åt ledamöterna, och

| — | konkret information om vad presidiet och administrationen har gjort för att införa ett internt kunskapshanteringssystem, inklusive den tidplan som man tänkt följa för införandet samt eventuella besparingar som rationaliseringen av informationskällorna ger. |
| --- | --- |

—

konkret information om vad presidiet och administrationen har gjort för att införa ett internt kunskapshanteringssystem, inklusive den tidplan som man tänkt följa för införandet samt eventuella besparingar som rationaliseringen av informationskällorna ger.

| 15. | Europaparlamentet anser att man för ledamöternas bästa måste sprida kunskap om de två ovan nämnda indirekta stödtjänsterna och göra dem synliga, inklusive via parlamentets webbsidor. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att man för ledamöternas bästa måste sprida kunskap om de två ovan nämnda indirekta stödtjänsterna och göra dem synliga, inklusive via parlamentets webbsidor.

| 16. | Europaparlamentet påminner om sin resolution om riktlinjerna i vilken man begärde en utvärdering, inklusive en detaljerad finansieringsöversikt över samtliga kostnader som skulle bli följden av den föreslagna ökningen av ersättningen för assistentstöd. Parlamentet beslutar därför att placera motsvarande anslag i reserven. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om sin resolution om riktlinjerna i vilken man begärde en utvärdering, inklusive en detaljerad finansieringsöversikt över samtliga kostnader som skulle bli följden av den föreslagna ökningen av ersättningen för assistentstöd. Parlamentet beslutar därför att placera motsvarande anslag i reserven.

Utvidgning

| 17. | Europaparlamentet välkomnar utvidgningsåtgärderna för att ansluta Kroatien till EU och godkänner de anslag och personalåtgärder som denna anslutning medför. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar utvidgningsåtgärderna för att ansluta Kroatien till EU och godkänner de anslag och personalåtgärder som denna anslutning medför.

Övergripande tjänsteförteckning

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att utöver 68 tjänster kopplade till Lissabonfördraget och 62 kopplade till utvidgningen (inklusive 11 tjänster för grupperna) begärs 17 tjänster för att fullgöra andra året av den treårsplan för GD INLO som beslutades inom ramen för förfarandet för 2010 och 30 tjänster för övriga områden som inte kunde täckas ens efter att man identifierat 20 möjliga omflyttningar för 2011, vilket innebär sammanlagt 180 nya tjänster. Parlamentet efterlyser mera detaljinformation om de tjänster som omfördelats eller överförts från början av valperioden, inklusive en uppskattning av omfördelningar och överföringar för 2010 och, om möjligt, för 2011. Parlamentet beslutar att föra in anslagen för inrättandet av dessa tjänster i budgetberäkningen, men placerar det belopp som är kopplat till inrättandet av 30 tjänster för ”andra områden” i reserven i väntan på en analys av den begärda informationen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att utöver 68 tjänster kopplade till Lissabonfördraget och 62 kopplade till utvidgningen (inklusive 11 tjänster för grupperna) begärs 17 tjänster för att fullgöra andra året av den treårsplan för GD INLO som beslutades inom ramen för förfarandet för 2010 och 30 tjänster för övriga områden som inte kunde täckas ens efter att man identifierat 20 möjliga omflyttningar för 2011, vilket innebär sammanlagt 180 nya tjänster. Parlamentet efterlyser mera detaljinformation om de tjänster som omfördelats eller överförts från början av valperioden, inklusive en uppskattning av omfördelningar och överföringar för 2010 och, om möjligt, för 2011. Parlamentet beslutar att föra in anslagen för inrättandet av dessa tjänster i budgetberäkningen, men placerar det belopp som är kopplat till inrättandet av 30 tjänster för ”andra områden” i reserven i väntan på en analys av den begärda informationen.

| 19. | Europaparlamentet noterar att presidiets förslag nu även omfattar 1 AD 5-tjänst och 1 AST 1-tjänst för den parlamentariska församlingen Euromed och 3 AD 5-tjänster och 1 AST 1-tjänst för riskhantering men inte längre innehåller ett planerat extra belopp på 3 miljoner EUR för GD ITEC. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att presidiets förslag nu även omfattar 1 AD 5-tjänst och 1 AST 1-tjänst för den parlamentariska församlingen Euromed och 3 AD 5-tjänster och 1 AST 1-tjänst för riskhantering men inte längre innehåller ett planerat extra belopp på 3 miljoner EUR för GD ITEC.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar även att presidiet har tagit med ytterligare 56 tjänster för de politiska grupperna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar även att presidiet har tagit med ytterligare 56 tjänster för de politiska grupperna.

| 21. | Europaparlamentet godkänner de åtgärder och tjänster för 2011 som lagts fram för andra året för GD INLO:s treårsprogram som beslutades förra året. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet godkänner de åtgärder och tjänster för 2011 som lagts fram för andra året för GD INLO:s treårsprogram som beslutades förra året.

| 22. | Europaparlamentet önskar mer information om fördelningen av anslag för kontraktsanställda och en överblick över nettokostnaderna eller nettobesparingarna i budgeten för kontraktsanställda efter de beviljade ökningarna av antalet tjänster i tjänsteförteckningen, särskilt i förhållande till internaliseringen av olika funktioner inom områdena säkerhet, informations- och kommunikationsteknik och bibliotek. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet önskar mer information om fördelningen av anslag för kontraktsanställda och en överblick över nettokostnaderna eller nettobesparingarna i budgeten för kontraktsanställda efter de beviljade ökningarna av antalet tjänster i tjänsteförteckningen, särskilt i förhållande till internaliseringen av olika funktioner inom områdena säkerhet, informations- och kommunikationsteknik och bibliotek.

Fastigheter

| 23. | Europaparlamentet betonar att en rimlig fastighetspolitik är nära kopplad till budgetförfarandet för 2011 och även till den övergripande frågan om en hållbar budget. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att en rimlig fastighetspolitik är nära kopplad till budgetförfarandet för 2011 och även till den övergripande frågan om en hållbar budget.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar att presidiet genom sitt beslut av den 24 mars 2010 har rättat sig efter Europaparlamentets krav på en medel- till långfristig fastighets- och byggnadspolicy. Parlamentet uttrycker en viss oro över möjligheten att parallellt fortsätta samtliga pågående och planerade byggnadsprojekt, något som kan bli resultatet av den medel- till långfristiga fastighetsstrategin. Det råder inte fullständig klarhet om hur alla projekt ska få plats i den fleråriga budgetramen och parlamentet efterlyser nödvändiga förtydliganden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar att presidiet genom sitt beslut av den 24 mars 2010 har rättat sig efter Europaparlamentets krav på en medel- till långfristig fastighets- och byggnadspolicy. Parlamentet uttrycker en viss oro över möjligheten att parallellt fortsätta samtliga pågående och planerade byggnadsprojekt, något som kan bli resultatet av den medel- till långfristiga fastighetsstrategin. Det råder inte fullständig klarhet om hur alla projekt ska få plats i den fleråriga budgetramen och parlamentet efterlyser nödvändiga förtydliganden.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att presidiet föreslagit att man ska använda 85,9 miljoner EUR av inkomster avsatta för särskilda ändamål (som ska användas för parlamentets fastigheter) till ledamöternas kontor i Bryssel. Parlamentet påminner om att alla fastighetsprojekt som kan få betydande ekonomiska konsekvenser för budgeten ska vara föremål för samråd med budgetmyndigheten i enlighet med artikel 179.3 i budgetförordningen. Parlamentet påminner dessutom om att när det gäller överföringar av anslag så anger budgetförordningen att inkomster avsatta för särskilda ändamål måste användas först. I detta sammanhang är det glädjande att parlamentet, på grund av återbetalningen på 85,9 miljoner EUR från belgiska staten, kan tidigarelägga nya fastighetsprojekt och därigenom snabbare förverkliga en del av den medelfristiga fastighetsstrategin. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att presidiet föreslagit att man ska använda 85,9 miljoner EUR av inkomster avsatta för särskilda ändamål (som ska användas för parlamentets fastigheter) till ledamöternas kontor i Bryssel. Parlamentet påminner om att alla fastighetsprojekt som kan få betydande ekonomiska konsekvenser för budgeten ska vara föremål för samråd med budgetmyndigheten i enlighet med artikel 179.3 i budgetförordningen. Parlamentet påminner dessutom om att när det gäller överföringar av anslag så anger budgetförordningen att inkomster avsatta för särskilda ändamål måste användas först. I detta sammanhang är det glädjande att parlamentet, på grund av återbetalningen på 85,9 miljoner EUR från belgiska staten, kan tidigarelägga nya fastighetsprojekt och därigenom snabbare förverkliga en del av den medelfristiga fastighetsstrategin.

| 26. | Europaparlamentet kan därför inte gå med på att reservera dessa öronmärkta inkomster till detta särskilda fastighetsprojekt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kan därför inte gå med på att reservera dessa öronmärkta inkomster till detta särskilda fastighetsprojekt.

| 27. | Europaparlamentet kräver att man i framtiden i budgeten för in de medel som motsvarar den medelfristiga fastighetsplanen. Parlamentet kräver dessutom att det inrättas en särskild budgetpost för stora fastighetsprojekt, för att underlätta den finansiella planeringen på medellång sikt för fastighetsprojekt och öka transparensen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet kräver att man i framtiden i budgeten för in de medel som motsvarar den medelfristiga fastighetsplanen. Parlamentet kräver dessutom att det inrättas en särskild budgetpost för stora fastighetsprojekt, för att underlätta den finansiella planeringen på medellång sikt för fastighetsprojekt och öka transparensen.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att en avsättning till en direkt förfinansiering av inledningsskedet av uppförandet av den nya KAD-byggnaden har gjorts i presidiets förslag till ett belopp på 10,2 miljoner EUR i budgetposten för leasingavgifter. Parlamentet erkänner att en sådan frivillig förfinansiering skulle bidra till att minska finansieringskostnaderna men beslutar, med beaktande av det extremt kärva läget för 2011, att föra in ett lägre belopp på 6,2 miljoner EUR för detta syfte i budgetberäkningen. Parlamentet är villigt att åter utvärdera detta belopp under hösten 2010 baserat på en aktualisering av budgetsituationen och utvecklingen av parlamentets fastighetspolicy. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att en avsättning till en direkt förfinansiering av inledningsskedet av uppförandet av den nya KAD-byggnaden har gjorts i presidiets förslag till ett belopp på 10,2 miljoner EUR i budgetposten för leasingavgifter. Parlamentet erkänner att en sådan frivillig förfinansiering skulle bidra till att minska finansieringskostnaderna men beslutar, med beaktande av det extremt kärva läget för 2011, att föra in ett lägre belopp på 6,2 miljoner EUR för detta syfte i budgetberäkningen. Parlamentet är villigt att åter utvärdera detta belopp under hösten 2010 baserat på en aktualisering av budgetsituationen och utvecklingen av parlamentets fastighetspolicy.

Säkerhet

| 29. | Europaparlamentet fäster vikt vid den grundliga översyn av åtgärderna när det gäller säkerhet som presidiet meddelat och påminner i detta sammanhang om att parlamentet anser det vara viktigt att dess medel används på ett klokt sätt och särskilt att det råder en kostnadseffektiv balans mellan egen fast anställd och extern personal. Parlamentet uppmanar presidiet att noga undersöka de driftsmässiga och finansiella effekterna av en ny strategi, så att de förslag som ska läggas fram får en god balans mellan å ena sidan oro för säkerheten och å andra sidan tillgänglighet och öppenhet. Parlamentet bör i så stor utsträckning som möjligt förbli en öppen och tillgänglig institution. Därför önskar parlamentet få mer information från administrationen om det s.k. Wiertz-projektet för att utvärdera vad det betyder för allmänhetens tillträde till parlamentet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet fäster vikt vid den grundliga översyn av åtgärderna när det gäller säkerhet som presidiet meddelat och påminner i detta sammanhang om att parlamentet anser det vara viktigt att dess medel används på ett klokt sätt och särskilt att det råder en kostnadseffektiv balans mellan egen fast anställd och extern personal. Parlamentet uppmanar presidiet att noga undersöka de driftsmässiga och finansiella effekterna av en ny strategi, så att de förslag som ska läggas fram får en god balans mellan å ena sidan oro för säkerheten och å andra sidan tillgänglighet och öppenhet. Parlamentet bör i så stor utsträckning som möjligt förbli en öppen och tillgänglig institution. Därför önskar parlamentet få mer information från administrationen om det s.k. Wiertz-projektet för att utvärdera vad det betyder för allmänhetens tillträde till parlamentet.

Strategi för informations- och kommunikationsteknik

| 30. | Europaparlamentet välkomnar det mera strukturerade tillvägagångssättet när det gäller informations- och kommunikationsteknik och utarbetandet av en heltäckande strategi på detta område. Parlamentet upprepar även sitt stöd för en tillräcklig internalisering av funktioner för att minska beroendet av utomstående leverantörer. Parlamentet noterar dock att nya tjänster har tillkommit tre år i rad. Parlamentet menar därför att detta är en fråga som måste klargöras. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar det mera strukturerade tillvägagångssättet när det gäller informations- och kommunikationsteknik och utarbetandet av en heltäckande strategi på detta område. Parlamentet upprepar även sitt stöd för en tillräcklig internalisering av funktioner för att minska beroendet av utomstående leverantörer. Parlamentet noterar dock att nya tjänster har tillkommit tre år i rad. Parlamentet menar därför att detta är en fråga som måste klargöras.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att 5 miljoner EUR har öronmärkts för ett projekt för IT-rörlighet för ledamöterna, särskilt för att täcka mobilkommunikationer. Parlamentet skulle vilja ha mer information med tanke på det förhållandevis stora belopp som det rör sig om. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att 5 miljoner EUR har öronmärkts för ett projekt för IT-rörlighet för ledamöterna, särskilt för att täcka mobilkommunikationer. Parlamentet skulle vilja ha mer information med tanke på det förhållandevis stora belopp som det rör sig om.

Miljörelaterade frågor

| 32. | Europaparlamentet välkomnar den lilla ökningen av anslagen till genomförande av miljöstyrningssystemet EMAS och åtgärderna för att minska koldioxidutsläppen, som spridits över hela budgeten, och understryker åter vilken viktig fråga parlamentet anser att detta är. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar den lilla ökningen av anslagen till genomförande av miljöstyrningssystemet EMAS och åtgärderna för att minska koldioxidutsläppen, som spridits över hela budgeten, och understryker åter vilken viktig fråga parlamentet anser att detta är.

| 33. | Europaparlamentet noterar nyckelindikatorernas utveckling sedan 2006 vilken framgår av översynen av miljöledningen för 2008, särskilt en minskning av koldioxidutsläppen med 12,9 procent, en minskning av elförbrukningen med 0,8 procent, en ökning av förbrukningen av gas, olja, och uppvärmning med 7,4 procent under 2008, efter en minskning med 17,5 procent under 2007, en ökning av utsläpp från transporter/rörlighet med 8,8 procent, en ökning av andelen återvunnet avfall från 49,8 procent under 2006 till 55,4 procent för 2008, en ökning av vattenförbrukningen med 18,1 procent och en minskning av pappersförbrukningen med 16,9 procent. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar nyckelindikatorernas utveckling sedan 2006 vilken framgår av översynen av miljöledningen för 2008, särskilt en minskning av koldioxidutsläppen med 12,9 procent, en minskning av elförbrukningen med 0,8 procent, en ökning av förbrukningen av gas, olja, och uppvärmning med 7,4 procent under 2008, efter en minskning med 17,5 procent under 2007, en ökning av utsläpp från transporter/rörlighet med 8,8 procent, en ökning av andelen återvunnet avfall från 49,8 procent under 2006 till 55,4 procent för 2008, en ökning av vattenförbrukningen med 18,1 procent och en minskning av pappersförbrukningen med 16,9 procent.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar den nya bilagan i budgeten som behandlar miljöledningen och som ger en god teknisk överblick över de budgetposter som berörs. Parlamentet skulle i detta sammanhang välkomna om man i samma bilaga tog med den årliga EMAS-rapporten med mer information om de olika koldioxidutsläppen från parlamentets byggnader i Strasbourg, Bryssel och Luxemburg samt sessionsrelaterade resor och transporter, en redogörelse av de aktuella resultaten när det gäller att minska parlamentets koldioxidutsläpp och en illustration av hur dessa investeringar bidragit till positiva effekter på miljön, och eventuella besparingar som uppnåtts på längre sikt. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar den nya bilagan i budgeten som behandlar miljöledningen och som ger en god teknisk överblick över de budgetposter som berörs. Parlamentet skulle i detta sammanhang välkomna om man i samma bilaga tog med den årliga EMAS-rapporten med mer information om de olika koldioxidutsläppen från parlamentets byggnader i Strasbourg, Bryssel och Luxemburg samt sessionsrelaterade resor och transporter, en redogörelse av de aktuella resultaten när det gäller att minska parlamentets koldioxidutsläpp och en illustration av hur dessa investeringar bidragit till positiva effekter på miljön, och eventuella besparingar som uppnåtts på längre sikt.

| 35. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för fortsatta åtgärder för att ytterligare minska parlamentets koldioxidutsläpp. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de studier som är på gång i fråga om energibesparingsaspekter när det gäller fastigheter och sätt att genomföra program för att kompensera för koldioxidutsläpp som orsakas av resande. Parlamentet stöder även åtgärder för att främja användningen av kollektivtrafik istället för bil, och tillgång till fler cyklar i Strasbourg. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för fortsatta åtgärder för att ytterligare minska parlamentets koldioxidutsläpp. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de studier som är på gång i fråga om energibesparingsaspekter när det gäller fastigheter och sätt att genomföra program för att kompensera för koldioxidutsläpp som orsakas av resande. Parlamentet stöder även åtgärder för att främja användningen av kollektivtrafik istället för bil, och tillgång till fler cyklar i Strasbourg.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att budgetposten för ledamöternas resekostnader faktiskt är högre än posten för löner. Parlamentet framhåller behovet av ansvarsfullt utnyttjande av ersättningar, särskilt reseersättningar, och påpekar att om man, utan att ändra de gällande bestämmelserna, när det är möjligt använder andra transportmedel än flyg i affärsklass till och från parlamentets arbetsorter så kan parlamentets klimatpåverkan minska samtidigt som kostnader sparas. Presidiet uppmanas att i enlighet med överenskommelsen vid det senaste förberedande medlingssammanträdet och i tid för parlamentets första behandling presentera en studie som handlar om hur det nya systemet fungerar och möjliga lösningar för att genomföra besparingar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att budgetposten för ledamöternas resekostnader faktiskt är högre än posten för löner. Parlamentet framhåller behovet av ansvarsfullt utnyttjande av ersättningar, särskilt reseersättningar, och påpekar att om man, utan att ändra de gällande bestämmelserna, när det är möjligt använder andra transportmedel än flyg i affärsklass till och från parlamentets arbetsorter så kan parlamentets klimatpåverkan minska samtidigt som kostnader sparas. Presidiet uppmanas att i enlighet med överenskommelsen vid det senaste förberedande medlingssammanträdet och i tid för parlamentets första behandling presentera en studie som handlar om hur det nya systemet fungerar och möjliga lösningar för att genomföra besparingar.

| 37. | Europaparlamentet påminner att EU-institutionernas budgetar fick öronmärkta pengar av budgetmyndigheten för att finansiera en subventionering av kollektivtrafiken för sina anställda, som en miljöåtgärd på initiativ av José Manuel Barroso. Parlamentet efterlyser en uppdatering av situationen för parlamentets del. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner att EU-institutionernas budgetar fick öronmärkta pengar av budgetmyndigheten för att finansiera en subventionering av kollektivtrafiken för sina anställda, som en miljöåtgärd på initiativ av José Manuel Barroso. Parlamentet efterlyser en uppdatering av situationen för parlamentets del.

| 38. | Europaparlamentet begär att, när så är lämpligt och möjligt, miljöredovisningar läggs till de vanliga ekonomiska redovisningar som används inom institutionen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet begär att, när så är lämpligt och möjligt, miljöredovisningar läggs till de vanliga ekonomiska redovisningar som används inom institutionen.

| 39. | Europaparlamentet menar att direktiven för offentlig upphandling måste anpassas för att underlätta tillägg av miljöbestämmelser och sociala bestämmelser när detta är möjligt och lämpligt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet menar att direktiven för offentlig upphandling måste anpassas för att underlätta tillägg av miljöbestämmelser och sociala bestämmelser när detta är möjligt och lämpligt.

Fleråriga projekt och andra utgiftsposter

| 40. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om en ökning med 2,6 miljoner EUR för att finansiera 110 besökare per år som ledamöterna kan bjuda in istället för dagens 100. Parlamentet menar att det kunde vara lämpligt med en utvärderingsperiod för att se hur det nya besökscentrumet fungerar innan man tar ställning till varje ytterligare ökning. De avdelningar som ansvarar för att organisera besöken borde också ta hänsyn till att ledamöterna kanske vill ha olika stora besöksgrupper under året. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om en ökning med 2,6 miljoner EUR för att finansiera 110 besökare per år som ledamöterna kan bjuda in istället för dagens 100. Parlamentet menar att det kunde vara lämpligt med en utvärderingsperiod för att se hur det nya besökscentrumet fungerar innan man tar ställning till varje ytterligare ökning. De avdelningar som ansvarar för att organisera besöken borde också ta hänsyn till att ledamöterna kanske vill ha olika stora besöksgrupper under året.

| 41. | Europaparlamentet godkänner de 3 miljoner EUR som budgeterats för öppnandet av parlamentets besökscentrum och driftskostnader för ett normalår. Parlamentet framhåller att det första året måste utvärderas även ur budgetsynpunkt, inklusive driftskostnader. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet godkänner de 3 miljoner EUR som budgeterats för öppnandet av parlamentets besökscentrum och driftskostnader för ett normalår. Parlamentet framhåller att det första året måste utvärderas även ur budgetsynpunkt, inklusive driftskostnader.

| 42. | Europaparlamentet noterar presidiets beslut att införa ersättningar för ledamöter med särskilda uppdrag med en budgeteffekt på 400 000 EUR. Parlamentet konstaterar dock att principdiskussionen om detta var kontroversiell. I detta sammanhang välkomnar parlamentet att styrkande handlingar måste visas upp för utbetalning av ersättning för extra kostnader som har uppkommit under tjänsteutövning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar presidiets beslut att införa ersättningar för ledamöter med särskilda uppdrag med en budgeteffekt på 400 000 EUR. Parlamentet konstaterar dock att principdiskussionen om detta var kontroversiell. I detta sammanhang välkomnar parlamentet att styrkande handlingar måste visas upp för utbetalning av ersättning för extra kostnader som har uppkommit under tjänsteutövning.

| 43. | Europaparlamentet noterar presidiets förslag att anslå 2,5 miljoner EUR i budgeten till Den europeiska historiens hus för utredningar efter att resultatet av den pågående arkitekttävlingen blivit klar. Parlamentet påminner om sin begäran från förra året om en tydlig översikt över de beräknade kostnaderna för projektet i sin helhet, inklusive administrativa kostnader, senast i samband med det preliminära förslaget till budgetberäkning för budgetförfarandet för 2011. Parlamentet påminner också om överenskommelsen med presidiet från det förberedande medlingssammanträdet 2009. Parlamentet understryker att rapporten från experterna som bistår Den europeiska historiens hus tar upp 11 punkter som medför ytterligare kostnader: 1) En rådgivare på akademisk nivå bestående av experter och museispecialister, 2) institutionens oberoende, 3) många museipedagogiska erbjudanden, 4) mötesplats för unga akademiskt verksamma personer, 5) permanent utveckling, 6) tillfälliga utställningar och vandringsutställningar, 7) relevanta evenemang med europeisk anknytning, 8) egna publikationer, 9) många erbjudanden via Internet, 10) uppbyggnad av egna samlingar, 11) ständig utveckling av utställningar och museets infrastruktur. Därför måste den totala kostnaden för detta projekt beräknas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar presidiets förslag att anslå 2,5 miljoner EUR i budgeten till Den europeiska historiens hus för utredningar efter att resultatet av den pågående arkitekttävlingen blivit klar. Parlamentet påminner om sin begäran från förra året om en tydlig översikt över de beräknade kostnaderna för projektet i sin helhet, inklusive administrativa kostnader, senast i samband med det preliminära förslaget till budgetberäkning för budgetförfarandet för 2011. Parlamentet påminner också om överenskommelsen med presidiet från det förberedande medlingssammanträdet 2009. Parlamentet understryker att rapporten från experterna som bistår Den europeiska historiens hus tar upp 11 punkter som medför ytterligare kostnader: 1) En rådgivare på akademisk nivå bestående av experter och museispecialister, 2) institutionens oberoende, 3) många museipedagogiska erbjudanden, 4) mötesplats för unga akademiskt verksamma personer, 5) permanent utveckling, 6) tillfälliga utställningar och vandringsutställningar, 7) relevanta evenemang med europeisk anknytning, 8) egna publikationer, 9) många erbjudanden via Internet, 10) uppbyggnad av egna samlingar, 11) ständig utveckling av utställningar och museets infrastruktur. Därför måste den totala kostnaden för detta projekt beräknas så snart som möjligt.

Övergripande frågor

| 44. | Europaparlamentet välkomnar varmt att man tagit med en första analys som identifierar fasta och rörliga kostnader i budgetförslagen. Parlamentet inser att detta innebär svårigheter när det gäller metod, men är övertygat om att dessa koncept bör undersökas närmare. Parlamentet påminner mot denna bakgrund om att man väntar på svar från de behöriga organen om hur en nollbasbaserad budgetpolicy, där denna skillnad mellan fasta och rörliga kostnader används, kan tillämpas inom ramen för parlamentets budgetförfarande. Parlamentet begär en djupare analys av de fasta kostnaderna, vilken skiljer mellan permanent fasta kostnader, fasta kostnader inom fasta tidsperioder och områden där besparingar kan göras. Parlamentet begär en djupare analys av de rörliga kostnaderna, vilken gör en tydlig koppling mellan kostnader och mål, politik och åtgärder samt identifierar och sorterar prioriteringar enligt angelägenhetsgrad. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar varmt att man tagit med en första analys som identifierar fasta och rörliga kostnader i budgetförslagen. Parlamentet inser att detta innebär svårigheter när det gäller metod, men är övertygat om att dessa koncept bör undersökas närmare. Parlamentet påminner mot denna bakgrund om att man väntar på svar från de behöriga organen om hur en nollbasbaserad budgetpolicy, där denna skillnad mellan fasta och rörliga kostnader används, kan tillämpas inom ramen för parlamentets budgetförfarande. Parlamentet begär en djupare analys av de fasta kostnaderna, vilken skiljer mellan permanent fasta kostnader, fasta kostnader inom fasta tidsperioder och områden där besparingar kan göras. Parlamentet begär en djupare analys av de rörliga kostnaderna, vilken gör en tydlig koppling mellan kostnader och mål, politik och åtgärder samt identifierar och sorterar prioriteringar enligt angelägenhetsgrad.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att tröskelvärdena för de olika offentliga upphandlingsförfarandena för närvarande är strängare för EU-institutionerna än vad som anges i EU:s direktiv om offentlig upphandling och att denna situation leder till ytterligare administrativa kostnader och användning av personal som skulle kunna sparas genom en bättre anpassning av tröskelvärdena. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att tröskelvärdena för de olika offentliga upphandlingsförfarandena för närvarande är strängare för EU-institutionerna än vad som anges i EU:s direktiv om offentlig upphandling och att denna situation leder till ytterligare administrativa kostnader och användning av personal som skulle kunna sparas genom en bättre anpassning av tröskelvärdena.

| 46. | Europaparlamentet stöder verksamhet som har en social, kulturell och språklig dimension för de anställda och deras familjer, men stöder inte enskilda bidrag som ges i detta sammanhang och ändrar därför anmärkningarna till den berörda budgetposten. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet stöder verksamhet som har en social, kulturell och språklig dimension för de anställda och deras familjer, men stöder inte enskilda bidrag som ges i detta sammanhang och ändrar därför anmärkningarna till den berörda budgetposten.

| 47. | Europaparlamentet stöder helhjärtat ytterligare insatser för att göra institutionen bättre anpassad till personer med funktionshinder, både när det gäller nödvändiga förändringar av infrastrukturen och personalåtgärder. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet stöder helhjärtat ytterligare insatser för att göra institutionen bättre anpassad till personer med funktionshinder, både när det gäller nödvändiga förändringar av infrastrukturen och personalåtgärder.

Slutanmärkningar

| 48. | Europaparlamentet framhåller att en mer detaljerad granskning av enskilda budgetposter, inklusive en analys av genomförandegrad, bör ske före omröstningen om förslaget till budget i höst. Parlamentet kommer alltså att granska och fatta ett slutgiltigt beslut om budgeten vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet framhåller att en mer detaljerad granskning av enskilda budgetposter, inklusive en analys av genomförandegrad, bör ske före omröstningen om förslaget till budget i höst. Parlamentet kommer alltså att granska och fatta ett slutgiltigt beslut om budgeten vid denna tidpunkt.

| 49. | Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2011 och påminner om att antagandet av parlamentets ståndpunkt om rådets ändrade förslag till budget kommer att äga rum i oktober 2010, i enlighet med det omröstningsförfarande som anges i fördraget. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2011 och påminner om att antagandet av parlamentets ståndpunkt om rådets ändrade förslag till budget kommer att äga rum i oktober 2010, i enlighet med det omröstningsförfarande som anges i fördraget.

| 50. | Europaparlamentet godkänner de gemensamma slutsatserna från trepartsöverläggningen om budgeten den 25 mars 2010, vilka återfinns i bilagan. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet godkänner de gemensamma slutsatserna från trepartsöverläggningen om budgeten den 25 mars 2010, vilka återfinns i bilagan.

*

* *

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0087.

---

Tisdagen den 18 maj 2010BILAGA

GEMENSAMMA SLUTSATSER FRÅN TREPARTSMÖTET OM BUDGETEN DEN 25 MARS 2010

TREPARTSMÖTET OM BUDGETEN

den 25 mars 2010

Slutsatser

Europaparlamentet, rådet och kommissionen har noterat den oro som domstolens justitiesekreterare samt revisionsrättens, Regionkommitténs och Ekonomiska och sociala kommitténs generalsekreterare har uttryckt i sin skrivelse till Europaparlamentets, rådets och kommissionens generalsekreterare om det nya budgetförfarandet och särskilt om förlikningskommittén. De föreslår att dessa institutioner uppmanas att skriftligen sända sina kommentarer direkt till förlikningskommittén om inverkan av rådets ståndpunkt och Europaparlamentets ändringsförslag.

---

Onsdagen den 19 maj 2010

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/266 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/266

---

Onsdagen den 19 maj 2010Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 (ändring av beslut nr 573/2007/EG) ***II

P7_TA(2010)0177

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 genom att avskaffa finansieringen av vissa gemenskapsåtgärder och om ändring av gränserna för finansiering av sådana åtgärder (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD))

2011/C 161 E/34

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (16627/1/2009 – C7-0051/2010),

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2009)0067),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 63 första stycket punkt 2 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0070/2009),

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (1),

med beaktande av kommissionens meddelande till parlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

med beaktande av artiklarna 294.7 och 78.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0117/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, 7.5.2009, P6_TA(2009)0375.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/267 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/267

---

Onsdagen den 19 maj 2010Märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) ***II

P7_TA(2010)0178

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 maj 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD))

2011/C 161 E/35

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05247/1/2010 – C7-0094/2010),

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2008)0778),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0412/2008),

med beaktande av kommissionens meddelande till parlamentet och rådet med titeln ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665) och det därtill bifogade addendumet (KOM(2010)0147),

med beaktande av artiklarna 294.7 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den rättsliga grunden,

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (1),

med beaktande av yttrandet av den 24 mars 2009 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

med beaktande av artiklarna 72 och 37 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0128/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, 5.5.2009, P6_TA(2009)0345.

(2)  EUT C 228, 22.9.2009, s. 90.

---

Onsdagen den 19 maj 2010BILAGA

Uttalanden från kommissionen

om Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/30/EU av den 19 maj 2010 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning)

Uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om artikel 290 i FEUF

”Europaparlamentet, rådet och kommissionen förklarar att bestämmelserna i direktiv 2010/30/EU inte ska påverka institutionernas eventuella framtida ståndpunkter när det gäller genomförandet av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller av enskilda lagstiftningsakter som innehåller sådana bestämmelser.”

Kommissionens uttalande om vissa bestämmelser i direktiv 2010/30/EU

Artikel 1.2

”När kommissionen fastställer den förteckning över prioriterade energirelaterade produkter som avses i skäl [3a] kommer den även att beakta energirelaterade byggprodukter och särskilt ta hänsyn till de eventuella energibesparingar som skulle kunna uppnås genom märkning av vissa av dessa produkter, mot bakgrund av att byggnader står för 40 % av EU:s totala energiförbrukning.”

Artikel 10.2

”När kommissionen förbereder delegerade akter enligt direktiv 2010/30/EU ska den se till att överlappande lagstiftning undviks och att EU-lagstiftningen för produkterna förblir konsekvent.”

Artikel 10.4 d

Betydande andel av produkterna för översynen av klassificeringen på etiketterna

”Kommissionen anser att andelen produkter i de två högsta energieffektivitetsklasserna är betydande om det kan antas att

| — | antingen det antal modeller som är tillgängliga på den inre marknaden och som uppnår klass A+++ eller A++ uppgår till ungefär en tredjedel eller mer av det sammanlagda antalet relevanta tillgängliga modeller, |
| --- | --- |

—

antingen det antal modeller som är tillgängliga på den inre marknaden och som uppnår klass A+++ eller A++ uppgår till ungefär en tredjedel eller mer av det sammanlagda antalet relevanta tillgängliga modeller,

| — | eller andelen av den årliga försäljningen av produkter på den inre marknaden som uppnår klass A+++ eller A++ uppgår till ungefär en tredjedel eller mer, |
| --- | --- |

—

eller andelen av den årliga försäljningen av produkter på den inre marknaden som uppnår klass A+++ eller A++ uppgår till ungefär en tredjedel eller mer,

| — | eller när båda ovanstående alternativ uppfylls.” |
| --- | --- |

—

eller när båda ovanstående alternativ uppfylls.”

Kommissionens uttalande om konsumentinformation

”Kommissionen stödjer användningen av unionsinstrument såsom programmet Intelligent energi – Europa för att bidra till

| — | initiativ som ökar slutanvändarnas medvetenhet om fördelarna med energimärkning, |
| --- | --- |

—

initiativ som ökar slutanvändarnas medvetenhet om fördelarna med energimärkning,

| — | initiativ som bevakar marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen mot mer energieffektiva produkter, bland annat genom att identifiera de modeller i de olika produktgrupperna som har bäst prestanda, och att göra informationen tillgänglig för alla berörda parter, t.ex. konsumentorganisationer, industrin och icke statliga miljöorganisationer så att den får stor spridning bland konsumenterna.
  Sådan bevakning kan också fungera som indikator för översynen av märknings- och/eller ekodesignkraven enligt direktiven 2010/30/EU och 2009/125/EG. ” |
| --- | --- |

—

initiativ som bevakar marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen mot mer energieffektiva produkter, bland annat genom att identifiera de modeller i de olika produktgrupperna som har bäst prestanda, och att göra informationen tillgänglig för alla berörda parter, t.ex. konsumentorganisationer, industrin och icke statliga miljöorganisationer så att den får stor spridning bland konsumenterna.

Sådan bevakning kan också fungera som indikator för översynen av märknings- och/eller ekodesignkraven enligt direktiven 2010/30/EU och 2009/125/EG. ”

Kommissionens uttalande om lediga perioder

”Europeiska kommissionen noterar att Europaparlamentet och rådet anser att man vid anmälan av delegerade akter, ska beakta institutionernas lediga perioder (vinter, sommar och val till Europaparlamentet) förutom när det i lagstiftningsakterna anges att ett skyndsamt förfarande ska tillämpas, så att Europaparlamentet och rådet kan utöva sina befogenheter inom de tidsfrister som fastslagits i den berörda lagstiftningsakten, och kommissionen är beredd att handla i överensstämmelse med detta.”

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/269 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/269

---

Onsdagen den 19 maj 2010Ändringsbudget nr 1/2010 - Avsnitt I - Parlamentet

P7_TA(2010)0179

Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2010 för budgetåret 2010, avsnitt I – Europaparlamentet (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD))

2011/C 161 E/36

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314,

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (1),

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt den fleråriga budgetramen som föreskrivs i del I och anges i bilaga I,

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010, slutgiltigt antagen den 17 december 2009 (4),

med beaktande av det förslag till budgetberäkning som parlamentet antog den 25 februari 2010 (5),

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2010 som kommissionen lade fram den 19 mars 2010 (KOM(2010)0107),

med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2010 som rådet fastställde den 18 maj 2010 (09807/2010),

med beaktande artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0158/2010).

| A. | Under budgetförfarandet för 2010 års budget kom man överens om att alla utgifter som särskilt hänför sig till ikraftträdandet av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen vid behov skulle behandlas med hjälp av befintliga budgetinstrument, exempelvis en ändringsbudget, efter att den ursprungliga budgeten för 2010 antagits. |
| --- | --- |

A.

Under budgetförfarandet för 2010 års budget kom man överens om att alla utgifter som särskilt hänför sig till ikraftträdandet av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen vid behov skulle behandlas med hjälp av befintliga budgetinstrument, exempelvis en ändringsbudget, efter att den ursprungliga budgeten för 2010 antagits.

| B. | Det betonades att i ett sådant fall och i största möjliga mån skulle en omfördelning av befintliga medel till fullo undersökas innan en eventuell begäran om ytterligare medel gjordes. |
| --- | --- |

B.

Det betonades att i ett sådant fall och i största möjliga mån skulle en omfördelning av befintliga medel till fullo undersökas innan en eventuell begäran om ytterligare medel gjordes.

| C. | Det betonades särskilt att den antagna ursprungliga nivån på parlamentets budget uppgående till 19,87 procent av de godkända utgifterna under rubrik 5 (administrativa anslag) i den fleråriga budgetramen inte inbegrep eventuella anpassningar till följd av Lissabonfördraget, särskilt på lagstiftningsområdet. |
| --- | --- |

C.

Det betonades särskilt att den antagna ursprungliga nivån på parlamentets budget uppgående till 19,87 procent av de godkända utgifterna under rubrik 5 (administrativa anslag) i den fleråriga budgetramen inte inbegrep eventuella anpassningar till följd av Lissabonfördraget, särskilt på lagstiftningsområdet.

| D. | Samtidigt erkändes att ytterligare besparingar och omfördelningar skulle krävas för att göra det möjligt att tillmötesgå ytterligare krav och detta till följd av de begränsade tillgängliga marginalerna. |
| --- | --- |

D.

Samtidigt erkändes att ytterligare besparingar och omfördelningar skulle krävas för att göra det möjligt att tillmötesgå ytterligare krav och detta till följd av de begränsade tillgängliga marginalerna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till ändringsbudget nr 1/2010 som utarbetats i full överstämmelse med parlamentets budgetberäkning av den 25 februari 2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till ändringsbudget nr 1/2010 som utarbetats i full överstämmelse med parlamentets budgetberäkning av den 25 februari 2010.

| 2. | Europaparlamentet noterar rådets ståndpunkt av den 18 maj 2010 där man godkänner förslaget utan ändringar och till fullo respekterar gentlemen's agreement. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar rådets ståndpunkt av den 18 maj 2010 där man godkänner förslaget utan ändringar och till fullo respekterar gentlemen's agreement.

| 3. | Europaparlamentet betonar att en omfattande politisk debatt och analys av de framlagda åtgärderna redan ägde rum under budgetberäkningsstadiet i januari och februari 2010. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att en omfattande politisk debatt och analys av de framlagda åtgärderna redan ägde rum under budgetberäkningsstadiet i januari och februari 2010.

| 4. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 1/2010 utan ändringar och uppdrar åt talmannen att förklara att ändringsbudget nr 1/2010 har blivit slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 1/2010 utan ändringar och uppdrar åt talmannen att förklara att ändringsbudget nr 1/2010 har blivit slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 64, 12.3.2010.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2010)0038.

---

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/271 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/271

---

Onsdagen den 19 maj 2010Kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation ***I

P7_TA(2010)0181

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 maj 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation (KOM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD))

2011/C 161 E/37

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0818),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152.4 a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0480/2008),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

med beaktande av artiklarna 294.3 och 168.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 juni 2009 (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0106/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner parlamentets, rådets och kommissionens uttalande och tar del av kommissionens uttalande, vilka är bifogade till resolutionen och kommer att offentliggöras i Europeiska unionens offentliga tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner parlamentets, rådets och kommissionens uttalande och tar del av kommissionens uttalande, vilka är bifogade till resolutionen och kommer att offentliggöras i Europeiska unionens offentliga tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  OJ C 306, 16.12.2009, p. 64.

---

Onsdagen den 19 maj 2010P7_TC1-COD(2008)0238

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 maj 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/.../EU om kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2010/53/EU.)

Onsdagen den 19 maj 2010BILAGA

Uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Europaparlamentet, rådet och kommissionen förklarar att bestämmelserna i detta direktiv inte ska påverka institutionernas eventuella framtida ståndpunkter när det gäller genomförandet av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller av enskilda lagstiftningsakter som innehåller sådana bestämmelser.

Uttalande från Europeiska kommissionen (skyndsamt)

Europeiska kommissionen åtar sig att hålla Europaparlamentet och rådet fullständigt informerade om möjligheten av att en delegerad akt antas i enlighet med de skyndsamma förfarandet. Så snart som kommissionens tjänsteavdelningar förutser att en delegerad akt kan antas i enlighet med det skyndsamma förfarandet kommer de att informellt varna Europaparlamentets och rådets sekretariat.

---

Torsdagen den 20 maj 2010

| 31.5.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 161/273 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 161/273

---

Torsdagen den 20 maj 2010Gemenskapens ekonomiska stöd till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien - (”Kozloduj-programmet”) *

P7_TA(2010)0188

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 maj 2010 om förslaget till rådets förordning om gemenskapens ekonomiska stöd till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien - ”Kozloduj-programmet” (KOM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE))

2011/C 161 E/38

(Samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0581),

med beaktande av artikel 30 i akten om villkoren för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen, med avseende på reaktorerna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien,

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Kärnteknisk säkerhet i Europeiska unionen” (KOM(2002)0605),

med beaktande av artikel 203 i Euratomfördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0289/2009),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0142/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att förslaget till rådets förordning är förenligt med taket för underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen för 2007–2013, men att den återstående marginalen i underrubrik 1a för åren 2011–-2013 är mycket begränsad. Parlamentet framhåller att finansieringen av nya verksamheter inte får riskera befintliga program och initiativ inom underrubrik 1a. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att förslaget till rådets förordning är förenligt med taket för underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen för 2007–2013, men att den återstående marginalen i underrubrik 1a för åren 2011–-2013 är mycket begränsad. Parlamentet framhåller att finansieringen av nya verksamheter inte får riskera befintliga program och initiativ inom underrubrik 1a.

| 3. | Europaparlamentet upprepar därför sin uppmaning om att det ska läggas fram en flerårig strategi för programmet för avveckling av kärnkraftverket Kozloduj, liksom även för andra politiska prioriteringar inom underrubrik 1a, i samband med halvtidsöversynen av den gällande fleråriga budgetramen, tillsammans med konkreta förslag om att justera och omarbeta den före utgången av första halvåret 2010 genom användning av de mekanismer som finns tillgängliga enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt de som anges i punkterna 21–23. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar därför sin uppmaning om att det ska läggas fram en flerårig strategi för programmet för avveckling av kärnkraftverket Kozloduj, liksom även för andra politiska prioriteringar inom underrubrik 1a, i samband med halvtidsöversynen av den gällande fleråriga budgetramen, tillsammans med konkreta förslag om att justera och omarbeta den före utgången av första halvåret 2010 genom användning av de mekanismer som finns tillgängliga enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (IIA av den 17 maj 2006), särskilt de som anges i punkterna 21–23.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att det årliga beloppet för programmet för avveckling av kärnkraftverket Kozloduj kommer att fastställas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att det årliga beloppet för programmet för avveckling av kärnkraftverket Kozloduj kommer att fastställas under det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 106a i Euratomfördraget och artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 106a i Euratomfördraget och artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 6. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

6.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 7. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

7.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Skäl 1 |
| (1) | Bulgarien
  lovade
  att stänga enheterna 1 och 2 samt 3 och 4 i kärnkraftverket Kozloduj till den 31 december 2002 respektive den 31 december 2006, och att därefter avveckla dessa enheter. Europeiska unionen har förklarat sig vara villig att fram till 2009 ge fortsatt ekonomiskt stöd till Bulgariens avvecklingsverksamhet som en förlängning av föranslutningsstödet inom ramen för Phareprogrammet. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

(1)

Bulgarien
  lovade
  att stänga enheterna 1 och 2 samt 3 och 4 i kärnkraftverket Kozloduj till den 31 december 2002 respektive den 31 december 2006, och att därefter avveckla dessa enheter. Europeiska unionen har förklarat sig vara villig att fram till 2009 ge fortsatt ekonomiskt stöd till Bulgariens avvecklingsverksamhet som en förlängning av föranslutningsstödet inom ramen för Phareprogrammet.

| (1) | Under anslutningsförhandlingarna 2005 gick
  Bulgarien
  med på
  att stänga enheterna 1 och 2 samt 3 och 4 i kärnkraftverket Kozloduj till den 31 december 2002 respektive den 31 december 2006, och att därefter avveckla dessa enheter. Europeiska unionen har förklarat sig vara villig att fram till 2009 ge fortsatt ekonomiskt stöd till Bulgariens avvecklingsverksamhet som en förlängning av föranslutningsstödet inom ramen för Phareprogrammet.
  Vid tiden för anslutningsförhandlingarna försäkrade EU också att det ekonomiska stödet skulle övervägas i en övergripande översyn av gemenskapsstödet för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

(1)

Under anslutningsförhandlingarna 2005 gick
  Bulgarien
  med på
  att stänga enheterna 1 och 2 samt 3 och 4 i kärnkraftverket Kozloduj till den 31 december 2002 respektive den 31 december 2006, och att därefter avveckla dessa enheter. Europeiska unionen har förklarat sig vara villig att fram till 2009 ge fortsatt ekonomiskt stöd till Bulgariens avvecklingsverksamhet som en förlängning av föranslutningsstödet inom ramen för Phareprogrammet.
  Vid tiden för anslutningsförhandlingarna försäkrade EU också att det ekonomiska stödet skulle övervägas i en övergripande översyn av gemenskapsstödet för perioden 2007–2013.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| (2) | I 2005 års fördrag om Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, och särskilt i artikel 30 i akten om villkoren för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen föreskrivs med anledning av Bulgariens åtagande att stänga enheterna 3 och 4 i kärnkraftverket Kozloduj ett stödprogram (nedan kallat Kozloduj-programmet) med en budget på 210 miljoner euro för perioden 2007–2009. |
| --- | --- |

(2)

I 2005 års fördrag om Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, och särskilt i artikel 30 i akten om villkoren för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen föreskrivs med anledning av Bulgariens åtagande att stänga enheterna 3 och 4 i kärnkraftverket Kozloduj ett stödprogram (nedan kallat Kozloduj-programmet) med en budget på 210 miljoner euro för perioden 2007–2009.

| (2) | I 2005 års fördrag om Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, och särskilt i artikel 30 i akten om villkoren för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen föreskrivs med anledning av Bulgariens åtagande att stänga enheterna 3 och 4 i kärnkraftverket Kozloduj ett stödprogram (nedan kallat Kozloduj-programmet) med en budget på 210 miljoner euro för perioden 2007–2009.
  I programmet ingår stöd för att täcka kapacitetsförlusten till följd av stängningen av kärnkraftverket Kozloduj
  . |
| --- | --- |

(2)

I 2005 års fördrag om Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, och särskilt i artikel 30 i akten om villkoren för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen föreskrivs med anledning av Bulgariens åtagande att stänga enheterna 3 och 4 i kärnkraftverket Kozloduj ett stödprogram (nedan kallat Kozloduj-programmet) med en budget på 210 miljoner euro för perioden 2007–2009.
  I programmet ingår stöd för att täcka kapacitetsförlusten till följd av stängningen av kärnkraftverket Kozloduj
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | Unionens principer om solidaritet och likabehandling kräver ett rättvist tillvägagångssätt, nu som förr, gentemot medlemsstater i behov av ekonomiskt stöd för att avveckla kärnkraftverk, enligt åtaganden i deras anslutningsfördrag eller tilläggsprotokoll om att stänga enheter vid kärnkraftverk. |
| --- | --- |

(2a)

Unionens principer om solidaritet och likabehandling kräver ett rättvist tillvägagångssätt, nu som förr, gentemot medlemsstater i behov av ekonomiskt stöd för att avveckla kärnkraftverk, enligt åtaganden i deras anslutningsfördrag eller tilläggsprotokoll om att stänga enheter vid kärnkraftverk.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 4

| (4) | EU har noterat de insatser och stora framsteg som Bulgarien har gjort med förberedelsefasen för avvecklingen inom ramen för Kozloduj-programmet, där de gemenskapsmedel som anslagits fram till 2009 har använts; likaså har EU noterat behovet av ytterligare ekonomiskt stöd efter 2009 för att fortsätta med den konkreta nedmonteringen. |
| --- | --- |

(4)

EU har noterat de insatser och stora framsteg som Bulgarien har gjort med förberedelsefasen för avvecklingen inom ramen för Kozloduj-programmet, där de gemenskapsmedel som anslagits fram till 2009 har använts; likaså har EU noterat behovet av ytterligare ekonomiskt stöd efter 2009 för att fortsätta med den konkreta nedmonteringen.

| (4) | EU har noterat de insatser och stora framsteg som Bulgarien har gjort med förberedelsefasen för avvecklingen inom ramen för Kozloduj-programmet, där de gemenskapsmedel som anslagits fram till 2009 har använts; likaså har EU noterat behovet av ytterligare ekonomiskt stöd efter 2009 för att fortsätta med den konkreta nedmonteringen
  i enlighet med anslutningsfördraget från 2005, samtidigt som man tillämpar högsta möjliga säkerhetsstandarder
  . |
| --- | --- |

(4)

EU har noterat de insatser och stora framsteg som Bulgarien har gjort med förberedelsefasen för avvecklingen inom ramen för Kozloduj-programmet, där de gemenskapsmedel som anslagits fram till 2009 har använts; likaså har EU noterat behovet av ytterligare ekonomiskt stöd efter 2009 för att fortsätta med den konkreta nedmonteringen
  i enlighet med anslutningsfördraget från 2005, samtidigt som man tillämpar högsta möjliga säkerhetsstandarder
  .

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 5

| (5) | Det är också viktigt att använda kärnkraftverket Kozlodujs egna resurser, eftersom man därigenom bibehåller den nödvändiga expertisen och samtidigt lindrar de sociala och ekonomiska följderna av den tidigarelagda stängningen genom att sysselsätta personal från det stängda kärnkraftverket. Fortsatt ekonomiskt stöd är därför en förutsättning för att
  den
  nödvändiga s
  äkerhetsstandarden
  ska kunna upprätthållas. |
| --- | --- |

(5)

Det är också viktigt att använda kärnkraftverket Kozlodujs egna resurser, eftersom man därigenom bibehåller den nödvändiga expertisen och samtidigt lindrar de sociala och ekonomiska följderna av den tidigarelagda stängningen genom att sysselsätta personal från det stängda kärnkraftverket. Fortsatt ekonomiskt stöd är därför en förutsättning för att
  den
  nödvändiga s
  äkerhetsstandarden
  ska kunna upprätthållas.

| (5) | Det är också viktigt att använda kärnkraftverket Kozlodujs egna resurser, eftersom man därigenom bibehåller den nödvändiga expertisen,
  förbättrar kunskapen och kompetensen
  och samtidigt lindrar de sociala och ekonomiska följderna av den tidigarelagda stängningen genom att sysselsätta personal från det stängda kärnkraftverket. Fortsatt ekonomiskt stöd är därför en förutsättning för att nödvändiga
  säkerhets-, folkhälso- och miljökrav
  ska kunna upprätthållas. |
| --- | --- |

(5)

Det är också viktigt att använda kärnkraftverket Kozlodujs egna resurser, eftersom man därigenom bibehåller den nödvändiga expertisen,
  förbättrar kunskapen och kompetensen
  och samtidigt lindrar de sociala och ekonomiska följderna av den tidigarelagda stängningen genom att sysselsätta personal från det stängda kärnkraftverket. Fortsatt ekonomiskt stöd är därför en förutsättning för att nödvändiga
  säkerhets-, folkhälso- och miljökrav
  ska kunna upprätthållas.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6

| (6) | Europeiska unionen noterar också behovet av ekonomiskt stöd
  för att fortsätta lindringsåtgärderna inom energisektorn med tanke på den omfattande kapacitetsförlusten till följd av kärnkraftsenheternas stängning, och de följder för regionens försörjningstrygghet som detta medför
  . |
| --- | --- |

(6)

Europeiska unionen noterar också behovet av ekonomiskt stöd
  för att fortsätta lindringsåtgärderna inom energisektorn med tanke på den omfattande kapacitetsförlusten till följd av kärnkraftsenheternas stängning, och de följder för regionens försörjningstrygghet som detta medför
  .

| (6) | Europeiska unionen noterar också behovet
  och nödvändigheten
  av ekonomiskt stöd
  till fortsatta framsteg på väg mot en energieffektivare ekonomi, något som kommer att positivt påverka försörjningstryggheten, elpriserna och mängden utsläppta växthusgaser i Bulgarien. Eftersom Bulgarien måste komma längre med slutförvaringen av bestrålade bränsleelement och högaktivt avfall och eftersom slutförvaringen av alla de radioaktiva ämnen som uppstått i samband med stängningen av kärnkraftverket Kozloduj är mycket viktig och kräver noggrann planering bör unionen hjälpa Bulgarien med att hitta lösningar på slutförvaringsfrågan, vilket vid behov kan ske utgående från en utredning som bulgariska staten gjort om slutförvaringen av alla de radioaktiva ämnen som uppstått i samband med avvecklingen
  . |
| --- | --- |

(6)

Europeiska unionen noterar också behovet
  och nödvändigheten
  av ekonomiskt stöd
  till fortsatta framsteg på väg mot en energieffektivare ekonomi, något som kommer att positivt påverka försörjningstryggheten, elpriserna och mängden utsläppta växthusgaser i Bulgarien. Eftersom Bulgarien måste komma längre med slutförvaringen av bestrålade bränsleelement och högaktivt avfall och eftersom slutförvaringen av alla de radioaktiva ämnen som uppstått i samband med stängningen av kärnkraftverket Kozloduj är mycket viktig och kräver noggrann planering bör unionen hjälpa Bulgarien med att hitta lösningar på slutförvaringsfrågan, vilket vid behov kan ske utgående från en utredning som bulgariska staten gjort om slutförvaringen av alla de radioaktiva ämnen som uppstått i samband med avvecklingen
  .

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| (6a) | Förlusten av produktionskapacitet till följd av den tidigarelagda stängningen av kärnkraftverket Kozlodujs enheter 1–4 har lett till en betydande ökning av utsläppsvolymen för växthusgaser, beräknad till 15 TWh för perioden 2011-2013 med koldioxidekvivalenter på cirka 1,2 Gg/GWh, vilket för Bulgariens del har betytt ytterligare påverkan av omkring 18 000 Gg eller 18 000 kt koldioxidekvivalenter. Koldioxidutsläppen måste därför minskas ännu mer. |
| --- | --- |

(6a)

Förlusten av produktionskapacitet till följd av den tidigarelagda stängningen av kärnkraftverket Kozlodujs enheter 1–4 har lett till en betydande ökning av utsläppsvolymen för växthusgaser, beräknad till 15 TWh för perioden 2011-2013 med koldioxidekvivalenter på cirka 1,2 Gg/GWh, vilket för Bulgariens del har betytt ytterligare påverkan av omkring 18 000 Gg eller 18 000 kt koldioxidekvivalenter. Koldioxidutsläppen måste därför minskas ännu mer.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 6b (nytt)

| (6b) | Unionen erkänner behovet av att dämpa skadeverkningarna på miljön och minska utsläppen som har ökat eftersom den ersättande kapaciteten mestadels kommit från brunkolskraftverk. |
| --- | --- |

(6b)

Unionen erkänner behovet av att dämpa skadeverkningarna på miljön och minska utsläppen som har ökat eftersom den ersättande kapaciteten mestadels kommit från brunkolskraftverk.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 6c (nytt)

| (6c) | Ekonomiskt stöd från EU kan behövas till åtgärder som lindrar de sociala och ekonomiska följderna av stängningen av kärnkraftverket Kozlodujs enheter 1–4, såsom omskolningsprogram för att berörd personal ska kunna använda sin kompetens i andra sektorer, till exempel inom industriell forskning eller förnybar energi. |
| --- | --- |

(6c)

Ekonomiskt stöd från EU kan behövas till åtgärder som lindrar de sociala och ekonomiska följderna av stängningen av kärnkraftverket Kozlodujs enheter 1–4, såsom omskolningsprogram för att berörd personal ska kunna använda sin kompetens i andra sektorer, till exempel inom industriell forskning eller förnybar energi.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 7

| (7) | Under perioden 2010–2013 bör därför ett belopp på 300 miljoner euro avsättas i Europeiska unionens allmänna budget för finansieringen av nedläggningen av kärnkraftverket Kozloduj. |
| --- | --- |

(7)

Under perioden 2010–2013 bör därför ett belopp på 300 miljoner euro avsättas i Europeiska unionens allmänna budget för finansieringen av nedläggningen av kärnkraftverket Kozloduj.

| (7) | Erkännas bör att inte tillräckliga medel av verksamhetens avkastning har avsatts för avveckling och hantering av radioaktivt avfall, och
  under perioden 2010-2013 bör därför ett belopp på 300 miljoner EUR avsättas i Europeiska unionens allmänna budget för finansieringen av nedläggningen av
  enheterna 1–4 i
  kärnkraftverket Kozloduj.
  Av detta belopp bör 180 miljoner EUR användas till stöd för avvecklingsprogrammet och återstoden, 120 miljoner EUR, till stöd för både energieffektivitets- och energisparåtgärder. |
| --- | --- |

(7)

Erkännas bör att inte tillräckliga medel av verksamhetens avkastning har avsatts för avveckling och hantering av radioaktivt avfall, och
  under perioden 2010-2013 bör därför ett belopp på 300 miljoner EUR avsättas i Europeiska unionens allmänna budget för finansieringen av nedläggningen av
  enheterna 1–4 i
  kärnkraftverket Kozloduj.
  Av detta belopp bör 180 miljoner EUR användas till stöd för avvecklingsprogrammet och återstoden, 120 miljoner EUR, till stöd för både energieffektivitets- och energisparåtgärder.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| (7a) | Utgående från kommissionens förhandsutvärdering den 27 oktober 2009 (2) är 180 miljoner EUR avsedda som stöd till följande projekt: (1) Projektförvaltning, tekniskt stöd till genomförandet av avvecklingsprogrammet. (2) Utbetalning av löner till experter inom kärnkraftverket Kozloduj (drift, underhåll, tekniskt stöd, projektförvaltning), sysselsatta med avvecklingen av enheterna 1–4. (3) Bidrag till byggandet av den nationella anläggningen för slutförvaring av radioaktivt avfall, som är en förutsättning för att avvecklingsprogrammet ska kunna genomföras, framför allt för lagring av avfall med låg till medelhög radioaktivitet under de första 10 åren av genomförandet. (4) Anläggningsinfrastruktur och behandling av avfall från nedmonteringen, (bl.a. med hjälp av extra anslag för projekt för vilka anbudsförfarandet redan löper). Uppgraderingen av anläggningsinfrastrukturen enligt projekt 4 får innefatta endast åtgärder som hänför sig till avvecklingen av enheterna 1–4. |
| --- | --- |

(7a)

Utgående från kommissionens förhandsutvärdering den 27 oktober 2009 (2) är 180 miljoner EUR avsedda som stöd till följande projekt: (1) Projektförvaltning, tekniskt stöd till genomförandet av avvecklingsprogrammet. (2) Utbetalning av löner till experter inom kärnkraftverket Kozloduj (drift, underhåll, tekniskt stöd, projektförvaltning), sysselsatta med avvecklingen av enheterna 1–4. (3) Bidrag till byggandet av den nationella anläggningen för slutförvaring av radioaktivt avfall, som är en förutsättning för att avvecklingsprogrammet ska kunna genomföras, framför allt för lagring av avfall med låg till medelhög radioaktivitet under de första 10 åren av genomförandet. (4) Anläggningsinfrastruktur och behandling av avfall från nedmonteringen, (bl.a. med hjälp av extra anslag för projekt för vilka anbudsförfarandet redan löper). Uppgraderingen av anläggningsinfrastrukturen enligt projekt 4 får innefatta endast åtgärder som hänför sig till avvecklingen av enheterna 1–4.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 8

| (8) | Gemenskapens budgetanslag för avveckling bör inte leda till snedvridning av konkurrensen för energiförsörjningsföretag på energimarknaden i unionen. Dessa anslag bör även användas för att finansiera åtgärder för
  att kompensera den minskade produktionskapaciteten
  i linje med det relevanta regelverket. |
| --- | --- |

(8)

Gemenskapens budgetanslag för avveckling bör inte leda till snedvridning av konkurrensen för energiförsörjningsföretag på energimarknaden i unionen. Dessa anslag bör även användas för att finansiera åtgärder för
  att kompensera den minskade produktionskapaciteten
  i linje med det relevanta regelverket.

| (8) | Gemenskapens budgetanslag för avveckling bör inte leda till snedvridning av konkurrensen för energiförsörjningsföretag på energimarknaden i unionen. Dessa anslag bör även användas för att finansiera åtgärder för
  energieffektivitet och energisparande
  i linje med det relevanta regelverket
  samt bestämmelserna för den gemensamma europeiska energimarknadens funktion
  . |
| --- | --- |

(8)

Gemenskapens budgetanslag för avveckling bör inte leda till snedvridning av konkurrensen för energiförsörjningsföretag på energimarknaden i unionen. Dessa anslag bör även användas för att finansiera åtgärder för
  energieffektivitet och energisparande
  i linje med det relevanta regelverket
  samt bestämmelserna för den gemensamma europeiska energimarknadens funktion
  .

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 10

| (10) | EBRD har bland annat till uppgift att förvalta de offentliga medel som har anslagits till programmen för avveckling av kärnkraftverk
  och att följa
  upp programmens ekonomiska förvaltning för att se till att de offentliga medlen används på bästa möjliga sätt. EBRD har dessutom budgetuppgifter som kommissionen har överlåtit åt den i enlighet med artikel 53d i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(10)

EBRD har bland annat till uppgift att förvalta de offentliga medel som har anslagits till programmen för avveckling av kärnkraftverk
  och att följa
  upp programmens ekonomiska förvaltning för att se till att de offentliga medlen används på bästa möjliga sätt. EBRD har dessutom budgetuppgifter som kommissionen har överlåtit åt den i enlighet med artikel 53d i budgetförordningen.

| (10) | EBRD har bland annat till uppgift att förvalta de offentliga medel som har anslagits till programmen för avveckling av
  de enheter vid
  kärnkraftverk
  som omfattades av avtal om stängning i samband med anslutningen. EBRD följer
  upp programmens ekonomiska förvaltning för att se till att de offentliga medlen används på bästa möjliga sätt. EBRD har dessutom budgetuppgifter som kommissionen har överlåtit åt den i enlighet med artikel 53d i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(10)

EBRD har bland annat till uppgift att förvalta de offentliga medel som har anslagits till programmen för avveckling av
  de enheter vid
  kärnkraftverk
  som omfattades av avtal om stängning i samband med anslutningen. EBRD följer
  upp programmens ekonomiska förvaltning för att se till att de offentliga medlen används på bästa möjliga sätt. EBRD har dessutom budgetuppgifter som kommissionen har överlåtit åt den i enlighet med artikel 53d i budgetförordningen.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 11

| (11) | För att största möjliga effektivitet ska garanteras bör bästa tillgängliga tekniska expertis användas vid avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj, med hänsyn tagen till vilken typ av reaktorer som ska stängas och de tekniska specifikationer som gäller för dem. |
| --- | --- |

(11)

För att största möjliga effektivitet ska garanteras bör bästa tillgängliga tekniska expertis användas vid avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj, med hänsyn tagen till vilken typ av reaktorer som ska stängas och de tekniska specifikationer som gäller för dem.

| (11) | För att största möjliga effektivitet ska garanteras
  och de eventuella konsekvenserna för miljön minimeras
  bör bästa tillgängliga tekniska expertis användas vid avvecklingen av
  enheterna 1–4 i
  kärnkraftverket Kozloduj, med hänsyn tagen till vilken typ av reaktorer som ska stängas och de tekniska specifikationer som gäller för dem. |
| --- | --- |

(11)

För att största möjliga effektivitet ska garanteras
  och de eventuella konsekvenserna för miljön minimeras
  bör bästa tillgängliga tekniska expertis användas vid avvecklingen av
  enheterna 1–4 i
  kärnkraftverket Kozloduj, med hänsyn tagen till vilken typ av reaktorer som ska stängas och de tekniska specifikationer som gäller för dem.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| (11a) | Av omsorg om tillgång till information, allmänhetens deltagande och insyn bör alla lämpliga åtgärder vidtas vid avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj för att fullgöra de förpliktelser som fastställs i de internationella konventioner där de nödvändiga kraven i nationella, internationella och gränsöverskridande sammanhang redan föreskrivs, t.ex. Århuskonventionen av den 25 juni 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (3). |
| --- | --- |

(11a)

Av omsorg om tillgång till information, allmänhetens deltagande och insyn bör alla lämpliga åtgärder vidtas vid avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj för att fullgöra de förpliktelser som fastställs i de internationella konventioner där de nödvändiga kraven i nationella, internationella och gränsöverskridande sammanhang redan föreskrivs, t.ex. Århuskonventionen av den 25 juni 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (3).

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 12

| (12) | Avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj bör ske i enlighet med relevant miljölagstiftning, bland annat rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. |
| --- | --- |

(12)

Avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj bör ske i enlighet med relevant miljölagstiftning, bland annat rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt.

| (12) | Avvecklingen av
  enheterna 1–4 i
  kärnkraftverket Kozloduj bör ske i enlighet med
  Bulgariens nationella lagstiftning, dess licensavtal och
  relevant miljölagstiftning, bland annat rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. |
| --- | --- |

(12)

Avvecklingen av
  enheterna 1–4 i
  kärnkraftverket Kozloduj bör ske i enlighet med
  Bulgariens nationella lagstiftning, dess licensavtal och
  relevant miljölagstiftning, bland annat rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| (12a) | Den verksamhet som rör avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj bör utgå från det grundläggande målet att skydda arbetstagarna och allmänheten mot skadliga effekter av joniserande strålning, vilket fastställs i gällande lagstiftning, särskilt i rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (4), och således säkerställa högsta möjliga säkerhet och skydd för arbetstagarnas och allmänhetens hälsa. De lindrande åtgärderna inom energisektorn i form av energieffektivitet och förnybar energi bör stödjas genom en särskild bulgarisk nationell strategi. |
| --- | --- |

(12a)

Den verksamhet som rör avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj bör utgå från det grundläggande målet att skydda arbetstagarna och allmänheten mot skadliga effekter av joniserande strålning, vilket fastställs i gällande lagstiftning, särskilt i rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (4), och således säkerställa högsta möjliga säkerhet och skydd för arbetstagarnas och allmänhetens hälsa. De lindrande åtgärderna inom energisektorn i form av energieffektivitet och förnybar energi bör stödjas genom en särskild bulgarisk nationell strategi.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 12b (nytt)

| (12b) | Principerna om ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet för de anslagna medlen kan säkras genom utvärdering och effektivitetsrevisioner av de program som tidigare finansierats. |
| --- | --- |

(12b)

Principerna om ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet för de anslagna medlen kan säkras genom utvärdering och effektivitetsrevisioner av de program som tidigare finansierats.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| (13a) | De villkor som gäller metoden för gemensam förvaltning vid genomförandet av budgeten fastställs i artiklarna 53d, 108a och 165 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), och i artiklarna 35 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6). |
| --- | --- |

(13a)

De villkor som gäller metoden för gemensam förvaltning vid genomförandet av budgeten fastställs i artiklarna 53d, 108a och 165 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), och i artiklarna 35 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6).

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 13b (nytt)

| (13b) | Fallet med Kozloduj bör tjäna som exempel och kommissionen bör utarbeta en fullständig och exakt avvecklingsbudget för att en analys och beräkning av kostnaderna för framtida avveckling av kärnkraftverk ska kunna göras. |
| --- | --- |

(13b)

Fallet med Kozloduj bör tjäna som exempel och kommissionen bör utarbeta en fullständig och exakt avvecklingsbudget för att en analys och beräkning av kostnaderna för framtida avveckling av kärnkraftverk ska kunna göras.

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 1

I denna förordning fastställs ett program med detaljerade genomförandebestämmelser för gemenskapens ekonomiska bidrag till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj, och följderna för Bulgarien av stängningen av dessa enheter (nedan kallat Kozloduj-programmet).

I denna förordning fastställs ett program med detaljerade genomförandebestämmelser för gemenskapens ekonomiska bidrag till
  det fortsatta arbetet med
  avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj, och följderna för
  miljön, ekonomin och försörjningstryggheten i
  Bulgarien av
  den tidiga
  stängningen av dessa enheter (nedan kallat Kozloduj-programmet).

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 2

Syftet med gemenskapens stöd till Kozloduj-programmet i enlighet med denna förordning är att ekonomiskt stödja åtgärder inom ramen för avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj, åtgärder för miljöuppgradering i linje med regelverket och för modernisering av
  den konventionella
  produktionskapaciteten för att ersätta produktionskapaciteten för de fyra reaktorerna vid kärnkraftverket Kozloduj samt andra åtgärder som följer av beslutet att stänga och avveckla
  detta kärnkraftverk
  och som bidrar till den nödvändiga omstruktureringen, miljöuppgraderingen och moderniseringen av energiproduktionen och överförings- och distributionssektorerna i Bulgarien samt till att förbättra energiförsörjningstryggheten
  och
  energieffektiviteten i Bulgarien.

Syftet med gemenskapens stöd till Kozloduj-programmet i enlighet med denna förordning är
  i första hand
  att ekonomiskt stödja åtgärder inom ramen för avvecklingen av
  enheterna 1–4 i
  kärnkraftverket Kozloduj.
  Stödet ska också inriktas på
  åtgärder för miljöuppgradering i linje med regelverket och för modernisering av produktionskapaciteten för att ersätta produktionskapaciteten för de fyra reaktorerna vid kärnkraftverket Kozloduj samt andra åtgärder som följer av beslutet att stänga och avveckla
  dessa enheter
  och som bidrar till den nödvändiga omstruktureringen, miljöuppgraderingen och moderniseringen
  och förstärkningen
  av energiproduktionen och överförings- och distributionssektorerna i Bulgarien samt till att förbättra energiförsörjningstryggheten,
  försörjningsnormerna,
  energieffektiviteten
  och användningen av förnybar energi
  i Bulgarien
  och samtidigt uppmuntra till energisparande och främja förnybar energi. Ekonomiskt stöd kan också ges för att lindra de sociala och ekonomiska följder som övergången för med sig för de berörda samhällena, exempelvis genom att skapa nya hållbara arbetstillfällen och industrier.

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

1.   Det finansiella referensbelopp som krävs för genomförandet av Kozloduj-programmet för perioden 1 januari 2010–31 december 2013 fastställs härmed till 300 miljoner euro.

1.   Det finansiella referensbelopp
  enligt punkt 38 i IIA av den 17 maj 2006
  som krävs för genomförandet av Kozloduj-programmet för perioden 1 januari 2010–31 december 2013 fastställs härmed till 300 miljoner euro.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

2.   De årliga anslagen ska beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

2.   De årliga anslagen ska beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen
  och enligt kraven i avvecklingsprocessen
  .

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

3.   Anslagen för Kozloduj-programmet
  kan
  ses över under perioden 1 januari 2010– 31 december 2013 för att man ska kunna ta hänsyn till gjorda framsteg under programmets genomförande och för att man ska kunna se till att programplaneringen och fördelningen av resurserna grundas på faktiska betalningsbehov och faktisk absorberingskapacitet.

3.   Anslagen för Kozloduj-programmet
  ska
  ses överunder perioden 1 januari 2010–31 december 2013 för att man ska kunna ta hänsyn till gjorda framsteg under programmets genomförande
  och till de långsiktiga effekterna på och konsekvenserna för miljön, ekonomin och försörjningstryggheten av den tidiga stängningen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj,
  och för att man ska kunna se till att programplaneringen och fördelningen av resurserna grundas på faktiska betalningsbehov och faktisk absorberingskapacitet.

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

2.   Åtgärder inom ramen för Kozloduj-programmet ska antas i enlighet med artikel 8.2.

2.   Åtgärder inom ramen för Kozloduj-programmet ska antas i enlighet med artikel 8.2.
  De ska följa EU:s regler för offentlig upphandling.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1

1.   Kommissionen får, direkt genom sina anställda eller genom någon annan behörig organisation den valt, utföra en granskning av hur bidraget har använts. Granskningen får utföras under hela löptiden för avtalet mellan gemenskapen och EBRD om att tillhandahålla gemenskapsmedel till internationella fonden för avvecklingsstöd till Kozloduj samt under fem år efter dagen för utbetalning av den sista bidragsdelen. I förekommande fall kan revisionens resultat leda till att kommissionen beslutar om återkrav.

1.   Kommissionen
  ska övervaka och
  får, direkt genom sina anställda eller genom någon annan behörig organisation den valt, utföra en granskning av hur bidraget har använts. Granskningen får utföras under hela löptiden för avtalet mellan gemenskapen och EBRD om att tillhandahålla gemenskapsmedel till internationella fonden för avvecklingsstöd till Kozloduj,
  i enlighet med Internationella atomenergiorganets och Internationella energiorganets regler,
  samt under fem år efter dagen för utbetalning av den sista bidragsdelen. I förekommande fall kan granskningens resultat leda till att kommissionen beslutar om återkrav.
  Finansieringen av sådana granskningar och eventuella andra bedömningar omfattas inte av budgeten för avvecklingsstöd.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1

2.   Kommissionens personal och extern personal med fullmakt från kommissionen ska ges lämplig tillgång till mottagarens kontorslokaler och till alla upplysningar, även i elektronisk form, som behövs för att utföra granskningen.

2.   Kommissionens personal och extern personal med fullmakt från kommissionen ska ges lämplig tillgång till mottagarens kontorslokaler och till alla upplysningar, även i elektronisk form, som behövs för att utföra granskningen.
  I granskningen ska också ingå en undersökning av rådande tillståndsläge för avvecklingen.

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 2

Revisionsrätten ska ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt när det gäller tillträde.

Revisionsrätten
  och Europaparlamentet
  ska ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt när det gäller tillträde.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 7

Kommissionen ska se till att denna förordning tillämpas och regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet. Kommissionen ska efter halva tiden göra en utvärdering i enlighet med artikel 3.3.

Kommissionen ska se till att denna förordning tillämpas och regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet
  om hur medel använts och om den verksamhet som bedrivits
  . Kommissionen ska efter halva tiden göra en utvärdering
  och en efterhandsutvärdering
  i enlighet med artikel 3.3
  och avlägga rapport om bäggedera inför Europaparlamentet
  .

Efterhandsutvärderingen ska innehålla en fullständig och exakt kostnadsbudget för avvecklingen av ett kärnkraftverk så att man kan planera för framtida avvecklingsprojekt. Den ska också analysera ekonomiska, sociala och miljömässiga kostnader, med fokus på frigjord reststrålning och konsekvenser för försörjningstryggheten.

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 7a (ny)

Artikel 7a

Kommissionen ska utgående från internationellt godkända standarder göra en överensstämmelsebedömning av åtminstone reglerna för räkenskaper, revision, intern kontroll och upphandling vid EBRD, innan de sammanlagda överenskomna bidragen undertecknas.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  
  SEK(2009)1431.

(3)  

  EUT L 124, 17.5.2005, s. 1.

(4)  

  EGT L 159, 29.6.1996, s. 1.

(5)  

  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(6)  

  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

---