# Az Európai Unió C 161E/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2011.161.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 161E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. május 31. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2011.161.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 161E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. május 31.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. május 18–20-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 256 E, 2010.9.23.
  A 2008. évi mentesítésről szóló, 2010. május 19-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.9.25-i L sorozatának 252. számának 22. oldalán tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2010. május 18., kedd |
| 2011/C 161E/01 | A közös uniós letelepítési program létrehozásaAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közös uniós letelepítési program létrehozásáról (2009/2240(INI)) | 1 |
| 2011/C 161E/02 | Kulcskompetenciák a változó világban: az Oktatás és képzés 2010 munkaprogram végrehajtásaAz Európai Parlament 2010. május 18.-i állásfoglalása a kulcskompetenciákról a változó világban: az Oktatás és képzés 2010 munkaprogram megvalósítása (2010/2013(INI)) | 8 |
| 2011/C 161E/03 | Avállalatirányítással kapcsolatos deontológiai kérdésekAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a vállalatirányítással kapcsolatos deontológiai kérdésekről (2009/2177(INI)) | 16 |
| 2011/C 161E/04 | Az EU ifjúsági stratégiájaAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása az EU ifjúsági stratégiájáról – befektetés és az érvényesülés elősegítése (2009/2159(INI)) | 21 |
| 2011/C 161E/05 | A KAP egyszerűsítéseAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közös agrárpolitika (KAP) egyszerűsítéséről (2009/2155(INI)) | 32 |
| 2011/C 161E/06 | Új fejlemények a közbeszerzésekbenAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közbeszerzéseket érintő új fejleményekről 2009/2175(INI) | 38 |
| 2011/C 161E/07 | Az EU-politikák fejlesztési célú koherenciája és a hivatalos fejlesztési támogatás plusz koncepciójaAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása az EU-politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a hivatalos fejlesztési támogatás plusz koncepcióról (2009/2218(INI)) | 47 |
| 2011/C 161E/08 | A tagállamok jogszabályaiban a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciókAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciókról (2009/2154(INI)) | 58 |
| 2011/C 161E/09 | Az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiAz Európai Parlament 2010. május 18-i írásbeli nyilatkozata az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről | 62 |
| | 2010. május 19., szerda |
| 2011/C 161E/10 | A színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok (szarvasmarha- és/vagy sertéstrombin)Az Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról és a 2004/374/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági irányelvtervezetről | 63 |
| 2011/C 161E/11 | Az átültetésre kerülő emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági normákAz Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása A szervadományozásra és a szervátültetésre vonatkozó cselekvési terv (2009–2015): Megerősített együttműködés a tagállamok között című bizottsági közleményről szóló jelentésről (2009/2104(INI)) | 65 |
| 2011/C 161E/12 | Az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására irányuló megállapodás intézményi vonzataAz Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására irányuló megállapodás intézményi vonzatairól (2009/2241(INI)) | 72 |
| 2011/C 161E/13 | A Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának tárgyában Kampalában (Uganda) megtartott Felülvizsgálati KonferenciájaAz Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának tárgyában Kampalában (Uganda) megtartott Felülvizsgálati Konferenciáról | 78 |
| | 2010. május 20., csütörtök |
| 2011/C 161E/14 | Az egységes piac megvalósítása a fogyasztók és a polgárok számáraAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása egységes piac létrehozásáról a fogyasztók és az állampolgárok számára (2010/2011(INI)) | 84 |
| 2011/C 161E/15 | Az egyetemek és vállalkozások közötti párbeszéd európai fóruma: Új partnerség az egyetemek modernizálásáértAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az egyetemek és vállalkozások közötti párbeszéd fórumáról: új partnerség az európai egyetemek modernizálásáért (2009/2099(INI)) | 95 |
| 2011/C 161E/16 | Az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek és a Hetedik Kutatási és Fejlesztési Keretprogram egymást erősítő hatásainak megvalósulásaAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram egymást erősítő hatásainak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való megvalósulásáról (2009/2243(INI)) | 104 |
| 2011/C 161E/17 | Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és gazdaságélénkítésAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságáról és a gazdaságélénkítésről (2010/2038(INI)) | 112 |
| 2011/C 161E/18 | A kohéziós politika hozzájárulása Lisszabon és az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhezAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról (2009/2235(INI)) | 120 |
| 2011/C 161E/19 | Unió a Mediterrán TérségértAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az Unió a Mediterrán Térségért elnevezésű kezdeményezésről (2009/2215(INI)) | 126 |
| 2011/C 161E/20 | A Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességeAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről (2009/2216(INI)) | 136 |
| 2011/C 161E/21 | Vallásszabadság PakisztánbanAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a vallásszabadság pakisztáni helyzetéről | 147 |
| 2011/C 161E/22 | A thaiföldi helyzetAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása Thaiföldről | 152 |
| 2011/C 161E/23 | BurmaAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a burmai/mianmari helyzetről | 154 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. május 18–20-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 256 E, 2010.9.23.
  A 2008. évi mentesítésről szóló, 2010. május 19-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.9.25-i L sorozatának 252. számának 22. oldalán tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

A 2008. évi mentesítésről szóló, 2010. május 19-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.9.25-i L sorozatának 252. számának 22. oldalán tették közzé.

2010. május 18., kedd

2011/C 161E/01

A közös uniós letelepítési program létrehozásaAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közös uniós letelepítési program létrehozásáról (2009/2240(INI))

1

2011/C 161E/02

Kulcskompetenciák a változó világban: az Oktatás és képzés 2010 munkaprogram végrehajtásaAz Európai Parlament 2010. május 18.-i állásfoglalása a kulcskompetenciákról a változó világban: az Oktatás és képzés 2010 munkaprogram megvalósítása (2010/2013(INI))

8

2011/C 161E/03

Avállalatirányítással kapcsolatos deontológiai kérdésekAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a vállalatirányítással kapcsolatos deontológiai kérdésekről (2009/2177(INI))

16

2011/C 161E/04

Az EU ifjúsági stratégiájaAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása az EU ifjúsági stratégiájáról – befektetés és az érvényesülés elősegítése (2009/2159(INI))

21

2011/C 161E/05

A KAP egyszerűsítéseAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közös agrárpolitika (KAP) egyszerűsítéséről (2009/2155(INI))

32

2011/C 161E/06

Új fejlemények a közbeszerzésekbenAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közbeszerzéseket érintő új fejleményekről 2009/2175(INI)

38

2011/C 161E/07

Az EU-politikák fejlesztési célú koherenciája és a hivatalos fejlesztési támogatás plusz koncepciójaAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása az EU-politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a hivatalos fejlesztési támogatás plusz koncepcióról (2009/2218(INI))

47

2011/C 161E/08

A tagállamok jogszabályaiban a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciókAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciókról (2009/2154(INI))

58

2011/C 161E/09

Az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiAz Európai Parlament 2010. május 18-i írásbeli nyilatkozata az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről

62

2010. május 19., szerda

2011/C 161E/10

A színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok (szarvasmarha- és/vagy sertéstrombin)Az Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról és a 2004/374/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági irányelvtervezetről

63

2011/C 161E/11

Az átültetésre kerülő emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági normákAz Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása A szervadományozásra és a szervátültetésre vonatkozó cselekvési terv (2009–2015): Megerősített együttműködés a tagállamok között című bizottsági közleményről szóló jelentésről (2009/2104(INI))

65

2011/C 161E/12

Az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására irányuló megállapodás intézményi vonzataAz Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására irányuló megállapodás intézményi vonzatairól (2009/2241(INI))

72

2011/C 161E/13

A Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának tárgyában Kampalában (Uganda) megtartott Felülvizsgálati KonferenciájaAz Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának tárgyában Kampalában (Uganda) megtartott Felülvizsgálati Konferenciáról

78

2010. május 20., csütörtök

2011/C 161E/14

Az egységes piac megvalósítása a fogyasztók és a polgárok számáraAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása egységes piac létrehozásáról a fogyasztók és az állampolgárok számára (2010/2011(INI))

84

2011/C 161E/15

Az egyetemek és vállalkozások közötti párbeszéd európai fóruma: Új partnerség az egyetemek modernizálásáértAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az egyetemek és vállalkozások közötti párbeszéd fórumáról: új partnerség az európai egyetemek modernizálásáért (2009/2099(INI))

95

2011/C 161E/16

Az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek és a Hetedik Kutatási és Fejlesztési Keretprogram egymást erősítő hatásainak megvalósulásaAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram egymást erősítő hatásainak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való megvalósulásáról (2009/2243(INI))

104

2011/C 161E/17

Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és gazdaságélénkítésAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságáról és a gazdaságélénkítésről (2010/2038(INI))

112

2011/C 161E/18

A kohéziós politika hozzájárulása Lisszabon és az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhezAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról (2009/2235(INI))

120

2011/C 161E/19

Unió a Mediterrán TérségértAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az Unió a Mediterrán Térségért elnevezésű kezdeményezésről (2009/2215(INI))

126

2011/C 161E/20

A Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességeAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről (2009/2216(INI))

136

2011/C 161E/21

Vallásszabadság PakisztánbanAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a vallásszabadság pakisztáni helyzetéről

147

2011/C 161E/22

A thaiföldi helyzetAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása Thaiföldről

152

2011/C 161E/23

BurmaAz Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a burmai/mianmari helyzetről

154

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2010. május 18., kedd |
| 2011/C 161E/24 | Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozása ***IIAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó, első olvasatbeli tanácsi álláspontról (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD)) | 158 |
| 2011/C 161E/25 | Az épületek energiateljesítménye (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról, tekintettel az épületek energiahatékonyságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadására (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD)) | 159 |
| MELLÉKLET | 160 |
| 2011/C 161E/26 | Európai Menekültügyi Alap a 2008–2013-as időszakra (az 573/2007/EK határozat módosítása) ***IAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 573/2007/EK határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD)) | 161 |
| P7_TC1-COD(2009)0127Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra, a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2008-2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozat módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 162 |
| 2011/C 161E/27 | A Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés (a 1104/2008/EK rendelet módosítása) *Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérésről szóló 1104/2008/EK rendelet módosítására irányuló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE)) | 166 |
| 2011/C 161E/28 | A Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállás (a 2008/839/IB határozat módosítása) *Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosítására irányuló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE)) | 172 |
| 2011/C 161E/29 | Az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód ***IIAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló irányelv elfogadása tekintetében a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD)) | 177 |
| P7_TC2-COD(2008)0192Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra, az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 178 |
| 2011/C 161E/30 | A textiltermékek elnevezése és ehhez kapcsolódó címkézés ***IAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a textiltermékek elnevezéséről és ehhez kapcsolódó címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD)) | 179 |
| P7_TC1-COD(2009)0006Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra a textiltermékek elnevezéséről és ehhez kapcsolódó címkézéséről és a 73/44/EGK tanácsi irányelv, a 96/73/EK és a 2008/121/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló.../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 180 |
| I. MELLÉKLET | 196 |
| II. MELLÉKLET | 199 |
| III. MELLÉKLET | 200 |
| IV. MELLÉKLET | 201 |
| V. MELLÉKLET | 202 |
| VI. MELLÉKLET | 204 |
| VII. MELLÉKLET | 205 |
| VIII. MELLÉKLET | 206 |
| IX. MELLÉKLET | 252 |
| X. MELLÉKLET | 254 |
| 2011/C 161E/31 | Az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD)) | 256 |
| P7_TC1-COD(2009)0162Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 257 |
| 2011/C 161E/32 | Egyedi mezőgazdasági intézkedések az Unió legkülső régiói részére (a 247/2006/EK rendelet módosítása) ***IAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 247/2006/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD)) | 257 |
| P7_TC1-COD(2009)0138Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 247/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 258 |
| 2011/C 161E/33 | Bevételi és kiadási előirányzatok a 2011-es pénzügyi évre – I. szakasz – ParlamentAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a Parlament 2011-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási előirányzatairól (2010/2005(BUD)) | 258 |
| MELLÉKLET | 265 |
| | 2010. május 19., szerda |
| 2011/C 161E/34 | Európai Menekültügyi Alap a 2008-2013-as időszakra (az 573/2007/EK határozat módosítása) ***IIAz Európai Parlament 2010. május 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Alapnak a 2008–2013-as időszakra történő létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozatnak egyes közösségi intézkedések finanszírozásának megszüntetése és az ilyen intézkedések finanszírozására vonatkozó korlát megváltoztatása révén történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására vonatkozó, első olvasatbeli tanácsi álláspontról (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD)) | 266 |
| 2011/C 161E/35 | Az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölése (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2010. május 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról, tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölésére vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadására (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD)) | 267 |
| MELLÉKLET | 268 |
| 2011/C 161E/36 | 1/2010. számú költségvetési módosítás: I. szakasz – ParlamentAz Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló, 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (I. szakasz – Európai Parlament) szóló tanácsi álláspontról (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD)) | 269 |
| 2011/C 161E/37 | Az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírások ***IAz Európai Parlament 2010. május 19-i jogalkotási állásfoglalása az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD)) | 271 |
| P7_TC1-COD(2008)0238Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 19-én került elfogadásra az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 272 |
| MELLÉKLET | 272 |
| | 2010. május 20., csütörtök |
| 2011/C 161E/38 | A bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1–4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos közösségi pénzügyi támogatás (Kozloduj-program) *Az Európai Parlament 2010. május 20-i jogalkotási állásfoglalása a bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1–4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos közösségi pénzügyi támogatásról (Kozloduj-program) szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE)) | 273 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2010. május 18., kedd

2011/C 161E/24

Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozása ***IIAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó, első olvasatbeli tanácsi álláspontról (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD))

158

2011/C 161E/25

Az épületek energiateljesítménye (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról, tekintettel az épületek energiahatékonyságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadására (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD))

159

MELLÉKLET

160

2011/C 161E/26

Európai Menekültügyi Alap a 2008–2013-as időszakra (az 573/2007/EK határozat módosítása) ***IAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 573/2007/EK határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD))

161

P7_TC1-COD(2009)0127Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra, a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2008-2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozat módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

162

2011/C 161E/27

A Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés (a 1104/2008/EK rendelet módosítása) *Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérésről szóló 1104/2008/EK rendelet módosítására irányuló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE))

166

2011/C 161E/28

A Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállás (a 2008/839/IB határozat módosítása) *Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosítására irányuló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE))

172

2011/C 161E/29

Az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód ***IIAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló irányelv elfogadása tekintetében a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD))

177

P7_TC2-COD(2008)0192Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra, az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

178

2011/C 161E/30

A textiltermékek elnevezése és ehhez kapcsolódó címkézés ***IAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a textiltermékek elnevezéséről és ehhez kapcsolódó címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD))

179

P7_TC1-COD(2009)0006Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra a textiltermékek elnevezéséről és ehhez kapcsolódó címkézéséről és a 73/44/EGK tanácsi irányelv, a 96/73/EK és a 2008/121/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló.../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

180

I. MELLÉKLET

196

II. MELLÉKLET

199

III. MELLÉKLET

200

IV. MELLÉKLET

201

V. MELLÉKLET

202

VI. MELLÉKLET

204

VII. MELLÉKLET

205

VIII. MELLÉKLET

206

IX. MELLÉKLET

252

X. MELLÉKLET

254

2011/C 161E/31

Az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD))

256

P7_TC1-COD(2009)0162Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

257

2011/C 161E/32

Egyedi mezőgazdasági intézkedések az Unió legkülső régiói részére (a 247/2006/EK rendelet módosítása) ***IAz Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 247/2006/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD))

257

P7_TC1-COD(2009)0138Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 247/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

258

2011/C 161E/33

Bevételi és kiadási előirányzatok a 2011-es pénzügyi évre – I. szakasz – ParlamentAz Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a Parlament 2011-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási előirányzatairól (2010/2005(BUD))

258

MELLÉKLET

265

2010. május 19., szerda

2011/C 161E/34

Európai Menekültügyi Alap a 2008-2013-as időszakra (az 573/2007/EK határozat módosítása) ***IIAz Európai Parlament 2010. május 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Alapnak a 2008–2013-as időszakra történő létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozatnak egyes közösségi intézkedések finanszírozásának megszüntetése és az ilyen intézkedések finanszírozására vonatkozó korlát megváltoztatása révén történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására vonatkozó, első olvasatbeli tanácsi álláspontról (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD))

266

2011/C 161E/35

Az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölése (átdolgozás) ***IIAz Európai Parlament 2010. május 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról, tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölésére vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadására (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD))

267

MELLÉKLET

268

2011/C 161E/36

1/2010. számú költségvetési módosítás: I. szakasz – ParlamentAz Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló, 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (I. szakasz – Európai Parlament) szóló tanácsi álláspontról (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD))

269

2011/C 161E/37

Az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírások ***IAz Európai Parlament 2010. május 19-i jogalkotási állásfoglalása az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD))

271

P7_TC1-COD(2008)0238Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 19-én került elfogadásra az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

272

MELLÉKLET

272

2010. május 20., csütörtök

2011/C 161E/38

A bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1–4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos közösségi pénzügyi támogatás (Kozloduj-program) *Az Európai Parlament 2010. május 20-i jogalkotási állásfoglalása a bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1–4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos közösségi pénzügyi támogatásról (Kozloduj-program) szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE))

273

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2010–2011 2010. május 18–20-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 256 E, 2010.9.23. A 2008. évi mentesítésről szóló, 2010. május 19-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.9.25-i L sorozatának 252. számának 22. oldalán tették közzé. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2010. május 18., kedd

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/1

---

2010. május 18., keddA közös uniós letelepítési program létrehozása

P7_TA(2010)0163

Az Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közös uniós letelepítési program létrehozásáról (2009/2240(INI))

2011/C 161 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78. és 80. cikkére,

tekintettel a nemzetközi és európai emberi jogi okmányokra, különösen a menekültek jogállásáról szóló ENSZ-egyezményre, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára (ICCPR), az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), és azokra a jogokra és garanciákra, amelyekkel ezek az okmányok felruházzák a nemzetközi védelmet kérő menekülteket és személyeket,

tekintettel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, és arra, hogy a tagállamok elsődleges célja a gyermek legjobb érdekének védelme,

tekintettel a jövőbeni Közös Európai Menekültügyi Rendszerről szóló, 2007. június 6-i bizottsági zöld könyvre (COM(2007)0301),

tekintettel a „Politikai terv a menekültügyről: Az Unió országaiban biztosított védelem összehangolt megközelítése” című, 2008. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2008)0360),

tekintettel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2008. november 28-i 2908. ülésének következtetéseire (16325/1/08 REV 1 (Presse 344)), különös tekintettel az iraki menekültek fogadására,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a közös uniós letelepítési program létrehozásáról szóló közleményére (COM(2009)0447),

tekintettel a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2009)0456),

tekintettel a 2009. november 25-i állásfoglalására (1)„A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program” című, Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett bizottsági közleményről,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) által a közös uniós letelepítési program létrehozásáról szóló bizottsági közlemény, valamint a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozat módosítására irányuló javaslat kapcsán tett észrevételekre,

tekintettel az Európai Parlament 2009. május 7-i álláspontjára egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (2),

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0131/2010),

| A. | mivel a méltányos és reális uniós migrációs politikának, amely magával vonja a Közös Európai Menekültügyi Rendszer (CEAS) létrehozását, magában kell foglalnia egy hatékony, eredményes és működőképes letelepítési programot, amely tartós megoldást biztosít azon menekültek számára, akik nem tudnak visszatérni származási országukba, és akiknek védelme és megélhetése nem garantálható az első menedék országaiban, |
| --- | --- |

A.

mivel a méltányos és reális uniós migrációs politikának, amely magával vonja a Közös Európai Menekültügyi Rendszer (CEAS) létrehozását, magában kell foglalnia egy hatékony, eredményes és működőképes letelepítési programot, amely tartós megoldást biztosít azon menekültek számára, akik nem tudnak visszatérni származási országukba, és akiknek védelme és megélhetése nem garantálható az első menedék országaiban,

| B. | mivel a letelepítés nem csak a letelepített személy javára szolgáló humanitárius intézkedés, de az is célja, hogy levegye a harmadik országok válláról a nagyszámú menekült fogadásából adódó terhet, és a felelősség megosztásának igen fontos eszközét jelenti, |
| --- | --- |

B.

mivel a letelepítés nem csak a letelepített személy javára szolgáló humanitárius intézkedés, de az is célja, hogy levegye a harmadik országok válláról a nagyszámú menekült fogadásából adódó terhet, és a felelősség megosztásának igen fontos eszközét jelenti,

| C. | mivel éves szinten jelenleg csak 10 tagállam telepít le menekülteket, és mivel e tagállamok között csak kismértékű koordináció zajlik, ami azt eredményezi, hogy nem valósul meg a letelepítés stratégiai szempontokat figyelembe vevő, uniós külpolitikai eszközként történő alkalmazása, |
| --- | --- |

C.

mivel éves szinten jelenleg csak 10 tagállam telepít le menekülteket, és mivel e tagállamok között csak kismértékű koordináció zajlik, ami azt eredményezi, hogy nem valósul meg a letelepítés stratégiai szempontokat figyelembe vevő, uniós külpolitikai eszközként történő alkalmazása,

| D. | mivel a letelepítési program stratégiai alkalmazása közvetlen, illetve közvetett előnyökkel is járhat a letelepítendő menekültek és az első menedéket nyújtó országban maradó többi menekült, a befogadó ország, illetve a többi ország, valamint a nemzetközi védelmi rendszer egésze számára, |
| --- | --- |

D.

mivel a letelepítési program stratégiai alkalmazása közvetlen, illetve közvetett előnyökkel is járhat a letelepítendő menekültek és az első menedéket nyújtó országban maradó többi menekült, a befogadó ország, illetve a többi ország, valamint a nemzetközi védelmi rendszer egésze számára,

| E. | mivel a letelepítési program segítségével az illegális migráció az Európai Unióba bejutni próbálkozó menekültek szemében veszíthet vonzerejéből, |
| --- | --- |

E.

mivel a letelepítési program segítségével az illegális migráció az Európai Unióba bejutni próbálkozó menekültek szemében veszíthet vonzerejéből,

| F. | mivel fontos tényező a szolidaritás kinyilvánítása azon harmadik országok iránt, amelyekben nagy számban tartózkodnak nemzetközi védelemre szoruló menekültek, és tükrözi a szolidaritás kinyilvánításának szükségességét az EU-n belül is, |
| --- | --- |

F.

mivel fontos tényező a szolidaritás kinyilvánítása azon harmadik országok iránt, amelyekben nagy számban tartózkodnak nemzetközi védelemre szoruló menekültek, és tükrözi a szolidaritás kinyilvánításának szükségességét az EU-n belül is,

| G. | mivel az EU továbbra is csak szerény részt vállal a menekültek globális letelepítéséből; mivel ez negatív hatással van az EU azon törekvésére, hogy kiemelkedő szerepet játsszon a globális humanitárius erőfeszítésekben és a nemzetközi színtéren, |
| --- | --- |

G.

mivel az EU továbbra is csak szerény részt vállal a menekültek globális letelepítéséből; mivel ez negatív hatással van az EU azon törekvésére, hogy kiemelkedő szerepet játsszon a globális humanitárius erőfeszítésekben és a nemzetközi színtéren,

| H. | mivel a közös bevándorlási és menekültügyi politika középpontjában a tagállamok közötti tényleges szolidaritásnak kell állnia, amely lehetővé teszi a menekültek védelmére vonatkozó nemzetközi kötelezettségeknek való megfeleléssel kapcsolatos feladatok igazságos megosztását, továbbá szolidaritást kell tanúsítani azon harmadik országokkal szemben is, amelyekre komoly teher hárul, mert nagyszámú menekültnek adnak otthont, |
| --- | --- |

H.

mivel a közös bevándorlási és menekültügyi politika középpontjában a tagállamok közötti tényleges szolidaritásnak kell állnia, amely lehetővé teszi a menekültek védelmére vonatkozó nemzetközi kötelezettségeknek való megfeleléssel kapcsolatos feladatok igazságos megosztását, továbbá szolidaritást kell tanúsítani azon harmadik országokkal szemben is, amelyekre komoly teher hárul, mert nagyszámú menekültnek adnak otthont,

| I. | mivel 2009. május 7-i álláspontjában az Európai Parlament kötelező szolidaritásra is felszólított a menekültek Unión belüli áttelepítése terén, amennyiben például a tagállam befogadó kapacitása nem elegendő, hogy ily módon előmozdítsák a nemzetközi védelmet élvezők más tagállamba történő áttelepítését, feltéve, hogy az érintett ebbe beleegyezik és alapvető jogait tiszteletben tartják, |
| --- | --- |

I.

mivel 2009. május 7-i álláspontjában az Európai Parlament kötelező szolidaritásra is felszólított a menekültek Unión belüli áttelepítése terén, amennyiben például a tagállam befogadó kapacitása nem elegendő, hogy ily módon előmozdítsák a nemzetközi védelmet élvezők más tagállamba történő áttelepítését, feltéve, hogy az érintett ebbe beleegyezik és alapvető jogait tiszteletben tartják,

| J. | mivel támogatni kell az együttműködést azon harmadik országokkal, amelyek már számos letelepítési programot végrehajtottak, hogy a bevált gyakorlatok cseréje révén tanuljunk a befogadási és integrációs intézkedések kapcsán szerzett tapasztalataikból és a letelepítési kezdeményezések általános eredményeiből, |
| --- | --- |

J.

mivel támogatni kell az együttműködést azon harmadik országokkal, amelyek már számos letelepítési programot végrehajtottak, hogy a bevált gyakorlatok cseréje révén tanuljunk a befogadási és integrációs intézkedések kapcsán szerzett tapasztalataikból és a letelepítési kezdeményezések általános eredményeiből,

| K. | mivel mind a helyi, mind pedig a nemzetközi, kormányzati és nem kormányzati szervezeteket – különösen az UNHCR-t – be kell vonni az EU letelepítési programjának minden szakaszába, hogy egyedi információik, műszaki szaktudásuk, logisztikai előrejelzéseik és tapasztalatuk révén hozzájárulhassanak annak sikeréhez, |
| --- | --- |

K.

mivel mind a helyi, mind pedig a nemzetközi, kormányzati és nem kormányzati szervezeteket – különösen az UNHCR-t – be kell vonni az EU letelepítési programjának minden szakaszába, hogy egyedi információik, műszaki szaktudásuk, logisztikai előrejelzéseik és tapasztalatuk révén hozzájárulhassanak annak sikeréhez,

| L. | mivel az európai letelepítési program nem teheti még bonyolultabbá a letelepítési eljárást, |
| --- | --- |

L.

mivel az európai letelepítési program nem teheti még bonyolultabbá a letelepítési eljárást,

| M. | mivel az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal (EASO) várhatóan 2010-ben kezdi meg működését; mivel képes lesz támogatást nyújtani a tagállamoknak letelepítési kezdeményezések végrehajtásában, mindeközben biztosítva a politikák közötti koordinációt az EU-ban; mivel az Európai Menekültügyi Támogató Hivatalt aktívan be kell vonni a tagállamok, a Bizottság és az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága közötti konzultációkba, |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal (EASO) várhatóan 2010-ben kezdi meg működését; mivel képes lesz támogatást nyújtani a tagállamoknak letelepítési kezdeményezések végrehajtásában, mindeközben biztosítva a politikák közötti koordinációt az EU-ban; mivel az Európai Menekültügyi Támogató Hivatalt aktívan be kell vonni a tagállamok, a Bizottság és az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága közötti konzultációkba,

| N. | mivel nem csak arra kell felhívni a figyelmet, hogy több tagállamot kell bevonni a menekültek letelepítésébe, hanem a letelepítés minőségére, fenntarthatóságára és hatékonyságára is, hangsúlyt fektetve az integrációs intézkedésekre, |
| --- | --- |

N.

mivel nem csak arra kell felhívni a figyelmet, hogy több tagállamot kell bevonni a menekültek letelepítésébe, hanem a letelepítés minőségére, fenntarthatóságára és hatékonyságára is, hangsúlyt fektetve az integrációs intézkedésekre,

| O. | mivel a menekülteknek gyorsan hozzáférést kell biztosítani a nyelvtanfolyamokhoz és a befogadó ország kultúrájának megismertetésére irányuló kurzusokhoz, és adott esetben az orvosi, pszichológiai ellátáshoz, |
| --- | --- |

O.

mivel a menekülteknek gyorsan hozzáférést kell biztosítani a nyelvtanfolyamokhoz és a befogadó ország kultúrájának megismertetésére irányuló kurzusokhoz, és adott esetben az orvosi, pszichológiai ellátáshoz,

| P. | mivel a felnőttek esetében az álláslehetőségekhez való hozzáférés, a kiskorúak esetében pedig az azonnali iskolai integráció alapvető fontosságú lépés a hatékony letelepítési kezdeményezés sikeréhez, ezért hozzáférést kell biztosítani számukra az oktatási és a pályaválasztási tanácsadáshoz, |
| --- | --- |

P.

mivel a felnőttek esetében az álláslehetőségekhez való hozzáférés, a kiskorúak esetében pedig az azonnali iskolai integráció alapvető fontosságú lépés a hatékony letelepítési kezdeményezés sikeréhez, ezért hozzáférést kell biztosítani számukra az oktatási és a pályaválasztási tanácsadáshoz,

| Q. | mivel a közigazgatásban (például az önkormányzatoknál), illetve a civil társadalomban (a nem kormányzati szervezetektől a jótékonysági szervezetekig, az iskoláktól a szociális szolgálatokig) számos olyan szervezet létezik, amely rendelkezik a nyomon követési intézkedések végrehajtásához szükséges tapasztalattal és szakértelemmel, |
| --- | --- |

Q.

mivel a közigazgatásban (például az önkormányzatoknál), illetve a civil társadalomban (a nem kormányzati szervezetektől a jótékonysági szervezetekig, az iskoláktól a szociális szolgálatokig) számos olyan szervezet létezik, amely rendelkezik a nyomon követési intézkedések végrehajtásához szükséges tapasztalattal és szakértelemmel,

| R. | mivel a fent említett szervezetekkel – különösen az önkormányzatokkal – folytatott együttműködés rendkívül értékesnek bizonyult a menekültek fogadása és integrációja terén azokban az országokban, ahol a letelepítésnek már bevett gyakorlata van, |
| --- | --- |

R.

mivel a fent említett szervezetekkel – különösen az önkormányzatokkal – folytatott együttműködés rendkívül értékesnek bizonyult a menekültek fogadása és integrációja terén azokban az országokban, ahol a letelepítésnek már bevett gyakorlata van,

| S. | mivel a kiemelt célok megállapításának a lehető legrugalmasabban kell történnie, sosem tévesztve azonban szem elől azt, hogy a leginkább kiszolgáltatott emberek kategóriáinak ténylegesen elsőbbséget kell élvezniük, az UNHCR észrevételeivel összhangban, |
| --- | --- |

S.

mivel a kiemelt célok megállapításának a lehető legrugalmasabban kell történnie, sosem tévesztve azonban szem elől azt, hogy a leginkább kiszolgáltatott emberek kategóriáinak ténylegesen elsőbbséget kell élvezniük, az UNHCR észrevételeivel összhangban,

| T. | mivel a letelepítést az EU-ban nemzetközi védelmet kérők számára biztosított más tartós megoldások kiegészítéseként, illetve azok maximális figyelembevételével kell megvalósítani, és mivel a menekültek letelepítésére irányuló erőfeszítések nem csökkenthetik az EU-n belül a menedékjoghoz való méltányos és hatékony hozzáférés biztosítására való törekvést, |
| --- | --- |

T.

mivel a letelepítést az EU-ban nemzetközi védelmet kérők számára biztosított más tartós megoldások kiegészítéseként, illetve azok maximális figyelembevételével kell megvalósítani, és mivel a menekültek letelepítésére irányuló erőfeszítések nem csökkenthetik az EU-n belül a menedékjoghoz való méltányos és hatékony hozzáférés biztosítására való törekvést,

| U. | mivel a belső áttelepítési programok szintén fontos szerepet töltenek be, és az e jelentés által érintett letelepítési tevékenységeken túl ezeket is támogatni kell, |
| --- | --- |

U.

mivel a belső áttelepítési programok szintén fontos szerepet töltenek be, és az e jelentés által érintett letelepítési tevékenységeken túl ezeket is támogatni kell,

| V. | mivel a 2009. május 7-i állásfoglalásában az Európai Parlament kérte egy olyan rendszer kialakítását, amelynek keretében az ENSZ menekültügyi főbiztosával konzultálva a nemzetközi védelemben részesülőket átirányítják más tagállamokba azokból a tagállamokból, amelyekre egyértelmű és aránytalan nyomás nehezedik, biztosítva egyszersmind, hogy erre megkülönböztetésmentes, átlátható és egyértelmű szabályok szerint kerüljön sor, amelyeket a Parlament kérésének megfelelően szintén meg kell alkotni, |
| --- | --- |

V.

mivel a 2009. május 7-i állásfoglalásában az Európai Parlament kérte egy olyan rendszer kialakítását, amelynek keretében az ENSZ menekültügyi főbiztosával konzultálva a nemzetközi védelemben részesülőket átirányítják más tagállamokba azokból a tagállamokból, amelyekre egyértelmű és aránytalan nyomás nehezedik, biztosítva egyszersmind, hogy erre megkülönböztetésmentes, átlátható és egyértelmű szabályok szerint kerüljön sor, amelyeket a Parlament kérésének megfelelően szintén meg kell alkotni,

| W. | mivel az információhoz való hozzáférés, emberi erőforrások és szakértői javaslatok hiányában, valamint a letelepítési erőfeszítések folyamatos nyomon követése nélkül azoknak a tagállamoknak, amelyek eddig még nem vettek részt letelepítési programokban, nagyon nehéz lesz csatlakozniuk, így nehezen valósítható meg a több tagállam bevonására irányuló célkitűzés, |
| --- | --- |

W.

mivel az információhoz való hozzáférés, emberi erőforrások és szakértői javaslatok hiányában, valamint a letelepítési erőfeszítések folyamatos nyomon követése nélkül azoknak a tagállamoknak, amelyek eddig még nem vettek részt letelepítési programokban, nagyon nehéz lesz csatlakozniuk, így nehezen valósítható meg a több tagállam bevonására irányuló célkitűzés,

Valódi és eredményes uniós letelepítési program

| 1. | üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, amelyben változtatást javasolt az Európai Menekültügyi Alap tekintetében, hogy az magában foglalja az EU letelepítési programjának hatásait; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, amelyben változtatást javasolt az Európai Menekültügyi Alap tekintetében, hogy az magában foglalja az EU letelepítési programjának hatásait;

| 2. | nagyra értékeli az EU letelepítési programjáról szóló közleményben megállapított, fent említett célokat, és azt, hogy a letelepítés kérdése egyre nagyobb figyelmet kap az átfogó uniós menekültügyi politikában; |
| --- | --- |

2.

nagyra értékeli az EU letelepítési programjáról szóló közleményben megállapított, fent említett célokat, és azt, hogy a letelepítés kérdése egyre nagyobb figyelmet kap az átfogó uniós menekültügyi politikában;

| 3. | kéri, hogy szülessenek intézkedések azzal a céllal, hogy a tagállamok és a helyi közösségek tájékoztatást kapjanak a menekültek letelepítéséből fakadó előnyökről; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy szülessenek intézkedések azzal a céllal, hogy a tagállamok és a helyi közösségek tájékoztatást kapjanak a menekültek letelepítéséből fakadó előnyökről;

| 4. | ugyanakkor emlékeztet arra, hogy egy költségvetési tétel és a pénzügyi támogatás önmagában nem elegendő egy valódi, az Unió egészére kiterjedő letelepítési program létrehozásához; |
| --- | --- |

4.

ugyanakkor emlékeztet arra, hogy egy költségvetési tétel és a pénzügyi támogatás önmagában nem elegendő egy valódi, az Unió egészére kiterjedő letelepítési program létrehozásához;

| 5. | sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék a magánforrásból származó finanszírozási mechanizmusok bevezetését és általánosságban az európai letelepítést támogató közös állami és magánkezdeményezéseket; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék a magánforrásból származó finanszírozási mechanizmusok bevezetését és általánosságban az európai letelepítést támogató közös állami és magánkezdeményezéseket;

| 6. | egy ambiciózusabb program kidolgozására szólít fel, amely biztosítja a letelepítés színvonalát és eredményességét, továbbá konkrét iránymutatásokat tartalmaz a prioritások megállapításának új modelljére vonatkozóan, ösztönzők kidolgozását kéri továbbá annak érdekében, hogy több tagállam vegyen részt a menekültek letelepítésében, emellett felszólít arra, hogy teremtsenek összhangot más uniós menekültügyi stratégiákkal, és hozzanak létre normákat a menekültek fogadási körülményei és az egyes letelepítési kezdeményezések során alkalmazandó nyomon követési intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

6.

egy ambiciózusabb program kidolgozására szólít fel, amely biztosítja a letelepítés színvonalát és eredményességét, továbbá konkrét iránymutatásokat tartalmaz a prioritások megállapításának új modelljére vonatkozóan, ösztönzők kidolgozását kéri továbbá annak érdekében, hogy több tagállam vegyen részt a menekültek letelepítésében, emellett felszólít arra, hogy teremtsenek összhangot más uniós menekültügyi stratégiákkal, és hozzanak létre normákat a menekültek fogadási körülményei és az egyes letelepítési kezdeményezések során alkalmazandó nyomon követési intézkedések tekintetében;

| 7. | úgy véli, hogy az új pénzügyi terv (2013–2017) keretében külön keretösszeget kell meghatározni a letelepítésre; e keretösszeg egy elkülönített letelepítési alap lehetne, és pénzügyi támogatást kell nyújtania egy nagyratörőbb letelepítési programhoz; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az új pénzügyi terv (2013–2017) keretében külön keretösszeget kell meghatározni a letelepítésre; e keretösszeg egy elkülönített letelepítési alap lehetne, és pénzügyi támogatást kell nyújtania egy nagyratörőbb letelepítési programhoz;

| 8. | üdvözli az új Evakuációs Tranzitközpont romániai létrehozását, amely a sürgős letelepítésre szoruló menekültek, illetve azon menekültek számára nyújt ideiglenes menedéket, akik nem maradhatnak az első menedék országában; felszólítja a Bizottságot, hogy éljen az új Evakuációs Tranzitközpont által nyújtott lehetőséggel, és segítse elő a központ révén történő letelepítést; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az új Evakuációs Tranzitközpont romániai létrehozását, amely a sürgős letelepítésre szoruló menekültek, illetve azon menekültek számára nyújt ideiglenes menedéket, akik nem maradhatnak az első menedék országában; felszólítja a Bizottságot, hogy éljen az új Evakuációs Tranzitközpont által nyújtott lehetőséggel, és segítse elő a központ révén történő letelepítést;

| 9. | üdvözli azokat a néhány tagállam által tett eseti jellegű kezdeményezéseket, amelyek révén sürgős letelepítésre szoruló menekülteket fogadtak be, elismerve azonban, hogy ezeknek a kezdeményezéseknek strukturáltabb formát kell ölteniük; |
| --- | --- |

9.

üdvözli azokat a néhány tagállam által tett eseti jellegű kezdeményezéseket, amelyek révén sürgős letelepítésre szoruló menekülteket fogadtak be, elismerve azonban, hogy ezeknek a kezdeményezéseknek strukturáltabb formát kell ölteniük;

A letelepítési intézkedések hatékonyságával és a gyors reagálással kapcsolatos követelmények

| 10. | hangsúlyozza, hogy egy hatékony uniós letelepítési programnak védelmet és tartós megoldásokat kell biztosítania mind a hosszú ideje elhúzódó menekültügyi helyzetekre, mind gyors és megfelelő válaszlépésekre vészhelyzet vagy előre nem látható szükséghelyzet esetén, és hogy az éves prioritások meghatározásakor figyelni kell arra, hogy azok lehetővé tegyék a gyors reagálást az év során esetlegesen váratlanul kialakuló humanitárius válsághelyzetekben; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy egy hatékony uniós letelepítési programnak védelmet és tartós megoldásokat kell biztosítania mind a hosszú ideje elhúzódó menekültügyi helyzetekre, mind gyors és megfelelő válaszlépésekre vészhelyzet vagy előre nem látható szükséghelyzet esetén, és hogy az éves prioritások meghatározásakor figyelni kell arra, hogy azok lehetővé tegyék a gyors reagálást az év során esetlegesen váratlanul kialakuló humanitárius válsághelyzetekben;

| 11. | mindenképpen fontosnak tartja, hogy – függetlenül az UNHCR, valamint a nem kormányzati szervezetek és más szervezetek által nyújtott információktól – terepmunkát lehessen végezni annak érdekében, hogy előkészítsék a menekültek letelepítését, felmérjék szükségleteiket és lehetővé váljon a letelepítés jövőbeni szakaszainak megfelelő megtervezése; |
| --- | --- |

11.

mindenképpen fontosnak tartja, hogy – függetlenül az UNHCR, valamint a nem kormányzati szervezetek és más szervezetek által nyújtott információktól – terepmunkát lehessen végezni annak érdekében, hogy előkészítsék a menekültek letelepítését, felmérjék szükségleteiket és lehetővé váljon a letelepítés jövőbeni szakaszainak megfelelő megtervezése;

| 12. | ösztönzi a köz- és a magánszféra partnerségének kialakítását nem kormányzati szervezetekkel és további szociális partnerekkel, például vallási és etnikai szervezetekkel, a letelepítés végrehajtásának és az e téren végzett önkéntes munka támogatásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

12.

ösztönzi a köz- és a magánszféra partnerségének kialakítását nem kormányzati szervezetekkel és további szociális partnerekkel, például vallási és etnikai szervezetekkel, a letelepítés végrehajtásának és az e téren végzett önkéntes munka támogatásának elősegítése érdekében;

| 13. | úgy véli, hogy a letelepítésben már részt vevő vagy a jelenleg bekapcsolódó önkormányzatoknak partnerségeket és ikerintézményi programokat kell kialakítaniuk más önkormányzatokkal saját országukban és az EU tagállamaiban az e téren szerzett tapasztalatok cseréje és az egész EU-ra kiterjedő együttműködés megerősítése céljából; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a letelepítésben már részt vevő vagy a jelenleg bekapcsolódó önkormányzatoknak partnerségeket és ikerintézményi programokat kell kialakítaniuk más önkormányzatokkal saját országukban és az EU tagállamaiban az e téren szerzett tapasztalatok cseréje és az egész EU-ra kiterjedő együttműködés megerősítése céljából;

| 14. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy intézkedések révén strukturált együttműködési keretrendszert kell létrehozni a tapasztalatok gyűjtése és az információgyűjtés és –megosztás lehetővé tétele érdekében; kiemeli továbbá, hogy egy hatékony uniós letelepítési programnak gondoskodnia kell arról, hogy a tagállamok számára (amelyek már részt vesznek a programban, és amelyek részt kívánnak venni) emberi erőforrás és szakértői tanácsadás álljon rendelkezésre, továbbá hozzáférjenek olyan megosztott információkhoz, amelyek hasznukra lehetnek a letelepítési kezdeményezés bármely szakaszában; elismeri, hogy a menekültek letelepítésében részt vevő szereplők és főleg a letelepített menekültek jelentős információforrásnak számítanak a letelepítési kezdeményezések értékelése szempontjából; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy intézkedések révén strukturált együttműködési keretrendszert kell létrehozni a tapasztalatok gyűjtése és az információgyűjtés és –megosztás lehetővé tétele érdekében; kiemeli továbbá, hogy egy hatékony uniós letelepítési programnak gondoskodnia kell arról, hogy a tagállamok számára (amelyek már részt vesznek a programban, és amelyek részt kívánnak venni) emberi erőforrás és szakértői tanácsadás álljon rendelkezésre, továbbá hozzáférjenek olyan megosztott információkhoz, amelyek hasznukra lehetnek a letelepítési kezdeményezés bármely szakaszában; elismeri, hogy a menekültek letelepítésében részt vevő szereplők és főleg a letelepített menekültek jelentős információforrásnak számítanak a letelepítési kezdeményezések értékelése szempontjából;

| 15. | felszólít arra, hogy mérlegeljék és cseréljék ki egymás között azokat a bevált gyakorlatokat, amelyek elősegítik a tagállamok közötti hatékonyságot; ilyen gyakorlat lehet például a közös programok előmozdítása, a szakértői értékelés, a közös missziók létrehozása, a közös infrastruktúra (például tranzitközpontok) alkalmazása, valamint missziók szervezése a tagállamokba a folyamatban levő letelepítések értékelése érdekében; |
| --- | --- |

15.

felszólít arra, hogy mérlegeljék és cseréljék ki egymás között azokat a bevált gyakorlatokat, amelyek elősegítik a tagállamok közötti hatékonyságot; ilyen gyakorlat lehet például a közös programok előmozdítása, a szakértői értékelés, a közös missziók létrehozása, a közös infrastruktúra (például tranzitközpontok) alkalmazása, valamint missziók szervezése a tagállamokba a folyamatban levő letelepítések értékelése érdekében;

| 16. | felszólít, hogy ne hanyagolják el a menekültek fogadásának és integrációjának minőségére vonatkozó nyomon követési intézkedések fontosságát; úgy véli, a letelepítés sikerét nem csak a menekültek harmadik országokból valamely tagállamba történő fizikai áthelyezése jelenti, hanem olyan intézkedésekre is szükség van, amelyek lehetővé teszik a menekültek integrációját a fogadó országban; |
| --- | --- |

16.

felszólít, hogy ne hanyagolják el a menekültek fogadásának és integrációjának minőségére vonatkozó nyomon követési intézkedések fontosságát; úgy véli, a letelepítés sikerét nem csak a menekültek harmadik országokból valamely tagállamba történő fizikai áthelyezése jelenti, hanem olyan intézkedésekre is szükség van, amelyek lehetővé teszik a menekültek integrációját a fogadó országban;

| 17. | felszólít, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a jelenlegi és jövőbeni uniós letelepítési programban részt vevő személyzetre, hogy biztosíthassák egy olyan eljárás alkalmazását, amely lehetővé teszi a menekültek alkalmazkodásával és a fogadó társadalomba történő integrációjával kapcsolatos bevált gyakorlatok alkalmazását, mivel a tapasztalat azt mutatja, hogy a letelepítési erőfeszítések során folyamatosan ellenőrizni kell a tisztviselőket és szakértőket; |
| --- | --- |

17.

felszólít, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a jelenlegi és jövőbeni uniós letelepítési programban részt vevő személyzetre, hogy biztosíthassák egy olyan eljárás alkalmazását, amely lehetővé teszi a menekültek alkalmazkodásával és a fogadó társadalomba történő integrációjával kapcsolatos bevált gyakorlatok alkalmazását, mivel a tapasztalat azt mutatja, hogy a letelepítési erőfeszítések során folyamatosan ellenőrizni kell a tisztviselőket és szakértőket;

Egy állandó Letelepítési Egység, a hatékony közös uniós letelepítési program alapja

| 18. | elismeri, hogy nincs strukturált együttműködés az EU-n belül folytatott letelepítési tevékenységek között, amelyekhez jelentős logisztikai előkészületek szükségesek, például kiválasztó és tájékoztató küldöttségek, orvosi vizsgálatok és biztonsági ellenőrzések, az utazás és a vízumkiadás megszervezése, valamint befogadási és integrációs programok, amint arról a COM(2009)0447. számú közlemény is említést tesz; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy nincs strukturált együttműködés az EU-n belül folytatott letelepítési tevékenységek között, amelyekhez jelentős logisztikai előkészületek szükségesek, például kiválasztó és tájékoztató küldöttségek, orvosi vizsgálatok és biztonsági ellenőrzések, az utazás és a vízumkiadás megszervezése, valamint befogadási és integrációs programok, amint arról a COM(2009)0447. számú közlemény is említést tesz;

| 19. | ezenkívül megerősíti azt a nézetet, hogy a tagállamok közötti együttműködési és koordinációs mechanizmusok hiánya megnöveli a letelepítéshez kapcsolódó műveletek költségeit, kevésbé vonzóvá téve azokat, és csökkenti stratégiai hatásukat; |
| --- | --- |

19.

ezenkívül megerősíti azt a nézetet, hogy a tagállamok közötti együttműködési és koordinációs mechanizmusok hiánya megnöveli a letelepítéshez kapcsolódó műveletek költségeit, kevésbé vonzóvá téve azokat, és csökkenti stratégiai hatásukat;

| 20. | ezért azt ajánlja, hogy hozzanak létre egy külön egységet, amely megfelelő személyzettel rendelkezik a tagállamokban folyamatban levő összes letelepítési tevékenység összehangolására; |
| --- | --- |

20.

ezért azt ajánlja, hogy hozzanak létre egy külön egységet, amely megfelelő személyzettel rendelkezik a tagállamokban folyamatban levő összes letelepítési tevékenység összehangolására;

| 21. | úgy véli, hogy ehhez a Letelepítési Egységhez az EASO nyújthatja a leginkább megfelelő intézményi keretet, ahol együttműködhet a menekültüggyel és a migrációval foglalkozó uniós politikákkal; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy ehhez a Letelepítési Egységhez az EASO nyújthatja a leginkább megfelelő intézményi keretet, ahol együttműködhet a menekültüggyel és a migrációval foglalkozó uniós politikákkal;

| 22. | véleménye szerint ez az egység szoros kapcsolatot építhet ki az UNHCR-rel és a helyi nem kormányzati szervezetekkel, és ezáltal fontos információkhoz juthat, amelyeket továbbíthat a tagállamoknak és az uniós intézményeknek például a sürgős prioritásokról, integrációs technikákról stb.; |
| --- | --- |

22.

véleménye szerint ez az egység szoros kapcsolatot építhet ki az UNHCR-rel és a helyi nem kormányzati szervezetekkel, és ezáltal fontos információkhoz juthat, amelyeket továbbíthat a tagállamoknak és az uniós intézményeknek például a sürgős prioritásokról, integrációs technikákról stb.;

| 23. | kitart amellett, hogy a Letelepítési Egység fontos szerepet tölthet be a letelepítési program uniós szintű hatékonyságának és minőségének nyomon követésében és értékelésében oly módon, hogy a tagállamokban megvalósuló letelepítési kezdeményezésekben részt vevő intézmények/hatóságok által összegyűjtött információk alapján éves jelentést tesz közzé valamennyi tevékenységről; |
| --- | --- |

23.

kitart amellett, hogy a Letelepítési Egység fontos szerepet tölthet be a letelepítési program uniós szintű hatékonyságának és minőségének nyomon követésében és értékelésében oly módon, hogy a tagállamokban megvalósuló letelepítési kezdeményezésekben részt vevő intézmények/hatóságok által összegyűjtött információk alapján éves jelentést tesz közzé valamennyi tevékenységről;

| 24. | hangsúlyozni kívánja, hogy a Letelepítési Egységnek nyomon kell követnie, hogy mely nem kormányzati szervezetek, jótékonysági szervezetek és más szervezetek tudnak együttműködni a hatóságokkal a menekültek letelepítésének folyamatában; ezenkívül megjegyzi, hogy a fent említett egységnek rendszeresen dokumentumokat kell közzétennie, és ezekben meg kell határoznia azokat az előírásokat és kritériumokat, amelyeket az említett szervezeteknek az uniós letelepítési rendszerekben való részvételhez teljesíteniük kell; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozni kívánja, hogy a Letelepítési Egységnek nyomon kell követnie, hogy mely nem kormányzati szervezetek, jótékonysági szervezetek és más szervezetek tudnak együttműködni a hatóságokkal a menekültek letelepítésének folyamatában; ezenkívül megjegyzi, hogy a fent említett egységnek rendszeresen dokumentumokat kell közzétennie, és ezekben meg kell határoznia azokat az előírásokat és kritériumokat, amelyeket az említett szervezeteknek az uniós letelepítési rendszerekben való részvételhez teljesíteniük kell;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az EASO munkája nagyon hasznos lehet abban a tekintetben, hogy biztosítja az összhangot és a kiegészítő jelleget az EU letelepítési programja és más uniós menekültügyi politikák között; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az EASO munkája nagyon hasznos lehet abban a tekintetben, hogy biztosítja az összhangot és a kiegészítő jelleget az EU letelepítési programja és más uniós menekültügyi politikák között;

A prioritások rugalmas meghatározása

| 26. | elismeri, hogy a kívánalmaknak megfelelő letelepítési programhoz rendszeresen nyomon kell követni, hogy mely állampolgárságú és mely kategóriába tartozó menekülteket kell kiemelten kezelni a letelepítési folyamatban, különös figyelmet fordítva az adott földrajzi helyeken kialakuló szükséghelyzetekre és a különösen kiszolgáltatott személyekre, akik leginkább védelemre szorulnak; |
| --- | --- |

26.

elismeri, hogy a kívánalmaknak megfelelő letelepítési programhoz rendszeresen nyomon kell követni, hogy mely állampolgárságú és mely kategóriába tartozó menekülteket kell kiemelten kezelni a letelepítési folyamatban, különös figyelmet fordítva az adott földrajzi helyeken kialakuló szükséghelyzetekre és a különösen kiszolgáltatott személyekre, akik leginkább védelemre szorulnak;

| 27. | úgy véli, hogy az EU éves prioritásait a Bizottságnak kell megállapítania a javasoltaknak megfelelően, az UNHCR-nek és az Európai Parlamentnek a letelepítésre várók kiválasztását és értékelését magában foglaló folyamat valamennyi szakaszában történő erőteljes és hatékony részvétele mellett; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az EU éves prioritásait a Bizottságnak kell megállapítania a javasoltaknak megfelelően, az UNHCR-nek és az Európai Parlamentnek a letelepítésre várók kiválasztását és értékelését magában foglaló folyamat valamennyi szakaszában történő erőteljes és hatékony részvétele mellett;

| 28. | javasolja, hogy egy az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság (LIBE), a Külügyi Bizottság (AFET) és a Fejlesztési Bizottság (DEVE) tagjaiból álló küldöttség vegyen részt a letelepítési szakértői csoport éves ülésén; |
| --- | --- |

28.

javasolja, hogy egy az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság (LIBE), a Külügyi Bizottság (AFET) és a Fejlesztési Bizottság (DEVE) tagjaiból álló küldöttség vegyen részt a letelepítési szakértői csoport éves ülésén;

| 29. | úgy véli, hogy az uniós letelepítési programnak külön eljárásokat kell magában foglalnia annak érdekében, hogy az Európai Parlamentet bevonják az EU éves prioritásainak kidolgozásába; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az uniós letelepítési programnak külön eljárásokat kell magában foglalnia annak érdekében, hogy az Európai Parlamentet bevonják az EU éves prioritásainak kidolgozásába;

| 30. | ösztönzi az EASO-t, hogy vállaljon jelentős szerepet az Unión belüli letelepítési program menetrendjének meghatározásában; |
| --- | --- |

30.

ösztönzi az EASO-t, hogy vállaljon jelentős szerepet az Unión belüli letelepítési program menetrendjének meghatározásában;

| 31. | védelmébe veszi azt az elvet, hogy – összhangban az EU éves prioritásai kiigazíthatóságának szükségességével – meg kell határozni olyan kategóriákat, amelyek minden évben változatlanok maradnak, ezzel lehetővé téve, hogy a tagállamok az év bármely időszakában gondoskodhassanak a különösen kiszolgáltatott személyek letelepítéséről; |
| --- | --- |

31.

védelmébe veszi azt az elvet, hogy – összhangban az EU éves prioritásai kiigazíthatóságának szükségességével – meg kell határozni olyan kategóriákat, amelyek minden évben változatlanok maradnak, ezzel lehetővé téve, hogy a tagállamok az év bármely időszakában gondoskodhassanak a különösen kiszolgáltatott személyek letelepítéséről;

| 32. | javasolja, hogy az egyes tagállamok számára tegyék lehetővé, hogy felkészüljenek a váratlan humanitárius válsághelyzetek esetén alkalmazandó vészhelyzeti eljárások végrehajtására – például ha a menekülteket fegyveres támadás éri, vagy ha a menekülttáborok természeti csapás vagy katasztrófa miatt súlyos károkat szenvednek; véleménye szerint ezen eljárások következtében a letelepítés rövid időn belül megtörténhet, és az igazgatási intézkedések végrehajtására gyorsított menetrend alapján vagy – bizonyos esetekben – a menekültek áthelyezését követően kerülhet sor; javasolja, hogy mérlegeljék ezt a törekvést az uniós letelepítési program célkitűzései között; |
| --- | --- |

32.

javasolja, hogy az egyes tagállamok számára tegyék lehetővé, hogy felkészüljenek a váratlan humanitárius válsághelyzetek esetén alkalmazandó vészhelyzeti eljárások végrehajtására – például ha a menekülteket fegyveres támadás éri, vagy ha a menekülttáborok természeti csapás vagy katasztrófa miatt súlyos károkat szenvednek; véleménye szerint ezen eljárások következtében a letelepítés rövid időn belül megtörténhet, és az igazgatási intézkedések végrehajtására gyorsított menetrend alapján vagy – bizonyos esetekben – a menekültek áthelyezését követően kerülhet sor; javasolja, hogy mérlegeljék ezt a törekvést az uniós letelepítési program célkitűzései között;

Több tagállam részvételének biztosítása a letelepítésben

| 33. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy mindössze 10 tagállamban vannak folyamatban letelepítési programok, és ezek az országok közötti koordináció nélkül jöttek létre; |
| --- | --- |

33.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy mindössze 10 tagállamban vannak folyamatban letelepítési programok, és ezek az országok közötti koordináció nélkül jöttek létre;

| 34. | elismeri, hogy a tagállamok részvétele továbbra is önkéntes alapú, figyelembe véve a menekültek fogadásának körülményei, az együttműködő partnerek, valamint azon jogi kritériumok tekintetében fennálló különbségeket, amelyek alapján a letelepíthetők személyét meghatározzák; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy a tagállamok részvétele továbbra is önkéntes alapú, figyelembe véve a menekültek fogadásának körülményei, az együttműködő partnerek, valamint azon jogi kritériumok tekintetében fennálló különbségeket, amelyek alapján a letelepíthetők személyét meghatározzák;

| 35. | elismeri, hogy néhány, elsősorban dél-európai tagállam rendkívüli kihívásokkal szembesül, mivel az Unió külső határán helyezkedik el; |
| --- | --- |

35.

elismeri, hogy néhány, elsősorban dél-európai tagállam rendkívüli kihívásokkal szembesül, mivel az Unió külső határán helyezkedik el;

| 36. | mindazonáltal erőteljesebb ösztönzők alkalmazására szólít fel annak érdekében, hogy több tagállamot serkentsenek az uniós letelepítési programban való részvételre; elismeri, hogy bár fontos a nagyobb mértékű pénzügyi támogatás, nem szabad csökkenteni azon hozzájárulás jelentőségét, amit az EASO e szempontból nyújthat azáltal, hogy segít a helyzet kiegyenlítésében a menekülteknek a tagállamokban kínált szolgáltatások minőségének javításával, és úgy, hogy a menekültek fogadása és integrációja terén a leghatékonyabb gyakorlattal rendelkezve felajánlja segítségét; |
| --- | --- |

36.

mindazonáltal erőteljesebb ösztönzők alkalmazására szólít fel annak érdekében, hogy több tagállamot serkentsenek az uniós letelepítési programban való részvételre; elismeri, hogy bár fontos a nagyobb mértékű pénzügyi támogatás, nem szabad csökkenteni azon hozzájárulás jelentőségét, amit az EASO e szempontból nyújthat azáltal, hogy segít a helyzet kiegyenlítésében a menekülteknek a tagállamokban kínált szolgáltatások minőségének javításával, és úgy, hogy a menekültek fogadása és integrációja terén a leghatékonyabb gyakorlattal rendelkezve felajánlja segítségét;

| 37. | azt javasolja, hogy nagyobb mértékű pénzügyi támogatásban részesüljenek azok a tagállamok, amelyek részt kívánnak venni az uniós letelepítési programban, hogy így segítséget kapjanak a fenntartható letelepítési program kidolgozásában, és csökkenjen az ilyen kezdeményezés elindításával járó kezdeti teher; javasolja, hogy annak elkerülése érdekében, hogy az Európai Menekültügyi Alapra túlzott nyomás nehezedjen, a pénzügyi támogatás értékét a programban való részvétel első éveit követően egyenlővé kell tenni a többi tagállamnak nyújtott támogatás értékével; |
| --- | --- |

37.

azt javasolja, hogy nagyobb mértékű pénzügyi támogatásban részesüljenek azok a tagállamok, amelyek részt kívánnak venni az uniós letelepítési programban, hogy így segítséget kapjanak a fenntartható letelepítési program kidolgozásában, és csökkenjen az ilyen kezdeményezés elindításával járó kezdeti teher; javasolja, hogy annak elkerülése érdekében, hogy az Európai Menekültügyi Alapra túlzott nyomás nehezedjen, a pénzügyi támogatás értékét a programban való részvétel első éveit követően egyenlővé kell tenni a többi tagállamnak nyújtott támogatás értékével;

| 38. | úgy véli, hogy nem lehetséges az EU-ban letelepített menekültek számának növelése a programot támogató igazgatási és szakértői keret nélkül, és anélkül, hogy állandó struktúrákat hoznának létre a letelepítés előkészítéséhez és az integrációs folyamat nyomon követéséhez; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy nem lehetséges az EU-ban letelepített menekültek számának növelése a programot támogató igazgatási és szakértői keret nélkül, és anélkül, hogy állandó struktúrákat hoznának létre a letelepítés előkészítéséhez és az integrációs folyamat nyomon követéséhez;

Nyomon követési intézkedések

| 39. | úgy véli, hogy egy hatékony uniós letelepítési programnak rendelkezéseket kell magában foglalnia a nyomon követési intézkedésekről, és e rendelkezéseknek hangsúlyt kell fektetniük a letelepítés minőségére az egyes tagállamokban, a megfelelő színvonal elérésére valamennyi fázisban, a menekültstátusz elismerésétől a befogadásig és az integrációig; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy egy hatékony uniós letelepítési programnak rendelkezéseket kell magában foglalnia a nyomon követési intézkedésekről, és e rendelkezéseknek hangsúlyt kell fektetniük a letelepítés minőségére az egyes tagállamokban, a megfelelő színvonal elérésére valamennyi fázisban, a menekültstátusz elismerésétől a befogadásig és az integrációig;

| 40. | felszólítja a letelepítési programban részt vevő tagállamokat, hogy értékeljék a letelepítési eljárás keretében megvalósított intézkedéseiket a menekültek integrációja biztosításának és javításának érdekében. A tagállamoknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük a menekültek integrációját; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a letelepítési programban részt vevő tagállamokat, hogy értékeljék a letelepítési eljárás keretében megvalósított intézkedéseiket a menekültek integrációja biztosításának és javításának érdekében. A tagállamoknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük a menekültek integrációját;

| 41. | véleménye szerint a kormányzati hatóságoknak támogatniuk kell a lehető legszorosabb együttműködést a nem kormányzati szervezetekkel (például nemzetközi és helyi nem kormányzati szervezetekkel), és ki kell használniuk az utóbbiak szakértelmét és közelségét annak érdekében, hogy a legjobban és a leghatékonyabban biztosítsák a menekültek letelepítését; a civil társadalom részvétele az Európai Letelepítési Programban erősíteni fogja a tagállamok és a helyi hatóságok által kezdeményezett támogatást és befogadást; |
| --- | --- |

41.

véleménye szerint a kormányzati hatóságoknak támogatniuk kell a lehető legszorosabb együttműködést a nem kormányzati szervezetekkel (például nemzetközi és helyi nem kormányzati szervezetekkel), és ki kell használniuk az utóbbiak szakértelmét és közelségét annak érdekében, hogy a legjobban és a leghatékonyabban biztosítsák a menekültek letelepítését; a civil társadalom részvétele az Európai Letelepítési Programban erősíteni fogja a tagállamok és a helyi hatóságok által kezdeményezett támogatást és befogadást;

| 42. | támogatja az összes érintett szervezet részéről megnyilvánuló, arra irányuló intenzív erőfeszítéseket, hogy a menekültek számára – különös tekintettel a leginkább kiszolgáltatottakra – megfelelő lakhatást biztosítsanak, és gondoskodjanak az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz, nyelvtanfolyamokhoz és pszichológiai gondozáshoz, illetve a munkaerőpiachoz való hozzáférésükről, ezáltal biztosítva a sikeres integrációt; |
| --- | --- |

42.

támogatja az összes érintett szervezet részéről megnyilvánuló, arra irányuló intenzív erőfeszítéseket, hogy a menekültek számára – különös tekintettel a leginkább kiszolgáltatottakra – megfelelő lakhatást biztosítsanak, és gondoskodjanak az egészségügyi ellátáshoz, az oktatáshoz, nyelvtanfolyamokhoz és pszichológiai gondozáshoz, illetve a munkaerőpiachoz való hozzáférésükről, ezáltal biztosítva a sikeres integrációt;

| 43. | felszólítja az EASO-t, elsősorban annak javasolt Letelepítési Egységén keresztül, hogy az UNHCR-rel, a nem kormányzati szervezetekkel és a helyi hatóságokkal szoros együttműködésben határozzon meg egyértelmű kritériumokat a magas színvonalon történő letelepítés tekintetében, és kövesse nyomon a menekültek letelepítését, hogy így hozzájáruljon a tagállamokban folytatott letelepítési tevékenységek értékeléséhez és további javításához; |
| --- | --- |

43.

felszólítja az EASO-t, elsősorban annak javasolt Letelepítési Egységén keresztül, hogy az UNHCR-rel, a nem kormányzati szervezetekkel és a helyi hatóságokkal szoros együttműködésben határozzon meg egyértelmű kritériumokat a magas színvonalon történő letelepítés tekintetében, és kövesse nyomon a menekültek letelepítését, hogy így hozzájáruljon a tagállamokban folytatott letelepítési tevékenységek értékeléséhez és további javításához;

| 44. | ismételten hangsúlyozza az EASO szerepét, amelyet olyan szervezetnek tart, amely felhívhatja a figyelmet a letelepítési kezdeményezések bizonyos hiányosságaira, és így segítséget nyújthat a tagállamok számára konkrét megoldások megtalálásához, továbbá ösztönözheti a jobb gyakorlatokat, amennyiben biztosított az állandó Letelepítési Egység megléte; |
| --- | --- |

44.

ismételten hangsúlyozza az EASO szerepét, amelyet olyan szervezetnek tart, amely felhívhatja a figyelmet a letelepítési kezdeményezések bizonyos hiányosságaira, és így segítséget nyújthat a tagállamok számára konkrét megoldások megtalálásához, továbbá ösztönözheti a jobb gyakorlatokat, amennyiben biztosított az állandó Letelepítési Egység megléte;

| 45. | felszólít egy közös éves vita megszervezésére az Állampolgári Jogi-, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Külügyi Bizottság között a program fejlesztéséhez való hozzájárulás céljából; |
| --- | --- |

45.

felszólít egy közös éves vita megszervezésére az Állampolgári Jogi-, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Külügyi Bizottság között a program fejlesztéséhez való hozzájárulás céljából;

*

* *

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0090.

(2)  HL C 212 E., 2010.8.5., 348. o.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/8

---

2010. május 18., keddKulcskompetenciák a változó világban: az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram végrehajtása

P7_TA(2010)0164

Az Európai Parlament 2010. május 18.-i állásfoglalása a kulcskompetenciákról a változó világban: az Oktatás és képzés 2010 munkaprogram megvalósítása (2010/2013(INI))

2011/C 161 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság „Kulcskompetenciák a változó világban” című 2009. november 25-i közleményére (COM(2009)0640),

tekintettel az Európai Parlamenti és a Tanács „Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák – Európai referenciakeret” című 2006. december 18-i, 2006/962/EK ajánlásában meghatározott nyolc kulcskompetenciára (1),

tekintettel a tízéves Oktatás és képzés 2010 munkaprogramra és azt követően az annak megvalósítása terén elért előrehaladásról szóló közös időközi jelentésre,

tekintettel a Tanács az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló, 2007. november 15-i állásfoglalására (2),

tekintettel az új munkahelyekhez szükséges új készségekkel foglalkozó szakértői csoport „Új munkahelyekhez szükséges új készségek: most kell cselekednünk” című jelentésére,

tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (3),

tekintettel „A felnőttkori tanulásról: tanulni sohasem késő” című 2008. január 16-i állásfoglalására (4),

tekintettel az egész életen át tartó tanulásnak a tudás, a kreativitás és az innováció fejlesztése érdekében történő megvalósításáról – az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram megvalósításáról szóló, 2008. december 18-i állásfoglalására (5),

tekintettel az európai ifjúságpolitikai együttműködés 2009 novemberében elfogadott új keretére,

tekintettel az európai nevelésfejlesztési konszenzus stratégiai keretére, amelyet az uniós intézmények, a tagállamok, a civil társadalom és más érdekeltek képviselői dolgoztak ki 2007 novemberében,

tekintettel a tagállami jelentések részletes kiértékelésének, valamint a teljesítményeknek egy sor mutatóval és referenciaértékkel történő összevetésére (SEC(2009)1598 és SEC(2009)1616),

tekintettel az EU működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0141/2010),

| A. | mivel a minőségi oktatás és képzés elengedhetetlen a személyes önmegvalósításhoz, az egyenlőséghez, valamint a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelemhez, az aktív polgársághoz és a társadalmi kohézióhoz, |
| --- | --- |

A.

mivel a minőségi oktatás és képzés elengedhetetlen a személyes önmegvalósításhoz, az egyenlőséghez, valamint a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelemhez, az aktív polgársághoz és a társadalmi kohézióhoz,

| B. | mivel elsőbbséget élvez az, hogy jobb eredmények és kompetenciák elérése érdekében minden diák számára emeljék az oktatás és a képzés minőségét, és ezt elsőként a képzési kínálatot növelő, új és erősebb politikák révén kell megvalósítani, |
| --- | --- |

B.

mivel elsőbbséget élvez az, hogy jobb eredmények és kompetenciák elérése érdekében minden diák számára emeljék az oktatás és a képzés minőségét, és ezt elsőként a képzési kínálatot növelő, új és erősebb politikák révén kell megvalósítani,

| C. | mivel annak ellenére, hogy némi javulás tapasztalható az Európai Unióban az oktatási és képzési teljesítmény terén, a 2010-re kitűzött referenciaértékek többségét nem sikerül elérni; mivel különösen a kompetenciaszintek továbbra sem megfelelőek, és mivel az európai lakosság egyharmada nagyon alacsony végzettséggel rendelkezik, |
| --- | --- |

C.

mivel annak ellenére, hogy némi javulás tapasztalható az Európai Unióban az oktatási és képzési teljesítmény terén, a 2010-re kitűzött referenciaértékek többségét nem sikerül elérni; mivel különösen a kompetenciaszintek továbbra sem megfelelőek, és mivel az európai lakosság egyharmada nagyon alacsony végzettséggel rendelkezik,

| D. | mivel tíz évvel a bolognai folyamat elindítása után a tagállamok felsőoktatása közötti konvergenciát kitűző cél még nem valósult meg, |
| --- | --- |

D.

mivel tíz évvel a bolognai folyamat elindítása után a tagállamok felsőoktatása közötti konvergenciát kitűző cél még nem valósult meg,

| E. | mivel az oktatásra és képzésre irányuló politikáknak kortól, nemtől, egészségi, fizikai, szellemi és pszichikai állapottól, valamint a nyelvi, etnikai, nemzeti, vallási és társadalmi-gazdasági háttértől függetlenül valamennyi polgár számára lehetővé kell tenniük a készségek és kompetenciák megszerzését, frissítését és fejlesztését egész életük során, |
| --- | --- |

E.

mivel az oktatásra és képzésre irányuló politikáknak kortól, nemtől, egészségi, fizikai, szellemi és pszichikai állapottól, valamint a nyelvi, etnikai, nemzeti, vallási és társadalmi-gazdasági háttértől függetlenül valamennyi polgár számára lehetővé kell tenniük a készségek és kompetenciák megszerzését, frissítését és fejlesztését egész életük során,

| F. | mivel az oktatás és képzés kulcsfontosságú a lehetőségekre, a hozzáférésre és a szolidaritásra irányuló megújított menetrend sikeres végrehajtásához; mivel e menetrend végrehajtása hozzájárulna a munkahelyek számának növeléséhez és minőségének javításához, és több európai polgárnak biztosítana lehetőséget képességeik kibontakoztatására, |
| --- | --- |

F.

mivel az oktatás és képzés kulcsfontosságú a lehetőségekre, a hozzáférésre és a szolidaritásra irányuló megújított menetrend sikeres végrehajtásához; mivel e menetrend végrehajtása hozzájárulna a munkahelyek számának növeléséhez és minőségének javításához, és több európai polgárnak biztosítana lehetőséget képességeik kibontakoztatására,

| G. | mivel folyamatosan törekedni kell annak biztosítására, hogy a nők egyenlően hozzáférjenek az oktatáshoz minden szinten, és az oktatási választásokat ne a nemi sztereotípiák határozzák meg, |
| --- | --- |

G.

mivel folyamatosan törekedni kell annak biztosítására, hogy a nők egyenlően hozzáférjenek az oktatáshoz minden szinten, és az oktatási választásokat ne a nemi sztereotípiák határozzák meg,

| H. | mivel a kulcskompetenciák teljes körű megvalósítása további politikai lépéseket tesz szükségessé európai és nemzeti szinten egyaránt, |
| --- | --- |

H.

mivel a kulcskompetenciák teljes körű megvalósítása további politikai lépéseket tesz szükségessé európai és nemzeti szinten egyaránt,

| I. | mivel az európai oktatás és képzés számára a legnagyobb kihívást a tanulásközpontú, holisztikus oktatási rendszert célul tűző oktatási reform jelenti, amely rendszer boldog, aktív, a munkaerő-piacra belépni kész világpolgárokká neveli a fiatalokat, |
| --- | --- |

I.

mivel az európai oktatás és képzés számára a legnagyobb kihívást a tanulásközpontú, holisztikus oktatási rendszert célul tűző oktatási reform jelenti, amely rendszer boldog, aktív, a munkaerő-piacra belépni kész világpolgárokká neveli a fiatalokat,

| J. | mivel az egész életen át tartó tanulást szolgáló stratégiák végrehajtása és továbbfejlesztése továbbra is komoly kihívás sok tagállam számára; mivel meghatározott szektorok vagy csoportok helyett fokozottabb figyelmet kell fordítani a teljes életútra, |
| --- | --- |

J.

mivel az egész életen át tartó tanulást szolgáló stratégiák végrehajtása és továbbfejlesztése továbbra is komoly kihívás sok tagállam számára; mivel meghatározott szektorok vagy csoportok helyett fokozottabb figyelmet kell fordítani a teljes életútra,

| K. | mivel az oktatásügyi befektetések előnyei csak hosszú távon láthatóak, ezért lényeges annak biztosítása, hogy a politikai napirenden ne szoruljanak háttérbe; mivel az oktatási és képzési rendszerek minőségére vonatkozóan az Európai Unió iránymutatását kell kérnünk, és kerülnünk kell a költségvetési megszorításokat, vagy legalább az erre szánt forrásokat növelni és nem csökkenteni kell; mivel az Európai Uniónak ennélfogva olyan költségvetési mechanizmusokat kell bevezetnie, amelyek az oktatás és képzés területén nem kötnek éves programozáshoz, |
| --- | --- |

K.

mivel az oktatásügyi befektetések előnyei csak hosszú távon láthatóak, ezért lényeges annak biztosítása, hogy a politikai napirenden ne szoruljanak háttérbe; mivel az oktatási és képzési rendszerek minőségére vonatkozóan az Európai Unió iránymutatását kell kérnünk, és kerülnünk kell a költségvetési megszorításokat, vagy legalább az erre szánt forrásokat növelni és nem csökkenteni kell; mivel az Európai Uniónak ennélfogva olyan költségvetési mechanizmusokat kell bevezetnie, amelyek az oktatás és képzés területén nem kötnek éves programozáshoz,

| L. | mivel az oktatásba és a képzésbe történő befektetés, valamennyi polgár továbbképzése, tudásának és készségeinek frissítése és kiigazítása kulcsfontosságú előfeltétele a válságból való kilábalásnak, valamint a hosszú távú globális gazdasági versenyképesség, a foglalkoztatás, a polgárok mobilizálása és a társadalmi integráció kihívásai kezelésének, |
| --- | --- |

L.

mivel az oktatásba és a képzésbe történő befektetés, valamennyi polgár továbbképzése, tudásának és készségeinek frissítése és kiigazítása kulcsfontosságú előfeltétele a válságból való kilábalásnak, valamint a hosszú távú globális gazdasági versenyképesség, a foglalkoztatás, a polgárok mobilizálása és a társadalmi integráció kihívásai kezelésének,

| M. | mivel az Unióban az általános iskolai tanárok több mint 80 %-a és az óvónők 97 %-a nő, míg a középfokú oktatásban ez az arány csupán 60 %, és mivel a felsőoktatásban és a kutatásban ez az arány 40 %-nál alacsonyabb, |
| --- | --- |

M.

mivel az Unióban az általános iskolai tanárok több mint 80 %-a és az óvónők 97 %-a nő, míg a középfokú oktatásban ez az arány csupán 60 %, és mivel a felsőoktatásban és a kutatásban ez az arány 40 %-nál alacsonyabb,

| N. | mivel a tanárok előtt álló kihívások folyamatosan nőnek, amint egyre komplexebbé és heterogénebbé válik az oktatási környezet, amelyet az információs és kommunikációs technológiák (IKT) változása, a gazdasági válság okozta pénzügyi megszorítások, a társadalmi és családi struktúrák változásai, a multikulturalizmus fémjelez, |
| --- | --- |

N.

mivel a tanárok előtt álló kihívások folyamatosan nőnek, amint egyre komplexebbé és heterogénebbé válik az oktatási környezet, amelyet az információs és kommunikációs technológiák (IKT) változása, a gazdasági válság okozta pénzügyi megszorítások, a társadalmi és családi struktúrák változásai, a multikulturalizmus fémjelez,

| O. | mivel e kulcsfontosságú kihívások kezelése érdekében fontos az EU 2020-ig tartó, az oktatás és képzés területén megvalósuló európai együttműködési keretstratégiájának végrehajtása, |
| --- | --- |

O.

mivel e kulcsfontosságú kihívások kezelése érdekében fontos az EU 2020-ig tartó, az oktatás és képzés területén megvalósuló európai együttműködési keretstratégiájának végrehajtása,

| P. | mivel a digitális kompetenciák egyre fontosabbak lesznek az EU átalakuló tudásalapú gazdaságában és munkaerő-piacán; mivel e kompetenciák lehetőséget nyújtanak a gazdasági fellendülésre, előmozdítják a vállalkozói szellemet, és jobb hozzáférést biztosítanak a munkahelyekhez, |
| --- | --- |

P.

mivel a digitális kompetenciák egyre fontosabbak lesznek az EU átalakuló tudásalapú gazdaságában és munkaerő-piacán; mivel e kompetenciák lehetőséget nyújtanak a gazdasági fellendülésre, előmozdítják a vállalkozói szellemet, és jobb hozzáférést biztosítanak a munkahelyekhez,

| Q. | mivel a sport a káros szenvedélyek (dohányzás, alkoholizmus és drogfogyasztás) ellen az egyik leghatékonyabb eszköz, tekintve, hogy ebből a szempontból a diákok és a felsőoktatásban részt vevő hallgatók az egyik legveszélyeztetettebb társadalmi csoportot képezik; mivel a diákok és hallgatók sporttevékenységének elsődleges feltétele, hogy a megfelelő infrastrukturális háttér rendelkezésre álljon, |
| --- | --- |

Q.

mivel a sport a káros szenvedélyek (dohányzás, alkoholizmus és drogfogyasztás) ellen az egyik leghatékonyabb eszköz, tekintve, hogy ebből a szempontból a diákok és a felsőoktatásban részt vevő hallgatók az egyik legveszélyeztetettebb társadalmi csoportot képezik; mivel a diákok és hallgatók sporttevékenységének elsődleges feltétele, hogy a megfelelő infrastrukturális háttér rendelkezésre álljon,

| 1. | üdvözli a Bizottság fent említett „Kulcskompetenciák a változó világban” című közleményét; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság fent említett „Kulcskompetenciák a változó világban” című közleményét;

| 2. | megjegyzi, hogy az elmúlt években tett előrelépések ellenére számos európai polgár továbbra sem megfelelően képzett; rámutat, hogy minden hetedik (18–24 év közötti) fiatal idő előtt lép ki az oktatásból (6 millió korai iskolaelhagyó az EU-27 területén), a 15 évesek közül minden negyedik olvasási problémákkal küzd, mintegy 77 millió ember (az európai lakosság 25–64 év közötti korosztályának közel egyharmada) semmilyen, vagy csak alacsony szintű formális képzettséggel rendelkezik, mindössze egynegyedüknek van magas szintű képzettsége, és túlságosan sok európai polgár egyáltalán nem rendelkezik IKT-készségekkel; rámutat arra a problémára, hogy az Európai Unió egész területén még mindig nagyon alacsony a készségek szintje, és aggodalmát fejezi ki a 15 éves korukban nem megfelelő szintű olvasástudással rendelkező fiatalok számának növekedése miatt (2000-ben 21,3 %, 2006-ban 24,1 %); |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy az elmúlt években tett előrelépések ellenére számos európai polgár továbbra sem megfelelően képzett; rámutat, hogy minden hetedik (18–24 év közötti) fiatal idő előtt lép ki az oktatásból (6 millió korai iskolaelhagyó az EU-27 területén), a 15 évesek közül minden negyedik olvasási problémákkal küzd, mintegy 77 millió ember (az európai lakosság 25–64 év közötti korosztályának közel egyharmada) semmilyen, vagy csak alacsony szintű formális képzettséggel rendelkezik, mindössze egynegyedüknek van magas szintű képzettsége, és túlságosan sok európai polgár egyáltalán nem rendelkezik IKT-készségekkel; rámutat arra a problémára, hogy az Európai Unió egész területén még mindig nagyon alacsony a készségek szintje, és aggodalmát fejezi ki a 15 éves korukban nem megfelelő szintű olvasástudással rendelkező fiatalok számának növekedése miatt (2000-ben 21,3 %, 2006-ban 24,1 %);

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy folytassa az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” tárgyában indított vitát; rámutat, hogy 2020-ra további 16 millió munkahely betöltéséhez lesz szükség magas szintű képzettségre, és további 4 millió munkahely igényel majd közepes szintű képzettséget, míg 12 millióval csökken azon munkahelyek száma, amelyek betöltéséhez alacsony szintű képzettségre van szükség; rámutat arra, hogy 2015-re a munkahelyek túlnyomó többségében – minden ágazatban –szükség lesz IKT-készségekre; felszólít arra, hogy valamennyi érintett felet vonják be e vitába, beleértve a tanárokat, a diákokat, az illetékes szakmai szervezeteket, a jelentős nem kormányzati szervezeteket, a szakszervezeteket, a civil társadalom szereplőit, különösen a szülők és a diákok egyesületeit, valamint a gazdasági ágazat képviselőit; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy folytassa az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” tárgyában indított vitát; rámutat, hogy 2020-ra további 16 millió munkahely betöltéséhez lesz szükség magas szintű képzettségre, és további 4 millió munkahely igényel majd közepes szintű képzettséget, míg 12 millióval csökken azon munkahelyek száma, amelyek betöltéséhez alacsony szintű képzettségre van szükség; rámutat arra, hogy 2015-re a munkahelyek túlnyomó többségében – minden ágazatban –szükség lesz IKT-készségekre; felszólít arra, hogy valamennyi érintett felet vonják be e vitába, beleértve a tanárokat, a diákokat, az illetékes szakmai szervezeteket, a jelentős nem kormányzati szervezeteket, a szakszervezeteket, a civil társadalom szereplőit, különösen a szülők és a diákok egyesületeit, valamint a gazdasági ágazat képviselőit;

| 4. | létfontosságúnak tartja olyan politikák bevezetését, amelyek az oktatás és képzés minőségének javítását célozzák minden diák vonatkozásában és hangsúlyozza, hogy ahhoz, az európai oktatási rendszerek meg tudjanak felelni a globális versenyképesség kihívásának, bővíteni kell a rendelkezésre álló képzési lehetőségek körét, amelyeket a szakmai ágazatok és a munkaerőpiac sürgető igényeinek kielégítése érdekében magasabb színvonalon és szélesebb területen kell nyújtani; |
| --- | --- |

4.

létfontosságúnak tartja olyan politikák bevezetését, amelyek az oktatás és képzés minőségének javítását célozzák minden diák vonatkozásában és hangsúlyozza, hogy ahhoz, az európai oktatási rendszerek meg tudjanak felelni a globális versenyképesség kihívásának, bővíteni kell a rendelkezésre álló képzési lehetőségek körét, amelyeket a szakmai ágazatok és a munkaerőpiac sürgető igényeinek kielégítése érdekében magasabb színvonalon és szélesebb területen kell nyújtani;

| 5. | mivel a fiatalok munkaerő-piachoz való hozzáférésének, valamint mobilitásuk és az esélyegyenlőség elősegítése szempontjából alapvető fontosságúnak tartja a nyelvtanulást; |
| --- | --- |

5.

mivel a fiatalok munkaerő-piachoz való hozzáférésének, valamint mobilitásuk és az esélyegyenlőség elősegítése szempontjából alapvető fontosságúnak tartja a nyelvtanulást;

| 6. | sürgeti a tagállamokat az európai képesítési keretrendszer további végrehajtására; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a tagállamokat az európai képesítési keretrendszer további végrehajtására;

| 7. | arra sürget, hogy az új úgynevezett „zöld munkahelyeken” kívül a „fehér munkahelyekre” is fordítsanak figyelmet; rámutat, hogy a 65 év felettiek 15–64 éves korosztályhoz viszonyított aránya a 2008-ban mért 26 %-ról 2030-ra 38 %-ra nő; megjegyzi, hogy ezért egyre szükségesebbé válnak az aktív öregedést célzó közös politikák, különös tekintettel az IKT-műveltség növelését és a kulcsfontosságú IKT-készségek frissítését és korszerűsítését szolgáló intézkedésekre, hogy ezáltal csökkenjen az idősek társadalmi kirekesztéséért egyre nagyobb mértékben felelős digitális szakadék; |
| --- | --- |

7.

arra sürget, hogy az új úgynevezett „zöld munkahelyeken” kívül a „fehér munkahelyekre” is fordítsanak figyelmet; rámutat, hogy a 65 év felettiek 15–64 éves korosztályhoz viszonyított aránya a 2008-ban mért 26 %-ról 2030-ra 38 %-ra nő; megjegyzi, hogy ezért egyre szükségesebbé válnak az aktív öregedést célzó közös politikák, különös tekintettel az IKT-műveltség növelését és a kulcsfontosságú IKT-készségek frissítését és korszerűsítését szolgáló intézkedésekre, hogy ezáltal csökkenjen az idősek társadalmi kirekesztéséért egyre nagyobb mértékben felelős digitális szakadék;

| 8. | megállapítja, hogy az „EU 2020” stratégiáról szóló bizottsági közlemény kiemeli, hogy „a nők foglalkoztatási aránya különösen alacsony” (a nők csupán 63 %-a dolgozik, a férfiak 76 %-ával szemben), és „szükség lesz a nemek közötti egyenlőséget fokozó politikák kidolgozására annak érdekében, hogy növeljük a munkaerő-piaci részvételt”; megjegyzi, hogy ezért az oktatási és képzési szakpolitikáknak az említett munkaerő-piaci rés bezárására kell irányulniuk, hozzájárulva a fenntartható növekedés és a társadalmi kohézió eléréséhez; kiemeli a nemektől független oktatás fontosságát már a legfiatalabb életkortól kezdve; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy az „EU 2020” stratégiáról szóló bizottsági közlemény kiemeli, hogy „a nők foglalkoztatási aránya különösen alacsony” (a nők csupán 63 %-a dolgozik, a férfiak 76 %-ával szemben), és „szükség lesz a nemek közötti egyenlőséget fokozó politikák kidolgozására annak érdekében, hogy növeljük a munkaerő-piaci részvételt”; megjegyzi, hogy ezért az oktatási és képzési szakpolitikáknak az említett munkaerő-piaci rés bezárására kell irányulniuk, hozzájárulva a fenntartható növekedés és a társadalmi kohézió eléréséhez; kiemeli a nemektől független oktatás fontosságát már a legfiatalabb életkortól kezdve;

| 9. | felszólít arra, hogy fordítsanak külön figyelmet annak szükségességére, hogy életkortól függetlenül megkönnyítsék a fogyatékkal élő személyek oktatásba és képzésbe történő integrációját, különös tekintettel a fogyatékkal élő gyermekek valódi integrációjára az oktatási intézményekben már fiatal kortól kezdve; hangsúlyozza megfelelő beruházások és hosszú távú stratégia szükségességét az ezzel kapcsolatos küszöbértékek megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

9.

felszólít arra, hogy fordítsanak külön figyelmet annak szükségességére, hogy életkortól függetlenül megkönnyítsék a fogyatékkal élő személyek oktatásba és képzésbe történő integrációját, különös tekintettel a fogyatékkal élő gyermekek valódi integrációjára az oktatási intézményekben már fiatal kortól kezdve; hangsúlyozza megfelelő beruházások és hosszú távú stratégia szükségességét az ezzel kapcsolatos küszöbértékek megszüntetése érdekében;

| 10. | úgy véli, hogy mindenfajta oktatásnak elő kell mozdítania a demokratikus kompetenciák megszerzését a diákönkormányzatok támogatásán és annak lehetővé tételén keresztül, hogy a diákok társfelelősséget vállaljanak az oktatásukért, ahogyan azt a Diákjogi Charta is tartalmazza; ezzel kapcsolatban mélyreható vitát szorgalmaz az európai társadalomban az oktatás feladatáról és szerepéről, és javasolja, hogy az Európai Polgárok Fóruma adjon helyet e vitának; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy mindenfajta oktatásnak elő kell mozdítania a demokratikus kompetenciák megszerzését a diákönkormányzatok támogatásán és annak lehetővé tételén keresztül, hogy a diákok társfelelősséget vállaljanak az oktatásukért, ahogyan azt a Diákjogi Charta is tartalmazza; ezzel kapcsolatban mélyreható vitát szorgalmaz az európai társadalomban az oktatás feladatáról és szerepéről, és javasolja, hogy az Európai Polgárok Fóruma adjon helyet e vitának;

| 11. | felhívja az Európai Bizottságot, a tagállamokat és a munkáltatókat, hogy az oktatási és képzési szolgáltatókkal szoros együttműködésben segítsék elő a hátrányos helyzetű személyek készségeinek fejlesztését; |
| --- | --- |

11.

felhívja az Európai Bizottságot, a tagállamokat és a munkáltatókat, hogy az oktatási és képzési szolgáltatókkal szoros együttműködésben segítsék elő a hátrányos helyzetű személyek készségeinek fejlesztését;

| 12. | elismeri, hogy a globalizáció mélyrehatóan megváltoztatta az európai társadalmakat és ajánlja, hogy a globalizációra, illetve fejlesztésre vonatkozó oktatást tegyék valamennyi oktatás részévé, ezzel lehetővé téve, hogy a polgárok foglalkozzanak a változó világ veszélyeivel és lehetőségeivel; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy a globalizáció mélyrehatóan megváltoztatta az európai társadalmakat és ajánlja, hogy a globalizációra, illetve fejlesztésre vonatkozó oktatást tegyék valamennyi oktatás részévé, ezzel lehetővé téve, hogy a polgárok foglalkozzanak a változó világ veszélyeivel és lehetőségeivel;

| 13. | az oktatás és képzés valamennyi szintjén alapvető fontosságúnak tartja a digitális és média-műveltség megszerzését és az új technológiák elsajátítását, valamint mindenki megtanítását arra, hogy a modern kommunikációs formák és médiatartalmak használata során hozzáértő és ugyanilyen mértékben kritikus körültekintéssel járjanak el; kiemeli az összes uniós polgár „e-készségei” javításának sürgős szükségességét; rámutat, hogy az IKT területén történő oktatás és képzés nemzeti és európai uniós szinten egyaránt szükséges, tekintettel e készségek növekvő fontosságára az átalakuló munkaerő-piacon; |
| --- | --- |

13.

az oktatás és képzés valamennyi szintjén alapvető fontosságúnak tartja a digitális és média-műveltség megszerzését és az új technológiák elsajátítását, valamint mindenki megtanítását arra, hogy a modern kommunikációs formák és médiatartalmak használata során hozzáértő és ugyanilyen mértékben kritikus körültekintéssel járjanak el; kiemeli az összes uniós polgár „e-készségei” javításának sürgős szükségességét; rámutat, hogy az IKT területén történő oktatás és képzés nemzeti és európai uniós szinten egyaránt szükséges, tekintettel e készségek növekvő fontosságára az átalakuló munkaerő-piacon;

| 14. | hangsúlyozza a tanári kompetenciafejlesztés elegendő és magas minőségen nyújtott támogatásának, valamint az oktatás vonzó iskolai környezetben megvalósuló új szervezési módjai bevezetésének fontosságát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a tanári kompetenciafejlesztés elegendő és magas minőségen nyújtott támogatásának, valamint az oktatás vonzó iskolai környezetben megvalósuló új szervezési módjai bevezetésének fontosságát;

| 15. | hangsúlyozza a művészet, a kultúra és a sport oktatásban és képzésben betöltött szerepének fontosságát, és annak szükségességét, hogy e tárgyakra az óvodai nevelésben, valamint az alapfokú és középfokú oktatásban és az egész életen át tartó tanulás során is különös figyelmet fordítsanak; úgy véli, hogy a szakmai és a technikai képességek mellett a kulturális és társadalmi oktatás is az oktatási és képzési politikák szerves részét képezik, mivel elősegítik a nem iskolai képességek kibontakozását, és ennélfogva az önmegvalósítást és az alapkészségek elsajátítását; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a művészet, a kultúra és a sport oktatásban és képzésben betöltött szerepének fontosságát, és annak szükségességét, hogy e tárgyakra az óvodai nevelésben, valamint az alapfokú és középfokú oktatásban és az egész életen át tartó tanulás során is különös figyelmet fordítsanak; úgy véli, hogy a szakmai és a technikai képességek mellett a kulturális és társadalmi oktatás is az oktatási és képzési politikák szerves részét képezik, mivel elősegítik a nem iskolai képességek kibontakozását, és ennélfogva az önmegvalósítást és az alapkészségek elsajátítását;

| 16. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elégséges forrásokat az oktatási intézmények sportcélú beruházásaihoz, valamint erősítsék e téren a köz- és magánszféra együttműködését; |
| --- | --- |

16.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elégséges forrásokat az oktatási intézmények sportcélú beruházásaihoz, valamint erősítsék e téren a köz- és magánszféra együttműködését;

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elégséges beruházásokat az oktatásba, hogy minden kategóriában garantálják a munkaerő-piachoz való hozzáférés lehetőségét; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak elégséges beruházásokat az oktatásba, hogy minden kategóriában garantálják a munkaerő-piachoz való hozzáférés lehetőségét;

| 18. | kiemeli a történelem- és a nyelvoktatásnak az európai társadalmi és kulturális integráció elérése eszközeként történő felhasználásának fontosságát; |
| --- | --- |

18.

kiemeli a történelem- és a nyelvoktatásnak az európai társadalmi és kulturális integráció elérése eszközeként történő felhasználásának fontosságát;

Óvodai nevelés

| 19. | felhívja a figyelmet a korai gyermekkorban biztosított minőségi oktatás fontosságára a kulcskompetenciák korai elsajátítása, mind az anyanyelv, mind pedig az adott befogadó ország nyelvének elsajátítása, és különösképpen a hátrányos helyzetű, valamint a sajátos (nevelési) igényű gyermekek támogatása érdekében, a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem jegyében; |
| --- | --- |

19.

felhívja a figyelmet a korai gyermekkorban biztosított minőségi oktatás fontosságára a kulcskompetenciák korai elsajátítása, mind az anyanyelv, mind pedig az adott befogadó ország nyelvének elsajátítása, és különösképpen a hátrányos helyzetű, valamint a sajátos (nevelési) igényű gyermekek támogatása érdekében, a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem jegyében;

| 20. | rámutat az olvasási kultúra szorgalmazásának jelentőségére már az óvodás kortól kezdődően, valamint az olvasmányokhoz való hozzáférés jelentőségére már ebben az életkorban; |
| --- | --- |

20.

rámutat az olvasási kultúra szorgalmazásának jelentőségére már az óvodás kortól kezdődően, valamint az olvasmányokhoz való hozzáférés jelentőségére már ebben az életkorban;

| 21. | felhívja a figyelmet az anyanyelven történő oktatás fontosságára, a hagyományos kisebbségek esetében is; |
| --- | --- |

21.

felhívja a figyelmet az anyanyelven történő oktatás fontosságára, a hagyományos kisebbségek esetében is;

| 22. | hangsúlyozza a mobilitás szempontjából a soknyelvűség fontosságát: ezen okból felhívja a tagállamokat, hogy már korai szakaszban vezessék be az idegennyelv-oktatást; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a mobilitás szempontjából a soknyelvűség fontosságát: ezen okból felhívja a tagállamokat, hogy már korai szakaszban vezessék be az idegennyelv-oktatást;

| 23. | hangsúlyozza, hogy lényeges a bevándorlók gyermekeinek pedagógiai támogatását célzó intézkedések életbe léptetése a fogadó ország oktatási és társadalmi közegéhez való alkalmazkodásuk megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy lényeges a bevándorlók gyermekeinek pedagógiai támogatását célzó intézkedések életbe léptetése a fogadó ország oktatási és társadalmi közegéhez való alkalmazkodásuk megkönnyítése érdekében;

| 24. | hangsúlyozza olyan fellépések ösztönzésének és támogatásának szükségességét, amelyek kora gyermekkortól serkentik a kreativitást, ily módon hatékonyabban kikövezve az innovációs kultúra felé vezető utat Európában; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza olyan fellépések ösztönzésének és támogatásának szükségességét, amelyek kora gyermekkortól serkentik a kreativitást, ily módon hatékonyabban kikövezve az innovációs kultúra felé vezető utat Európában;

| 25. | felhívja a figyelmet a barcelonai célkitűzésekre, amelyek 2010-ig megvalósítandó célja gyermekgondozást biztosítani a 3 év és az iskolaköteles kor közötti gyermekek legalább 90 %-a, valamint a három év alatti gyermekek legalább 33 %-a számára, valamint a gyermekgondozást megfizethetővé tenni a lehető legtöbb ember számára; |
| --- | --- |

25.

felhívja a figyelmet a barcelonai célkitűzésekre, amelyek 2010-ig megvalósítandó célja gyermekgondozást biztosítani a 3 év és az iskolaköteles kor közötti gyermekek legalább 90 %-a, valamint a három év alatti gyermekek legalább 33 %-a számára, valamint a gyermekgondozást megfizethetővé tenni a lehető legtöbb ember számára;

Általános és középiskolai oktatás

| 26. | hangsúlyozza, hogy az alap- és középfokú oktatásban továbbra is fejleszteni kell és meg kell szilárdítani a nyelvtanulást – a bevándorlók gyermekei körében is –, továbbá a hagyományos kisebbségek esetében kiemeli az anyanyelven történő oktatás fontosságát; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az alap- és középfokú oktatásban továbbra is fejleszteni kell és meg kell szilárdítani a nyelvtanulást – a bevándorlók gyermekei körében is –, továbbá a hagyományos kisebbségek esetében kiemeli az anyanyelven történő oktatás fontosságát;

| 27. | támogatja azt a pedagógiai felfogást, amely lehetővé teszi az oktatási folyamat irányításával kapcsolatosan a diákokkal való rendszeresebb konzultációt és a diákok nagyobb részvételét, a diákok szüleinek aktívabb részvételét az oktatási közösségben, a bizalmon alapuló kapcsolat kialakulását a diákok és a tanárok között, ily módon ösztönözve a kezdeményező szellemet, valamint az aktív polgári részvételhez elengedhetetlen társadalmi és polgári kompetenciák elsajátítását; |
| --- | --- |

27.

támogatja azt a pedagógiai felfogást, amely lehetővé teszi az oktatási folyamat irányításával kapcsolatosan a diákokkal való rendszeresebb konzultációt és a diákok nagyobb részvételét, a diákok szüleinek aktívabb részvételét az oktatási közösségben, a bizalmon alapuló kapcsolat kialakulását a diákok és a tanárok között, ily módon ösztönözve a kezdeményező szellemet, valamint az aktív polgári részvételhez elengedhetetlen társadalmi és polgári kompetenciák elsajátítását;

| 28. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az új technológiákat a modern oktatási rendszer alapvető tanulási eszközeként építsék be a tantervbe; támogatja azt az elképzelést, hogy megfelelő felügyelet mellett a gyermekek korán elsajátítsák az ahhoz szükséges készségeket, hogy felelősségteljesen és kritikusan tudjanak bánni a médiatartalmakkal és különösen az internettel, és létfontosságúnak tekinti a gyermekek tudatosságának kialakítását a magánélet védelmével, a személyes adatok védelmével és a szerzői jogokra vonatkozó szabályok tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdések iránt; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az új technológiákat a modern oktatási rendszer alapvető tanulási eszközeként építsék be a tantervbe; támogatja azt az elképzelést, hogy megfelelő felügyelet mellett a gyermekek korán elsajátítsák az ahhoz szükséges készségeket, hogy felelősségteljesen és kritikusan tudjanak bánni a médiatartalmakkal és különösen az internettel, és létfontosságúnak tekinti a gyermekek tudatosságának kialakítását a magánélet védelmével, a személyes adatok védelmével és a szerzői jogokra vonatkozó szabályok tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdések iránt;

| 29. | úgy véli, hogy az iskolai tantervek kulcskompetenciákhoz történő igazítása terén elért haladás pozitív lépés, ugyanakkor létfontosságú további erőfeszítéseket tenni, többek között a nem formális és informális képzés során szerzett kompetenciák elismerése és tanúsítása által, valamint fontos a kulcskompetenciák elsajátításához nyújtott támogatás mindazok számára, akik esetében fennáll a gyengébb iskolai teljesítmény és a társadalmi kirekesztés veszélye; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az iskolai tantervek kulcskompetenciákhoz történő igazítása terén elért haladás pozitív lépés, ugyanakkor létfontosságú további erőfeszítéseket tenni, többek között a nem formális és informális képzés során szerzett kompetenciák elismerése és tanúsítása által, valamint fontos a kulcskompetenciák elsajátításához nyújtott támogatás mindazok számára, akik esetében fennáll a gyengébb iskolai teljesítmény és a társadalmi kirekesztés veszélye;

| 30. | arra szólít fel, hogy az iskolákban támogassák a testmozgást, a sportot, az iskolai bajnokságok szervezését és az azokon való részvételt, ami hozzájárul a jobb egészségi állapothoz, elősegíti a beilleszkedést, és olyan értékek kifejlesztését segíti elő, amelyek hozzájárulnak a kedvező viselkedési minták kialakításához; |
| --- | --- |

30.

arra szólít fel, hogy az iskolákban támogassák a testmozgást, a sportot, az iskolai bajnokságok szervezését és az azokon való részvételt, ami hozzájárul a jobb egészségi állapothoz, elősegíti a beilleszkedést, és olyan értékek kifejlesztését segíti elő, amelyek hozzájárulnak a kedvező viselkedési minták kialakításához;

| 31. | támogatja a migráns családok gyermekeinek oktatását és képzését, kiemelve az oktatás szerepének fontosságát a bevándorlóknak az európai társadalmakba való sikeres beilleszkedésében; |
| --- | --- |

31.

támogatja a migráns családok gyermekeinek oktatását és képzését, kiemelve az oktatás szerepének fontosságát a bevándorlóknak az európai társadalmakba való sikeres beilleszkedésében;

| 32. | felszólít a kulcskompetenciák elsajátítására irányuló átfogó stratégia kidolgozására, amely az iskolai tantervek átalakítását és a tanárok folyamatos képzésének és szakmai fejlesztésének támogatását is felöleli, jól képzett oktatási közösséget hozva létre; úgy véli, ösztönözni kell a tanárokat arra, hogy fejlesszék tanítási módszereiket, valamint összpontosítsanak a szakmai fejlődésre; |
| --- | --- |

32.

felszólít a kulcskompetenciák elsajátítására irányuló átfogó stratégia kidolgozására, amely az iskolai tantervek átalakítását és a tanárok folyamatos képzésének és szakmai fejlesztésének támogatását is felöleli, jól képzett oktatási közösséget hozva létre; úgy véli, ösztönözni kell a tanárokat arra, hogy fejlesszék tanítási módszereiket, valamint összpontosítsanak a szakmai fejlődésre;

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be új tananyagokat és módszereket az egyik leggyakoribb tanulási zavarral, a diszlexiával küzdő fiatalok számára az általános képzést nyújtó iskolákban, lehetőséget teremtve ezzel e fiatalok számára, hogy tanulási zavaraik ellenére eredményesen lezárják tanulmányaikat; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be új tananyagokat és módszereket az egyik leggyakoribb tanulási zavarral, a diszlexiával küzdő fiatalok számára az általános képzést nyújtó iskolákban, lehetőséget teremtve ezzel e fiatalok számára, hogy tanulási zavaraik ellenére eredményesen lezárják tanulmányaikat;

| 34. | hangsúlyozza az integrált oktatás fontosságát a társadalmi előítéletek és megkülönböztetés megakadályozása, ily módon pedig az európai társadalmi szolidaritáshoz való hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza az integrált oktatás fontosságát a társadalmi előítéletek és megkülönböztetés megakadályozása, ily módon pedig az európai társadalmi szolidaritáshoz való hozzájárulás érdekében;

Felsőoktatás

| 35. | felszólít a felsőoktatási intézmények, az üzleti szféra, valamint a szakoktatás és szakképzés közötti mobilitás fokozására (például a diákok, tanárok, munkavállalók, oktatók számára), a diákközpontú tanulás és olyan kompetenciák előmozdítása érdekében, mint a vállalkozó szellem, az interkulturális megértés, a kritikus gondolkodás és a kreativitás, amelyekre egyre nagyobb szükség van a munkaerőpiacon; úgy véli, hogy ennek érdekében sürgősen foglalkozni kell az Unión belül fennálló akadályokkal, különös figyelmet fordítva a pénzügyi és elismerési korlátokkal kapcsolatos akadályokra, hogy a mobilitási tapasztalatok minősége valamennyi diák számára javuljon; támogatja a minőségbiztosítást a felsőoktatásban mint a tudományos és kutatási célú mobilitás erősítésének eszközét és mint az egyenlő munkalehetőségek előfeltételét az uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

35.

felszólít a felsőoktatási intézmények, az üzleti szféra, valamint a szakoktatás és szakképzés közötti mobilitás fokozására (például a diákok, tanárok, munkavállalók, oktatók számára), a diákközpontú tanulás és olyan kompetenciák előmozdítása érdekében, mint a vállalkozó szellem, az interkulturális megértés, a kritikus gondolkodás és a kreativitás, amelyekre egyre nagyobb szükség van a munkaerőpiacon; úgy véli, hogy ennek érdekében sürgősen foglalkozni kell az Unión belül fennálló akadályokkal, különös figyelmet fordítva a pénzügyi és elismerési korlátokkal kapcsolatos akadályokra, hogy a mobilitási tapasztalatok minősége valamennyi diák számára javuljon; támogatja a minőségbiztosítást a felsőoktatásban mint a tudományos és kutatási célú mobilitás erősítésének eszközét és mint az egyenlő munkalehetőségek előfeltételét az uniós polgárok számára;

| 36. | hangsúlyozza, hogy minden fiatal számára szilárd alapokat kell biztosítani azon alapkompetenciák elsajátítása terén, amelyek alapvetően fontosak az élethosszig tartó mobilitás előmozdításához, valamint ahhoz, hogy szembe tudjanak nézni a munkaerő-piaci változásokkal és az új gazdasági és társadalmi szükségletek megjelenésével; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy minden fiatal számára szilárd alapokat kell biztosítani azon alapkompetenciák elsajátítása terén, amelyek alapvetően fontosak az élethosszig tartó mobilitás előmozdításához, valamint ahhoz, hogy szembe tudjanak nézni a munkaerő-piaci változásokkal és az új gazdasági és társadalmi szükségletek megjelenésével;

| 37. | kéri a kutatási programok ösztönzését az Európai Unióban a foglalkoztatás és a gazdasági növekedés elősegítéséhez elengedhetetlen „tudásháromszög” megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

37.

kéri a kutatási programok ösztönzését az Európai Unióban a foglalkoztatás és a gazdasági növekedés elősegítéséhez elengedhetetlen „tudásháromszög” megerősítése érdekében;

| 38. | felhívja a tagállamokat a felsőoktatás korszerűsítésére, és különösen a tanterveknek a munkaerő-piaci igényekhez való hozzáigazítására; |
| --- | --- |

38.

felhívja a tagállamokat a felsőoktatás korszerűsítésére, és különösen a tanterveknek a munkaerő-piaci igényekhez való hozzáigazítására;

| 39. | felszólítja a felsőoktatási intézményeket tanulmányi programjaik korszerűsítésére, illetve általánosságban a bolognai folyamat meggyorsítására; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a felsőoktatási intézményeket tanulmányi programjaik korszerűsítésére, illetve általánosságban a bolognai folyamat meggyorsítására;

| 40. | úgy véli, hogy a felsőoktatási intézményeknek nyitottabbá és felkészültebbé kell válniuk valamennyi diák, különösen a felsőoktatásban hagyományosan nem részt vevő, a speciális nevelési igényű és a hátrányos helyzetű csoportok befogadására, továbbá hogy erre az egyik legalkalmasabb eszköz a megfelelően finanszírozott ösztöndíjrendszerek bevezetése volna, melyek segítségével a szegényebb családokból származó fiatalokat bátorítanák a tanulmányok megkezdésére; úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak egyedi szakpolitikákat kell végrehajtaniuk annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítsák a tanuláshoz való alapvető jogot, a szerényebb pénzügyi lehetőségekkel rendelkező fiatalokat is beleértve, valamint hogy a jövőben az oktatásra és képzésre vonatkozó stratégiai keret részeként összetett referenciaértékeket kell megállapítani a felsőoktatásban fennálló egyenlőségre vonatkozóan; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a felsőoktatási intézményeknek nyitottabbá és felkészültebbé kell válniuk valamennyi diák, különösen a felsőoktatásban hagyományosan nem részt vevő, a speciális nevelési igényű és a hátrányos helyzetű csoportok befogadására, továbbá hogy erre az egyik legalkalmasabb eszköz a megfelelően finanszírozott ösztöndíjrendszerek bevezetése volna, melyek segítségével a szegényebb családokból származó fiatalokat bátorítanák a tanulmányok megkezdésére; úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak egyedi szakpolitikákat kell végrehajtaniuk annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítsák a tanuláshoz való alapvető jogot, a szerényebb pénzügyi lehetőségekkel rendelkező fiatalokat is beleértve, valamint hogy a jövőben az oktatásra és képzésre vonatkozó stratégiai keret részeként összetett referenciaértékeket kell megállapítani a felsőoktatásban fennálló egyenlőségre vonatkozóan;

| 41. | ezzel összefüggésben emlékeztet a pekingi cselekvési platformnak a nők oktatására és képzésére vonatkozó, különösen a felsőoktatás és a kutatás területén történő nyomon követésére kidolgozott mutatókról szóló 2007. májusi tanácsi következtetésekre (6); sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy ezeket a mutatókat nem teljes egészében veszik figyelembe az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram végrehajtásának ellenőrzése során; ezzel összefüggésben arra bátorít, hogy az említett mutatókat eszközként használják az oktatás és képzés területén a nemek közötti egyenlőség felé irányuló haladás nyomon követése során; |
| --- | --- |

41.

ezzel összefüggésben emlékeztet a pekingi cselekvési platformnak a nők oktatására és képzésére vonatkozó, különösen a felsőoktatás és a kutatás területén történő nyomon követésére kidolgozott mutatókról szóló 2007. májusi tanácsi következtetésekre (6); sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy ezeket a mutatókat nem teljes egészében veszik figyelembe az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram végrehajtásának ellenőrzése során; ezzel összefüggésben arra bátorít, hogy az említett mutatókat eszközként használják az oktatás és képzés területén a nemek közötti egyenlőség felé irányuló haladás nyomon követése során;

| 42. | megjegyzi, hogy bár a nők felsőoktatáshoz való hozzáférése tekintetében történt előrelépés, a nők még mindig alulreprezentáltak a matematika, a természettudományok és a technológia területén (a felsőfokú végzettséggel rendelkezőknek csupán 32 %-a nő, a férfiak aránya 68 %); rámutat, hogy a nemek közötti egyenlőtlenség csökkentése az említett területeken hozzájárulna az Unióban ezen ágazatokban a készségek terén tapasztalt hiány csökkentéséhez; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy bár a nők felsőoktatáshoz való hozzáférése tekintetében történt előrelépés, a nők még mindig alulreprezentáltak a matematika, a természettudományok és a technológia területén (a felsőfokú végzettséggel rendelkezőknek csupán 32 %-a nő, a férfiak aránya 68 %); rámutat, hogy a nemek közötti egyenlőtlenség csökkentése az említett területeken hozzájárulna az Unióban ezen ágazatokban a készségek terén tapasztalt hiány csökkentéséhez;

| 43. | a nem formális oktatást a formális oktatást kiegészítő oktatási területnek tartja, és azt ajánlja, hogy az oktatási szakpolitikának az „Oktatás és képzés 2020” keretében zajló kidolgozása során is ilyenként kezeljék azt; |
| --- | --- |

43.

a nem formális oktatást a formális oktatást kiegészítő oktatási területnek tartja, és azt ajánlja, hogy az oktatási szakpolitikának az „Oktatás és képzés 2020” keretében zajló kidolgozása során is ilyenként kezeljék azt;

| 44. | sürgeti a felsőoktatásba való nagyobb mértékű, hatékonyabb és szerteágazóbb befektetést; |
| --- | --- |

44.

sürgeti a felsőoktatásba való nagyobb mértékű, hatékonyabb és szerteágazóbb befektetést;

| 45. | felhívja a tagállamokat, hogy (nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szinten) ösztönözzék a felsőoktatási intézmények, az egyetemek, a kutatóközpontok és az üzleti szféra közötti partnerségeket, valamint az üzleti szféra általi, a felsőoktatásba történő pénzügyi befektetéseket; |
| --- | --- |

45.

felhívja a tagállamokat, hogy (nemzetközi, nemzeti, regionális és helyi szinten) ösztönözzék a felsőoktatási intézmények, az egyetemek, a kutatóközpontok és az üzleti szféra közötti partnerségeket, valamint az üzleti szféra általi, a felsőoktatásba történő pénzügyi befektetéseket;

| 46. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a felsőoktatási ágazat számára szükséges erőforrásokat, hogy a felsőoktatás – a jelenlegi válságot követő gazdasági és társadalmi fellendülés egyik legfontosabb eszközeként – megfelelően reagálhasson a globális kihívásokra; |
| --- | --- |

46.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a felsőoktatási ágazat számára szükséges erőforrásokat, hogy a felsőoktatás – a jelenlegi válságot követő gazdasági és társadalmi fellendülés egyik legfontosabb eszközeként – megfelelően reagálhasson a globális kihívásokra;

| 47. | felhívja a tagállamokat, hogy jogalkotási, közigazgatási és pénzügyi eszközökkel támogassák az anyanyelven történő oktatást a kisebbségek számára; |
| --- | --- |

47.

felhívja a tagállamokat, hogy jogalkotási, közigazgatási és pénzügyi eszközökkel támogassák az anyanyelven történő oktatást a kisebbségek számára;

Szakoktatás és szakképzés

| 48. | ragaszkodik ahhoz, hogy a minőségi szakoktatás és szakképzés alapvető fontosságú az új szakemberi réteg megteremtése szempontjából, és elengedhetetlen az „új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű fellépés megvalósításához, különös tekintettel a munkahelyi tanulás és a gyakorlati képzés bővítésére a diplomás fiatalok számára is az egyetemek és a vállalatok közötti megállapodások alapján; úgy véli továbbá, hogy támogatni kell a szakképzésben részt vevő diákok számára az Európai Unió más országaiban eltöltött tanulmányi és gyakorlati időt, hasonlóan a felsőoktatásban folyó Erasmus programhoz; kéri a szakképzés támogatottságának és megbecsülésének javítását; |
| --- | --- |

48.

ragaszkodik ahhoz, hogy a minőségi szakoktatás és szakképzés alapvető fontosságú az új szakemberi réteg megteremtése szempontjából, és elengedhetetlen az „új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű fellépés megvalósításához, különös tekintettel a munkahelyi tanulás és a gyakorlati képzés bővítésére a diplomás fiatalok számára is az egyetemek és a vállalatok közötti megállapodások alapján; úgy véli továbbá, hogy támogatni kell a szakképzésben részt vevő diákok számára az Európai Unió más országaiban eltöltött tanulmányi és gyakorlati időt, hasonlóan a felsőoktatásban folyó Erasmus programhoz; kéri a szakképzés támogatottságának és megbecsülésének javítását;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a szakképzési programokat a kulcskompetenciák figyelembevétele révén tovább kell korszerűsíteni egyrészt annak érdekében, hogy azok minősége javuljon és vonzóbbá váljanak a fiatalok számára, másrészt hogy jobban megfeleljenek a munkaerőpiac változó igényeinek; úgy véli, hogy a szakképzési programoknak hozzá kellene járulniuk a transzverzális kulcskompetenciák fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a szakképzési programokat a kulcskompetenciák figyelembevétele révén tovább kell korszerűsíteni egyrészt annak érdekében, hogy azok minősége javuljon és vonzóbbá váljanak a fiatalok számára, másrészt hogy jobban megfeleljenek a munkaerőpiac változó igényeinek; úgy véli, hogy a szakképzési programoknak hozzá kellene járulniuk a transzverzális kulcskompetenciák fejlesztéséhez;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi bevált gyakorlatok alapján be kell vezetni egy modellt a polgári kompetenciákhoz kapcsolódó képzési kreditek elismerésére azon fiatalok számára, akik nem profitorientált szervezetek által vagy a fejlesztési együttműködés keretében támogatott önkéntes és civil szolgálati kezdeményezésekben vesznek részt; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi bevált gyakorlatok alapján be kell vezetni egy modellt a polgári kompetenciákhoz kapcsolódó képzési kreditek elismerésére azon fiatalok számára, akik nem profitorientált szervezetek által vagy a fejlesztési együttműködés keretében támogatott önkéntes és civil szolgálati kezdeményezésekben vesznek részt;

| 51. | sürgeti a középfokú szakoktatás és szakképzés, valamint a felsőoktatási képzés közötti könnyebb átjárhatóság lehetővé tételét, ami magasabb képzettséget biztosít; |
| --- | --- |

51.

sürgeti a középfokú szakoktatás és szakképzés, valamint a felsőoktatási képzés közötti könnyebb átjárhatóság lehetővé tételét, ami magasabb képzettséget biztosít;

| 52. | hangsúlyozza a kulcskompetenciákról szóló ajánlás egész életen át tartó tanulást felölelő dimenzióját, és ragaszkodik ahhoz, hogy teljes körű megvalósításához további előrelépésre van szükség a szakoktatás és szakképzés, valamint a felnőttkori tanulás terén többek között annak jogi elismerésével, hogy mindenkinek joga van az egész életen át tartó tanuláshoz; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza a kulcskompetenciákról szóló ajánlás egész életen át tartó tanulást felölelő dimenzióját, és ragaszkodik ahhoz, hogy teljes körű megvalósításához további előrelépésre van szükség a szakoktatás és szakképzés, valamint a felnőttkori tanulás terén többek között annak jogi elismerésével, hogy mindenkinek joga van az egész életen át tartó tanuláshoz;

| 53. | hangsúlyozza a tagállamok körében a szakképzés és a szakoktatás területén a tapasztalatcsere, valamint a bevált és a sikeres gyakorlatok megosztásának jelentőségét; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza a tagállamok körében a szakképzés és a szakoktatás területén a tapasztalatcsere, valamint a bevált és a sikeres gyakorlatok megosztásának jelentőségét;

Egész életen át tartó tanulás

| 54. | azonnali cselekvésre szólít fel a gyenge szövegértéssel rendelkező személyek növekvő számának kezelése érdekében, kiemelt támogatást nyújtva a helyi önkormányzatoknak, mivel a polgárok ezekhez férnek hozzá a legkönnyebben; felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy tartsa szem előtt az írástudatlanok még mindig magas számát, és következesen lépjen fel e problémával szemben, a felnőttek körében is; |
| --- | --- |

54.

azonnali cselekvésre szólít fel a gyenge szövegértéssel rendelkező személyek növekvő számának kezelése érdekében, kiemelt támogatást nyújtva a helyi önkormányzatoknak, mivel a polgárok ezekhez férnek hozzá a legkönnyebben; felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy tartsa szem előtt az írástudatlanok még mindig magas számát, és következesen lépjen fel e problémával szemben, a felnőttek körében is;

| 55. | rendkívül aggasztónak tartja a munkanélküliek növekvő számát a fiatalok körében, különösen a jelenlegi gazdasági válság idején; sürgeti a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a munkaerőpiac a lehető legrugalmasabb legyen annak érdekében, hogy a fiatalok könnyen találjanak, illetve válthassanak munkát; |
| --- | --- |

55.

rendkívül aggasztónak tartja a munkanélküliek növekvő számát a fiatalok körében, különösen a jelenlegi gazdasági válság idején; sürgeti a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a munkaerőpiac a lehető legrugalmasabb legyen annak érdekében, hogy a fiatalok könnyen találjanak, illetve válthassanak munkát;

| 56. | hangsúlyozza az oktatók nemzeti képesítési keretrendszerek kialakításába való nagyobb mértékű bevonásának, valamint az előzetes képzés jobb elismerésének szükségességét, beleértve a nem formális vagy ad hoc módon megszerzett képzést is; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza az oktatók nemzeti képesítési keretrendszerek kialakításába való nagyobb mértékű bevonásának, valamint az előzetes képzés jobb elismerésének szükségességét, beleértve a nem formális vagy ad hoc módon megszerzett képzést is;

| 57. | megjegyzi, hogy a 2003-ban elfogadott öt referenciaérték közül négy vonatkozásában nem sikerül elérni a célkitűzéseket; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, valamint az egyéb szereplőket, hogy vizsgálják meg ennek okait, és hozzanak megfelelő intézkedéseket e tendencia visszafordítása érdekében; |
| --- | --- |

57.

megjegyzi, hogy a 2003-ban elfogadott öt referenciaérték közül négy vonatkozásában nem sikerül elérni a célkitűzéseket; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, valamint az egyéb szereplőket, hogy vizsgálják meg ennek okait, és hozzanak megfelelő intézkedéseket e tendencia visszafordítása érdekében;

| 58. | kiemeli a folyamatos strukturált párbeszéd és konzultáció fontosságát az oktatásuk és képzésük utolsó szakaszában lévő hallgatók, a felsőoktatási intézmények és a vállalkozások között; |
| --- | --- |

58.

kiemeli a folyamatos strukturált párbeszéd és konzultáció fontosságát az oktatásuk és képzésük utolsó szakaszában lévő hallgatók, a felsőoktatási intézmények és a vállalkozások között;

| 59. | támogatja azt a célkitűzést, hogy 2020-ra 12,5 %-ról 15 %-ra növeljék a felnőttek egész életen át tartó tanulásban való részvételét, és megfelelő fellépésre szólít fel; ennek érdekében felszólítja az egyetemeket, hogy tegyék lehetővé a tanuláshoz való szélesebb körű hozzáférést, diverzifikálják és tágítsák ki a hallgatók körét, és a tanulási programokat alakítsák át oly módon, hogy azokat a tanuláshoz visszatérő felnőttek vonzónak találják; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek még határozottabb kezdeményezéseket az egész életen át tartó tanulás olyan képzési intézményeinek támogatása és elterjesztése érdekében, mint a „második esélyt nyújtó” iskolák; szorgalmazza a nemi dimenzió figyelembevételét és elősegítését az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégiák végrehajtása során; felhívja a figyelmet, hogy az egész életen át tartó tanulásban lényeges szerepet játszanak az idősek tanulását lehetővé tevő egyetemek; |
| --- | --- |

59.

támogatja azt a célkitűzést, hogy 2020-ra 12,5 %-ról 15 %-ra növeljék a felnőttek egész életen át tartó tanulásban való részvételét, és megfelelő fellépésre szólít fel; ennek érdekében felszólítja az egyetemeket, hogy tegyék lehetővé a tanuláshoz való szélesebb körű hozzáférést, diverzifikálják és tágítsák ki a hallgatók körét, és a tanulási programokat alakítsák át oly módon, hogy azokat a tanuláshoz visszatérő felnőttek vonzónak találják; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek még határozottabb kezdeményezéseket az egész életen át tartó tanulás olyan képzési intézményeinek támogatása és elterjesztése érdekében, mint a „második esélyt nyújtó” iskolák; szorgalmazza a nemi dimenzió figyelembevételét és elősegítését az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégiák végrehajtása során; felhívja a figyelmet, hogy az egész életen át tartó tanulásban lényeges szerepet játszanak az idősek tanulását lehetővé tevő egyetemek;

| 60. | megjegyzi, hogy az oktatásban és képzésben részt venni kívánó felnőttek előtt álló egyik legfőbb akadály a családjuk igényeit kiszolgáló létesítmények hiánya; ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az ezen a területen az Európai Szociális Alap programozásában kialakított bevált gyakorlatok alapján – többek között szolgáltatási és az összeegyeztethetőségi utalványok révén – dolgozzanak ki támogató intézkedéseket annak biztosítására, hogy minden családi feladatokat (pl. gyermekek vagy egyéb eltartottak gondozását) ellátó diák és munkavállaló lehetőséget kapjon készségeinek és kompetenciáinak frissítésére és/vagy bővítésére; úgy véli, hogy fel kell tárni különösen az elektronikus tanulás lehetőségeit, mivel ez nagyobb rugalmasságot biztosít az oktatás, a munka és a gondozás összekapcsolására; |
| --- | --- |

60.

megjegyzi, hogy az oktatásban és képzésben részt venni kívánó felnőttek előtt álló egyik legfőbb akadály a családjuk igényeit kiszolgáló létesítmények hiánya; ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az ezen a területen az Európai Szociális Alap programozásában kialakított bevált gyakorlatok alapján – többek között szolgáltatási és az összeegyeztethetőségi utalványok révén – dolgozzanak ki támogató intézkedéseket annak biztosítására, hogy minden családi feladatokat (pl. gyermekek vagy egyéb eltartottak gondozását) ellátó diák és munkavállaló lehetőséget kapjon készségeinek és kompetenciáinak frissítésére és/vagy bővítésére; úgy véli, hogy fel kell tárni különösen az elektronikus tanulás lehetőségeit, mivel ez nagyobb rugalmasságot biztosít az oktatás, a munka és a gondozás összekapcsolására;

| 61. | arra bátorítja a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy tegyen lépéseket az oktatás és képzés terén a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos összehasonlítható adatok gyűjtésének és elemzésének javítására, és biztosítsa a pekingi cselekvési platform megfelelő mutatóira vonatkozó statisztikák azonnali elérhetőségét és rendszeres frissítését; |
| --- | --- |

61.

arra bátorítja a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy tegyen lépéseket az oktatás és képzés terén a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos összehasonlítható adatok gyűjtésének és elemzésének javítására, és biztosítsa a pekingi cselekvési platform megfelelő mutatóira vonatkozó statisztikák azonnali elérhetőségét és rendszeres frissítését;

| 62. | ajánlja az oktatási és képzési intézményeknek, hogy a felnőttek számára nyitott programjaikat próbálják szélesebb körben népszerűsíteni, és tegyék egyszerűbbé az e programokhoz való hozzáféréshez szükséges adminisztratív eljárásokat; |
| --- | --- |

62.

ajánlja az oktatási és képzési intézményeknek, hogy a felnőttek számára nyitott programjaikat próbálják szélesebb körben népszerűsíteni, és tegyék egyszerűbbé az e programokhoz való hozzáféréshez szükséges adminisztratív eljárásokat;

| 63. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe az érdekelt felek szakértelmét és az „Oktatás és képzés 2020” stratégia megvalósításában játszott szerepét; |
| --- | --- |

63.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe az érdekelt felek szakértelmét és az „Oktatás és képzés 2020” stratégia megvalósításában játszott szerepét;

| 64. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vegye fel a nem formális oktatást, a szakoktatást és szakképzést, valamint az iskolai tanulókat az „Oktatás és képzés 2020” kiadás előtt álló mobilitási referenciaértékei közé, és vegye át a bolognai folyamat hallgatói mobilitással kapcsolatos viszonyítási pontjait; |
| --- | --- |

64.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vegye fel a nem formális oktatást, a szakoktatást és szakképzést, valamint az iskolai tanulókat az „Oktatás és képzés 2020” kiadás előtt álló mobilitási referenciaértékei közé, és vegye át a bolognai folyamat hallgatói mobilitással kapcsolatos viszonyítási pontjait;

*

* *

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

65.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(2)  HL C 290., 2007.12.4., 1.o.

(3)  HL C 119., 2009.5.28., 2.o.

(4)  HL C 41. E, 2009.2.19., 46. o.

(5)  HL C 45. E, 2010.2.23., 33. o.

(6)  A 9152/2007. sz. tanácsi dokumentum.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/16

---

2010. május 18., keddAvállalatirányítással kapcsolatos deontológiai kérdések

P7_TA(2010)0165

Az Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a vállalatirányítással kapcsolatos deontológiai kérdésekről (2009/2177(INI))

2011/C 161 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2004/913/EK és a 2005/162/EK ajánlásnak a jegyzett társaságok igazgatóinak javadalmazási rendszere tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2009. április 30-i bizottsági ajánlásra (1),

tekintettel a Bizottságnak a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikájáról szóló, 2009. április 30-i ajánlására (2),

tekintettel a két fent említett ajánlást kísérő, szintén 2009. április 30-án közzétett bizottsági közleményre (COM(2009)0211),

tekintettel a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a kereskedési könyvre és az újra-értékpapírosításra vonatkozó tőkekövetelmények, továbbá a javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2009)0362),

tekintettel az egyes részvényesi jogoknak a tőzsdén jegyzett társaságokban való gyakorlásáról szóló, 2007. július 11-i 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0135/2010),

| A. | mivel az Európai Unió és az egész világ az elmúlt 60 év legsúlyosabb gazdasági válságát éli meg, valamint a reálgazdaságnak az időszak legsúlyosabb recessziójával kell szembenéznie, és mivel a viszonylagos gazdasági fellendülés ellenére a foglalkoztatottság tekintetében nehéz körülményekre lehet számítani, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió és az egész világ az elmúlt 60 év legsúlyosabb gazdasági válságát éli meg, valamint a reálgazdaságnak az időszak legsúlyosabb recessziójával kell szembenéznie, és mivel a viszonylagos gazdasági fellendülés ellenére a foglalkoztatottság tekintetében nehéz körülményekre lehet számítani,

| B. | mivel – függetlenül a társaság típusától, vagy attól, hogy a társaság milyen ágazatban tevékenykedik – számos olyan, vállalatirányítási kérdés létezik, amely az üzletviteli deontológia általános összefüggésében jelentőséggel bír, például a gondoskodási kötelezettség, az átláthatóság, a vállalati társadalmi felelősségvállalás, a kockázatkezelés, a pénzügyi befektetési döntések gazdasági fenntarthatósága, az igazgatótanács és a felügyelőbizottság gyakorlata, vagy a részvényesi jogok gyakorlása; mivel a közelmúltban bekövetkezett pénzügyi válság megmutatta, hogy e kérdéseket a pénzügyi stabilitás megőrzésének fényében kell kezelni, és folyamatosan elemezni kell annak érdekében, hogy a vállalatok olyan megoldásokat találhassanak, amelyek segítségével meg tudnak felelni az aktuális kihívásoknak, és amelyek segítenek a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés előmozdításában az EU-ban, |
| --- | --- |

B.

mivel – függetlenül a társaság típusától, vagy attól, hogy a társaság milyen ágazatban tevékenykedik – számos olyan, vállalatirányítási kérdés létezik, amely az üzletviteli deontológia általános összefüggésében jelentőséggel bír, például a gondoskodási kötelezettség, az átláthatóság, a vállalati társadalmi felelősségvállalás, a kockázatkezelés, a pénzügyi befektetési döntések gazdasági fenntarthatósága, az igazgatótanács és a felügyelőbizottság gyakorlata, vagy a részvényesi jogok gyakorlása; mivel a közelmúltban bekövetkezett pénzügyi válság megmutatta, hogy e kérdéseket a pénzügyi stabilitás megőrzésének fényében kell kezelni, és folyamatosan elemezni kell annak érdekében, hogy a vállalatok olyan megoldásokat találhassanak, amelyek segítségével meg tudnak felelni az aktuális kihívásoknak, és amelyek segítenek a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés előmozdításában az EU-ban,

| C. | mivel a válság feltárta a kockázatkezelési és a javadalmazási politika szoros kapcsolatát is, valamint megmutatta az utóbbi jelentőségét a társaságok megfelelő működését meghatározó mechanizmusok tekintetében; éppen ezért megfelelő figyelmet kell fordítani a kockázatkezelésre a javadalmazási politika olyan módon történő kialakítása során, amely lehetővé teszi hatékony kockázatkezelési rendszerek beépítését a vállalatirányítással kapcsolatos szélesebb, kiegyensúlyozott megközelítésbe, és biztosítja, hogy az ösztönző rendszerek felállításakor ellensúlyként gondoskodjanak megfelelő kockázatkezelési rendszerekről is, |
| --- | --- |

C.

mivel a válság feltárta a kockázatkezelési és a javadalmazási politika szoros kapcsolatát is, valamint megmutatta az utóbbi jelentőségét a társaságok megfelelő működését meghatározó mechanizmusok tekintetében; éppen ezért megfelelő figyelmet kell fordítani a kockázatkezelésre a javadalmazási politika olyan módon történő kialakítása során, amely lehetővé teszi hatékony kockázatkezelési rendszerek beépítését a vállalatirányítással kapcsolatos szélesebb, kiegyensúlyozott megközelítésbe, és biztosítja, hogy az ösztönző rendszerek felállításakor ellensúlyként gondoskodjanak megfelelő kockázatkezelési rendszerekről is,

| D. | mivel a különböző ágazatokban működő társaságok számos közös kockázati osztállyal rendelkeznek, noha vannak bizonyos, ágazatspecifikus kockázattípusok (például a pénzügyi ágazatban tevékenykedő társaságok kockázatai); mivel a hatékony kockázatkezelés – a felügyeleti szabályok betartásának elégtelen ellenőrzéséből eredő –sikertelensége, valamint a javadalmazási politikák aránytalan ösztönzői központi szerepet játszottak a közelmúlt gazdasági válságának kialakulásában, |
| --- | --- |

D.

mivel a különböző ágazatokban működő társaságok számos közös kockázati osztállyal rendelkeznek, noha vannak bizonyos, ágazatspecifikus kockázattípusok (például a pénzügyi ágazatban tevékenykedő társaságok kockázatai); mivel a hatékony kockázatkezelés – a felügyeleti szabályok betartásának elégtelen ellenőrzéséből eredő –sikertelensége, valamint a javadalmazási politikák aránytalan ösztönzői központi szerepet játszottak a közelmúlt gazdasági válságának kialakulásában,

| E. | mivel a kockázatkezelést az egész szervezet, nem pedig az egyes szervezeti egységek szintjén kell értelmezni és alkalmazni; a kockázatkezelésnek nyilvánosnak és átláthatónak kell lennie, valamint jelentéstételi követelményeknek kell vonatkozniuk rá, |
| --- | --- |

E.

mivel a kockázatkezelést az egész szervezet, nem pedig az egyes szervezeti egységek szintjén kell értelmezni és alkalmazni; a kockázatkezelésnek nyilvánosnak és átláthatónak kell lennie, valamint jelentéstételi követelményeknek kell vonatkozniuk rá,

| F. | mivel minden megoldásnak biztosítania kell, hogy a kockázat vállalásakor a kockázatvállalás legyen összhangban az üzleti vállalkozás céljával és a társaság stratégiájával, megfelelő figyelmet szentelve a tényleges kockázatkezelésre; a hatékony kockázatkezelést valamennyi társaság esetében a megfelelő vállalatirányítás egyik legfontosabb elemének kell tekinteni, |
| --- | --- |

F.

mivel minden megoldásnak biztosítania kell, hogy a kockázat vállalásakor a kockázatvállalás legyen összhangban az üzleti vállalkozás céljával és a társaság stratégiájával, megfelelő figyelmet szentelve a tényleges kockázatkezelésre; a hatékony kockázatkezelést valamennyi társaság esetében a megfelelő vállalatirányítás egyik legfontosabb elemének kell tekinteni,

| G. | mivel a Bizottság válságot követő legelső lépéseinek egyike a javadalmazási politika kérdésével foglalkozott a 2004/913/EK és a 2005/162/EK bizottsági ajánlások kiegészítése révén, amelyek arra irányultak, hogy megfelelő javadalmazási politikát biztosítsanak azáltal, hogy a jegyzett társaságok igazgatóinak javadalmazási rendszerére vonatkozó új ajánlással megállapítják a javadalmazási politika kialakításának bevált gyakorlatait, valamint ajánlást tesznek közzé a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikáiról, |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság válságot követő legelső lépéseinek egyike a javadalmazási politika kérdésével foglalkozott a 2004/913/EK és a 2005/162/EK bizottsági ajánlások kiegészítése révén, amelyek arra irányultak, hogy megfelelő javadalmazási politikát biztosítsanak azáltal, hogy a jegyzett társaságok igazgatóinak javadalmazási rendszerére vonatkozó új ajánlással megállapítják a javadalmazási politika kialakításának bevált gyakorlatait, valamint ajánlást tesznek közzé a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politikáiról,

| H. | mivel az ajánlás erőssége a vállalat típusától függően változik, tekintetbe véve a vállalat méretét, belső szervezetét, illetve tevékenységei összetettségét; mivel ilyen különbséget lehet tenni például (jegyzett vagy nem jegyzett) pénzügyi társaságok és jegyzett, de nem pénzügyi társaságok között, valamint a pénzügyi iparág különböző ágazatai, például a banki, a biztosítási, vagy az alapkezelői üzletág között, |
| --- | --- |

H.

mivel az ajánlás erőssége a vállalat típusától függően változik, tekintetbe véve a vállalat méretét, belső szervezetét, illetve tevékenységei összetettségét; mivel ilyen különbséget lehet tenni például (jegyzett vagy nem jegyzett) pénzügyi társaságok és jegyzett, de nem pénzügyi társaságok között, valamint a pénzügyi iparág különböző ágazatai, például a banki, a biztosítási, vagy az alapkezelői üzletág között,

| I. | mivel a javadalmazással összefüggésben az alábbi szempontokat is figyelembe kell venni: i. a javadalmazási rendszerek, ideértve szerkezetüket, átláthatóságukat és szimmetriájukat, valamint a javadalmazás és az ösztönzés közötti kapcsolatot, ii. a javadalmazási rendszerek meghatározásának folyamata, ideértve a szereplők, a szerepek és a felelősségi körök meghatározását, iii. a javadalmazási rendszerek feletti ellenőrzés, különös tekintettel a részvényesekre, és iv. a fizetést és a nyugdíjat is magában foglaló teljes javadalmazás, |
| --- | --- |

I.

mivel a javadalmazással összefüggésben az alábbi szempontokat is figyelembe kell venni: i. a javadalmazási rendszerek, ideértve szerkezetüket, átláthatóságukat és szimmetriájukat, valamint a javadalmazás és az ösztönzés közötti kapcsolatot, ii. a javadalmazási rendszerek meghatározásának folyamata, ideértve a szereplők, a szerepek és a felelősségi körök meghatározását, iii. a javadalmazási rendszerek feletti ellenőrzés, különös tekintettel a részvényesekre, és iv. a fizetést és a nyugdíjat is magában foglaló teljes javadalmazás,

| J. | mivel az ajánlásokban foglalt különösen fontos elvek bizonyos szempontjai, így például a teljesítménykritériumok fogalma, amelynek a fizetés és a teljesítmény közötti kapcsolat létrehozásában kellene támpontot nyújtania, a végkielégítések esetében az „elégtelen teljesítmény”, a végkielégítés és a javadalmazás változó összetevői a pénzügyi szolgáltatási ágazatban, nem egyértelműek és azokat megfelelően át kell ültetni a gyakorlatba, |
| --- | --- |

J.

mivel az ajánlásokban foglalt különösen fontos elvek bizonyos szempontjai, így például a teljesítménykritériumok fogalma, amelynek a fizetés és a teljesítmény közötti kapcsolat létrehozásában kellene támpontot nyújtania, a végkielégítések esetében az „elégtelen teljesítmény”, a végkielégítés és a javadalmazás változó összetevői a pénzügyi szolgáltatási ágazatban, nem egyértelműek és azokat megfelelően át kell ültetni a gyakorlatba,

| K. | mivel – figyelemmel a fizetés és a teljesítmény közötti kapcsolat meghatározásával kapcsolatos, ismételten előforduló nehézségekre – a hangsúlyt a javadalmazási politika kialakítási folyamatának hatékonyságára és az átláthatóságra kell helyezni, és mindkettőnek egy közép- és hosszú távra szóló, megfelelő időkeret alapján meghatározott és értékelt, a veszélyes és fenntarthatatlan, rövid távra (esetleg nagyon rövid távra) szóló kockázatkezelési politikák elkerülését célzó hatékony, meghatározott és elkülönített szerepekkel és az érintettek felelősségi köreivel jellemzett szilárd vállalatirányításon kell alapulnia, |
| --- | --- |

K.

mivel – figyelemmel a fizetés és a teljesítmény közötti kapcsolat meghatározásával kapcsolatos, ismételten előforduló nehézségekre – a hangsúlyt a javadalmazási politika kialakítási folyamatának hatékonyságára és az átláthatóságra kell helyezni, és mindkettőnek egy közép- és hosszú távra szóló, megfelelő időkeret alapján meghatározott és értékelt, a veszélyes és fenntarthatatlan, rövid távra (esetleg nagyon rövid távra) szóló kockázatkezelési politikák elkerülését célzó hatékony, meghatározott és elkülönített szerepekkel és az érintettek felelősségi köreivel jellemzett szilárd vállalatirányításon kell alapulnia,

| L. | mivel az elfogadott megoldások nem követhetik az univerzális megoldás elvét, a társaságoknak pedig meg kell őrizniük rugalmasságukat a rendszerek saját igényeikhez való igazítása terén, |
| --- | --- |

L.

mivel az elfogadott megoldások nem követhetik az univerzális megoldás elvét, a társaságoknak pedig meg kell őrizniük rugalmasságukat a rendszerek saját igényeikhez való igazítása terén,

| M. | mivel szükség van a teljesítmény és a javadalmazási politika utólagos értékelésére, |
| --- | --- |

M.

mivel szükség van a teljesítmény és a javadalmazási politika utólagos értékelésére,

| N. | mivel az átláthatóság a megfelelő irányítás meghatározó elemének bizonyult; mivel az átláthatóságot nem szabad egyszerűen a közzétételre korlátozni, hanem azt kell jelentenie, hogy a társaságok meg tudják indokolni, hogy miért az adott javadalmazási politikát választották, |
| --- | --- |

N.

mivel az átláthatóság a megfelelő irányítás meghatározó elemének bizonyult; mivel az átláthatóságot nem szabad egyszerűen a közzétételre korlátozni, hanem azt kell jelentenie, hogy a társaságok meg tudják indokolni, hogy miért az adott javadalmazási politikát választották,

| O. | mivel az igazgatók javadalmazásával kapcsolatos politika egyértelmű és könnyen érthető módon való közzététele elvben a javadalmazási politikával kapcsolatos — különösen a részvényesek általi — döntéshozatali folyamat javára válhat; ez a közzététel magában foglalhatja a teljes javadalmazásnak vagy az egyes igazgatóknak biztosított egyéb juttatásoknak az éves beszámolóban vagy a javadalmazási jelentésben való részletes közzétételét, |
| --- | --- |

O.

mivel az igazgatók javadalmazásával kapcsolatos politika egyértelmű és könnyen érthető módon való közzététele elvben a javadalmazási politikával kapcsolatos — különösen a részvényesek általi — döntéshozatali folyamat javára válhat; ez a közzététel magában foglalhatja a teljes javadalmazásnak vagy az egyes igazgatóknak biztosított egyéb juttatásoknak az éves beszámolóban vagy a javadalmazási jelentésben való részletes közzétételét,

| P. | mivel a társaság célját a részvényesek és alkalmazottak építő módon való bevonásának kell képeznie; mivel ez szükségessé teszi további intézkedések feltárását, amelyek célja a részvényesek hatékony bevonása a társaság javadalmazási politikájának kialakításába (például a Németországban bevezetett lehetőséghez hasonlóan, amely esetében a társaságoknak konzultatív jellegű szavazáson kell megszerezniük a részvényesek jóváhagyását a többszintű javadalmazási politikával kapcsolatban), különösen mivel a részvényesek nem minden esetben hajlandóak vagy készek a tevékenyebb szerepvállalásra; mivel ennek azt is jelentenie kell, hogy fel kell tárni annak módját, hogy a részvényesek az irányító és felügyeleti testületekkel szemben ne reaktív, hanem proaktív módon léphessenek fel, |
| --- | --- |

P.

mivel a társaság célját a részvényesek és alkalmazottak építő módon való bevonásának kell képeznie; mivel ez szükségessé teszi további intézkedések feltárását, amelyek célja a részvényesek hatékony bevonása a társaság javadalmazási politikájának kialakításába (például a Németországban bevezetett lehetőséghez hasonlóan, amely esetében a társaságoknak konzultatív jellegű szavazáson kell megszerezniük a részvényesek jóváhagyását a többszintű javadalmazási politikával kapcsolatban), különösen mivel a részvényesek nem minden esetben hajlandóak vagy készek a tevékenyebb szerepvállalásra; mivel ennek azt is jelentenie kell, hogy fel kell tárni annak módját, hogy a részvényesek az irányító és felügyeleti testületekkel szemben ne reaktív, hanem proaktív módon léphessenek fel,

| Q. | mivel, különösen a jegyzett vállalatok esetében, a részvényesek távolmaradása jelentős, ezért ösztönözni kellene az elektronikus szavazás alkalmazását a részvényesek gyűlésén, |
| --- | --- |

Q.

mivel, különösen a jegyzett vállalatok esetében, a részvényesek távolmaradása jelentős, ezért ösztönözni kellene az elektronikus szavazás alkalmazását a részvényesek gyűlésén,

| R. | mivel a vállalatvezetőkkel folytatott igazi párbeszéd és a vállalati díjazási gyakorlatok és célkitűzések világos meghatározása érdekében megfelelően kell alkalmazni a munkavállalók saját vállalatuk vezetésével kapcsolatos tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra vonatkozó meglévő jogszabályokat, |
| --- | --- |

R.

mivel a vállalatvezetőkkel folytatott igazi párbeszéd és a vállalati díjazási gyakorlatok és célkitűzések világos meghatározása érdekében megfelelően kell alkalmazni a munkavállalók saját vállalatuk vezetésével kapcsolatos tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra vonatkozó meglévő jogszabályokat,

| S. | mivel a vezetők javadalmazásának megállapítására vonatkozó követelmények megállapítása és a javadalmazás szintjének rögzítése a vállalati igazgatótanácsok jogkörébe tartozik, |
| --- | --- |

S.

mivel a vezetők javadalmazásának megállapítására vonatkozó követelmények megállapítása és a javadalmazás szintjének rögzítése a vállalati igazgatótanácsok jogkörébe tartozik,

| T. | mivel az önkéntes szabványok alapvető fontosságúak az igazgatótanácsok és felügyelőbizottságok teljesítményének javítása szempontjából, és szükség lehet a bevált gyakorlatok felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

T.

mivel az önkéntes szabványok alapvető fontosságúak az igazgatótanácsok és felügyelőbizottságok teljesítményének javítása szempontjából, és szükség lehet a bevált gyakorlatok felülvizsgálatára,

| U. | mivel a tárgyilagos és független döntés meghozatalára alkalmas, hozzáértő igazgatótanácsok és felügyelőbizottságok létrehozását kell célul kitűzni; mivel az igazgatótanácsok és felügyelőbizottságok hatékonyságát és eredményességét értékelni kell, |
| --- | --- |

U.

mivel a tárgyilagos és független döntés meghozatalára alkalmas, hozzáértő igazgatótanácsok és felügyelőbizottságok létrehozását kell célul kitűzni; mivel az igazgatótanácsok és felügyelőbizottságok hatékonyságát és eredményességét értékelni kell,

| V. | mivel a vállalatirányítás jelenlegi rendszerének elismert gyengeségei miatt az igazgatók (az igazgatótanács tagjai) bizonyos százalékának (például egyharmadának) kizárólag a részvényeseknek alárendelt, fizetett szakembereknek kell lenniük; mivel a felelősség és az alárendeltség vizsgálatakor a szakmai hozzáértést kell mérceként alkalmazni, |
| --- | --- |

V.

mivel a vállalatirányítás jelenlegi rendszerének elismert gyengeségei miatt az igazgatók (az igazgatótanács tagjai) bizonyos százalékának (például egyharmadának) kizárólag a részvényeseknek alárendelt, fizetett szakembereknek kell lenniük; mivel a felelősség és az alárendeltség vizsgálatakor a szakmai hozzáértést kell mérceként alkalmazni,

| W. | mivel, míg az e területtel kapcsolatos jogalkotás nehezebb és időigényesebb megoldás lehet az ajánlások elfogadásánál, a nem kötelező erejű jogi megközelítés nem kielégítő, |
| --- | --- |

W.

mivel, míg az e területtel kapcsolatos jogalkotás nehezebb és időigényesebb megoldás lehet az ajánlások elfogadásánál, a nem kötelező erejű jogi megközelítés nem kielégítő,

| X. | mivel a Bizottság azt tervezi, hogy az ajánlásokat jogalkotási javaslatok fogják követni, amelyek célja a javadalmazási rendszerek prudenciális felügyelet alá vonása, és különösen a tőkekövetelményekről szóló irányelvek módosítását javasolta; mivel a Bizottságnak szándékában áll megvizsgálni, hogy milyen további intézkedésekre lehet szükség a nem banki pénzügyi szolgáltatások terén, |
| --- | --- |

X.

mivel a Bizottság azt tervezi, hogy az ajánlásokat jogalkotási javaslatok fogják követni, amelyek célja a javadalmazási rendszerek prudenciális felügyelet alá vonása, és különösen a tőkekövetelményekről szóló irányelvek módosítását javasolta; mivel a Bizottságnak szándékában áll megvizsgálni, hogy milyen további intézkedésekre lehet szükség a nem banki pénzügyi szolgáltatások terén,

| Y. | mivel a Bizottság által a jegyzett társaságok vonatkozásában kibocsátott ajánlások nem feltétlenül tekinthetők megfelelő általános iránymutatásoknak a nem jegyzett társaságok bevált gyakorlatainak kidolgozását illetően, |
| --- | --- |

Y.

mivel a Bizottság által a jegyzett társaságok vonatkozásában kibocsátott ajánlások nem feltétlenül tekinthetők megfelelő általános iránymutatásoknak a nem jegyzett társaságok bevált gyakorlatainak kidolgozását illetően,

| Z. | mivel alapvető fontosságú, hogy az e területen elfogadott valamennyi eszközt valamennyi érdekelt fél egységesen és következetes módon alkalmazza az egész Európai Unióban, |
| --- | --- |

Z.

mivel alapvető fontosságú, hogy az e területen elfogadott valamennyi eszközt valamennyi érdekelt fél egységesen és következetes módon alkalmazza az egész Európai Unióban,

| 1. | üdvözli a vállalatirányítás deontológiai kérdéseinek megoldására irányuló lépéseket, amelyek – amint arra a közelmúltbéli pénzügyi válság rámutatott – még közel sincsenek megoldva; ennek kapcsán üdvözli a Bizottság által kiadott két ajánlást; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a vállalatirányítás deontológiai kérdéseinek megoldására irányuló lépéseket, amelyek – amint arra a közelmúltbéli pénzügyi válság rámutatott – még közel sincsenek megoldva; ennek kapcsán üdvözli a Bizottság által kiadott két ajánlást;

| 2. | rámutat arra, hogy a nem kötelező erejű jogi megközelítés mindazonáltal nem kielégítő; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy a nem kötelező erejű jogi megközelítés mindazonáltal nem kielégítő;

| 3. | ezért örömmel fogadja a Bizottság két jogalkotási javaslatát, amelyek lehetővé teszik az uniós jogalkotó számára, hogy megfelelően foglalkozzon a vonatkozó kérdésekkel, azaz a tőkekövetelményekről szóló irányelvek módosításával; |
| --- | --- |

3.

ezért örömmel fogadja a Bizottság két jogalkotási javaslatát, amelyek lehetővé teszik az uniós jogalkotó számára, hogy megfelelően foglalkozzon a vonatkozó kérdésekkel, azaz a tőkekövetelményekről szóló irányelvek módosításával;

| 4. | támogatja azon elveket, amelyeket a Bizottság 2009. április 30-i ajánlásában terjesztett elő, elsősorban a jegyzett vállalatok igazgatói és vezetői javadalmazásával kapcsolatos rendszerekre és irányítási rendelkezésekre, másodsorban a javadalmazási rendszerekre és a javadalmazási politika (irányítás) kialakításának és végrehajtásának folyamatára, a javadalmazási politika és a prudenciális felügyelet átláthatóságára (felügyelet) vonatkozóan a pénzügyi ágazatban, de hangsúlyozza, hogy ezeket az ajánlásokat a tagállamok még nem ültették át kielégítő módon a gyakorlatba; |
| --- | --- |

4.

támogatja azon elveket, amelyeket a Bizottság 2009. április 30-i ajánlásában terjesztett elő, elsősorban a jegyzett vállalatok igazgatói és vezetői javadalmazásával kapcsolatos rendszerekre és irányítási rendelkezésekre, másodsorban a javadalmazási rendszerekre és a javadalmazási politika (irányítás) kialakításának és végrehajtásának folyamatára, a javadalmazási politika és a prudenciális felügyelet átláthatóságára (felügyelet) vonatkozóan a pénzügyi ágazatban, de hangsúlyozza, hogy ezeket az ajánlásokat a tagállamok még nem ültették át kielégítő módon a gyakorlatba;

| 5. | fenntartja, hogy az EU-nak hosszú távra szóló, a vállalatok, a részvényesek és a dolgozók általános érdekeivel, valamint egy új, prudenciális és deontológiai szabályokon és kötelező erejű jogkörökkel rendelkező nemzeti és európai felügyeleti hatóságok működésén alapuló pénzügyi rendszerrel összhangban álló ipari, szociális és környezeti modellre van szüksége; úgy véli, hogy a pénzügyi ágazatnak ki kell elégítenie a reálgazdasági igényeket, elő kell segítenie a fenntartható növekedést, valamint a lehető legnagyobb társadalmi felelősséget kell mutatnia; |
| --- | --- |

5.

fenntartja, hogy az EU-nak hosszú távra szóló, a vállalatok, a részvényesek és a dolgozók általános érdekeivel, valamint egy új, prudenciális és deontológiai szabályokon és kötelező erejű jogkörökkel rendelkező nemzeti és európai felügyeleti hatóságok működésén alapuló pénzügyi rendszerrel összhangban álló ipari, szociális és környezeti modellre van szüksége; úgy véli, hogy a pénzügyi ágazatnak ki kell elégítenie a reálgazdasági igényeket, elő kell segítenie a fenntartható növekedést, valamint a lehető legnagyobb társadalmi felelősséget kell mutatnia;

| 6. | emlékeztet rá, hogy gazdasági megújulás folyamatában a reálgazdaságnak nyújtott támogatás mellett a munkahelyek megóvására, a képzésre és a munkakörülményekre irányuló intézkedések is alapvető fontosságúak, és minden érdekelt félnek figyelembe kellene vennie azokat; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet rá, hogy gazdasági megújulás folyamatában a reálgazdaságnak nyújtott támogatás mellett a munkahelyek megóvására, a képzésre és a munkakörülményekre irányuló intézkedések is alapvető fontosságúak, és minden érdekelt félnek figyelembe kellene vennie azokat;

| 7. | fenntartja, hogy a hatékony és fenntartható vállalatirányítást lehetővé tevő javadalmazási politikákra nemcsak deontológiai szempontból, hanem elsősorban gazdasági okokból van szükség, mivel az efféle politikák közvetlen hatással vannak maguknak a vállalatok, valamint általában a gazdaság eszközeire és fejlődési kilátásaira, valamint a foglalkoztatási szint növelésére és megőrzésére; |
| --- | --- |

7.

fenntartja, hogy a hatékony és fenntartható vállalatirányítást lehetővé tevő javadalmazási politikákra nemcsak deontológiai szempontból, hanem elsősorban gazdasági okokból van szükség, mivel az efféle politikák közvetlen hatással vannak maguknak a vállalatok, valamint általában a gazdaság eszközeire és fejlődési kilátásaira, valamint a foglalkoztatási szint növelésére és megőrzésére;

| 8. | úgy véli, hogy a bankok és hitelintézetek igazgatóira vonatkozó javadalmazási politikákra vonatkozó rendelkezések nem maradhatnak puszta ajánlások, ezért egy felügyeleti rendszerhez kapcsolódó kötelező intézkedések formáját kell ölteniük, amelyek célja annak biztosítása, hogy a javadalmazás változó összetevője – bónuszok, részvényopciók és ösztönzők – ne késztesse a vállalatokat túlzottan kockázatos befektetési és vállalatirányítási politikák alkalmazására, amelyek nem veszik figyelembe a reálgazdaság visszaesését; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a bankok és hitelintézetek igazgatóira vonatkozó javadalmazási politikákra vonatkozó rendelkezések nem maradhatnak puszta ajánlások, ezért egy felügyeleti rendszerhez kapcsolódó kötelező intézkedések formáját kell ölteniük, amelyek célja annak biztosítása, hogy a javadalmazás változó összetevője – bónuszok, részvényopciók és ösztönzők – ne késztesse a vállalatokat túlzottan kockázatos befektetési és vállalatirányítási politikák alkalmazására, amelyek nem veszik figyelembe a reálgazdaság visszaesését;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a vállalatirányítási és javadalmazási politikáknak meg kell felelniük a Szerződések és az uniós irányelvek által megállapított, a nők és férfiak közötti egyenlő díjazás és egyenlő bánásmód elveinek és azokat elő kell mozdítaniuk; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a vállalatirányítási és javadalmazási politikáknak meg kell felelniük a Szerződések és az uniós irányelvek által megállapított, a nők és férfiak közötti egyenlő díjazás és egyenlő bánásmód elveinek és azokat elő kell mozdítaniuk;

| 10. | úgy véli, további európai jogalkotási intézkedésekre van szükség az eltérő nemzeti vállalati javadalmazási szabályok problémájának megoldása érdekében azokban az esetekben, amikor a vezető beosztású alkalmazottak egyik tagállamból egy másikba mennek át egy (holding)társaságon belül, vagy egyik vállalattól egy másik tagállamban található másik vállalathoz mennek át, vagy ha a vállalatok élnek a szabad mozgás által nyújtott lehetőséggel a belső piacon, például határon átnyúló fúziók révén; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, további európai jogalkotási intézkedésekre van szükség az eltérő nemzeti vállalati javadalmazási szabályok problémájának megoldása érdekében azokban az esetekben, amikor a vezető beosztású alkalmazottak egyik tagállamból egy másikba mennek át egy (holding)társaságon belül, vagy egyik vállalattól egy másik tagállamban található másik vállalathoz mennek át, vagy ha a vállalatok élnek a szabad mozgás által nyújtott lehetőséggel a belső piacon, például határon átnyúló fúziók révén;

| 11. | fontosnak tartja hangsúlyozni a vállalati igazgatótanácsok általános társadalmi felelősségét az uniós tagállamokban székhellyel rendelkező cégek fenntartható, hosszú távú fejlesztése kapcsán, valamint elvárja, hogy az ilyen igazgatótanácsok feladata legyen a vállalati vezetők javadalmazásának oly módon történő kialakítása, hogy az tükrözze e célt, és átlátható legyen az európai közvélemény számára; |
| --- | --- |

11.

fontosnak tartja hangsúlyozni a vállalati igazgatótanácsok általános társadalmi felelősségét az uniós tagállamokban székhellyel rendelkező cégek fenntartható, hosszú távú fejlesztése kapcsán, valamint elvárja, hogy az ilyen igazgatótanácsok feladata legyen a vállalati vezetők javadalmazásának oly módon történő kialakítása, hogy az tükrözze e célt, és átlátható legyen az európai közvélemény számára;

| 12. | sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon ágazatspecifikus módosításokat a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályokhoz a banki és nem banki intézmények közötti következetesség biztosítása érdekében a javadalmazási politikák terén. Emellett felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatokat a társasági jog területén a vállalatirányítási kérdések kezelésének elősegítésére és az egységesség biztosítására minden vállalat számára a javadalmazási politika terén; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon ágazatspecifikus módosításokat a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályokhoz a banki és nem banki intézmények közötti következetesség biztosítása érdekében a javadalmazási politikák terén. Emellett felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatokat a társasági jog területén a vállalatirányítási kérdések kezelésének elősegítésére és az egységesség biztosítására minden vállalat számára a javadalmazási politika terén;

| 13. | felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze és támogassa az uniós szinten alkalmazott intézkedések hatékony végrehajtását, miközben elsősorban a határokon átívelő tevékenységet folytató vállalatokra összpontosít, és tartsa be azon vállalását, hogy értékelő jelentést nyújt be a két ajánlás tagállamok által történő alkalmazásáról; ennek kapcsán felszólítja a Bizottságot, hogy az értékelő jelentés következtetéseibe foglalja bele azon jogalkotási és nem jogalkotási tevékenységek ütemtervét, amelyekre nyomon követés gyanánt szükség lehet; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze és támogassa az uniós szinten alkalmazott intézkedések hatékony végrehajtását, miközben elsősorban a határokon átívelő tevékenységet folytató vállalatokra összpontosít, és tartsa be azon vállalását, hogy értékelő jelentést nyújt be a két ajánlás tagállamok által történő alkalmazásáról; ennek kapcsán felszólítja a Bizottságot, hogy az értékelő jelentés következtetéseibe foglalja bele azon jogalkotási és nem jogalkotási tevékenységek ütemtervét, amelyekre nyomon követés gyanánt szükség lehet;

| 14. | kéri, hogy hatékonyan hajtsák végre az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló 2001/86/EK irányelvvel (5) összefüggésben kiválasztott, a munkavállalók konzultációját és részvételét biztosító rendszerekre vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy hatékonyan hajtsák végre az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló 2001/86/EK irányelvvel (5) összefüggésben kiválasztott, a munkavállalók konzultációját és részvételét biztosító rendszerekre vonatkozó szabályokat;

| 15. | az európai részvénytársaság formáját megfelelő platformnak tekinti ahhoz, hogy a bevált gyakorlatokat alkalmazza annak érdekében, hogy a transznacionális vállalatok irányításába erkölcsi elveket ágyazzanak be, valamint az ilyen elveket a gyakorlatban alkalmazzák; |
| --- | --- |

15.

az európai részvénytársaság formáját megfelelő platformnak tekinti ahhoz, hogy a bevált gyakorlatokat alkalmazza annak érdekében, hogy a transznacionális vállalatok irányításába erkölcsi elveket ágyazzanak be, valamint az ilyen elveket a gyakorlatban alkalmazzák;

| 16. | felhívja a tagállamokat, hogy – különösen a határokon átnyúló szavazás tekintetében – az akadályok felszámolása és a részvényesek szavazásban való részvételének előmozdítása érdekében ténylegesen hajtsák végre az intézkedéseket, például a részvényesek jogairól szóló európai uniós irányelvet; |
| --- | --- |

16.

felhívja a tagállamokat, hogy – különösen a határokon átnyúló szavazás tekintetében – az akadályok felszámolása és a részvényesek szavazásban való részvételének előmozdítása érdekében ténylegesen hajtsák végre az intézkedéseket, például a részvényesek jogairól szóló európai uniós irányelvet;

| 17. | felkéri valamennyi érdekelt felet arra, hogy vegyen részt tevékenyen az üzleti gyakorlatok és az üzleti kultúra változásainak felülvizsgálatában; |
| --- | --- |

17.

felkéri valamennyi érdekelt felet arra, hogy vegyen részt tevékenyen az üzleti gyakorlatok és az üzleti kultúra változásainak felülvizsgálatában;

| 18. | kéri, hogy a vállalatok döntéshozatali szerveiben és más szervekben betöltendő tisztségekre, illetve általában a munkahelyek betöltésére vonatkozó rendszer bevezetésére irányuló bizottsági ajánlás útján ösztönözzék, hogy több nő kerüljön vezetői pozícióba; |
| --- | --- |

18.

kéri, hogy a vállalatok döntéshozatali szerveiben és más szervekben betöltendő tisztségekre, illetve általában a munkahelyek betöltésére vonatkozó rendszer bevezetésére irányuló bizottsági ajánlás útján ösztönözzék, hogy több nő kerüljön vezetői pozícióba;

| 19. | javasolja, hogy – szigorúbban értékelve a vállalkozások vezető testületei tagjainak függetlenségét – a nemzeti felügyelő hatóságok dolgozzanak ki hatékonyabb korrupcióellenes mechanizmusokat, amelyek végrehajtása nemcsak a vállalkozások etikus vezetésének erősítését tenné lehetővé, hanem gazdasági teljesítményüket is fokozná; |
| --- | --- |

19.

javasolja, hogy – szigorúbban értékelve a vállalkozások vezető testületei tagjainak függetlenségét – a nemzeti felügyelő hatóságok dolgozzanak ki hatékonyabb korrupcióellenes mechanizmusokat, amelyek végrehajtása nemcsak a vállalkozások etikus vezetésének erősítését tenné lehetővé, hanem gazdasági teljesítményüket is fokozná;

| 20. | támogatja a kockázatkezeléssel kapcsolatos egységes és átfogó iránymutatás kidolgozását, amellyel jelenleg a tagállamokban alkalmazandó különféle előírások és szabványok csak részben foglalkoznak; |
| --- | --- |

20.

támogatja a kockázatkezeléssel kapcsolatos egységes és átfogó iránymutatás kidolgozását, amellyel jelenleg a tagállamokban alkalmazandó különféle előírások és szabványok csak részben foglalkoznak;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági bűncselekmények esetében büntetőeljárást lehet indítani az igazgatótanács e bűncselekményekért felelős egyes tagjai ellen; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági bűncselekmények esetében büntetőeljárást lehet indítani az igazgatótanács e bűncselekményekért felelős egyes tagjai ellen;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a nem jegyzett vállalatok bevált gyakorlataira vonatkozó iránymutatás használatát, amelyet úgy terveztek, hogy figyelembe vegye az ilyen vállalatok sajátosságait és különbségeit; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a nem jegyzett vállalatok bevált gyakorlataira vonatkozó iránymutatás használatát, amelyet úgy terveztek, hogy figyelembe vegye az ilyen vállalatok sajátosságait és különbségeit;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 120., 2009.5.15., 28. o.

(2)  HL L 120., 2009.5.15., 22. o.

(3)  HL L 184., 2007.7.14., 17. o.

(4)  HL L 157., 2006.6.9., 87. o.

(5)  HL L 294., 2001.11.10., 22. o.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/21

---

2010. május 18., keddAz EU ifjúsági stratégiája

P7_TA(2010)0166

Az Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása az EU ifjúsági stratégiájáról – befektetés és az érvényesülés elősegítése (2009/2159(INI))

2011/C 161 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére,

tekintettel az Európai Unió 2000. december 18-i alapjogi chartájára és különösen annak 14. cikkére,

tekintettel a gyermekek jogairól szóló, 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre, és különösen annak 23. és 28. cikkére,

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-i ENSZ-egyezményre, és különösen annak 7. és 24. cikkére,

tekintettel a Bizottság 2009. április 29-i, „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése. Megújított nyílt koordinációs módszer a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelésére” című közleményére (1),

tekintettel „Az EU ifjúságpolitikai stratégiája – befektetés és az érvényesülés megerősítése – az EU ifjúsági jelentése” című bizottsági közleményhez csatolt bizottsági személyzeti munkadokumentumra (2),

tekintettel a Tanács 2009. november 27-i állásfoglalására az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) (3),

tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (4),

tekintettel a Tanács 2009. május 11-i következtetéseire az ifjúságpolitika területén folytatott európai együttműködés jelenlegi keretének értékeléséről és a megújított keret jövőbeli kilátásairól (5),

tekintettel a Tanács ajánlásaira a fiatal önkéntesek Európa-szerte megvalósuló mobilitásáról (6),

tekintettel a Tanács határozatára az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai évéről (2011) (7),

tekintettel az Európai Tanács 2005. március 22–23-i brüsszeli ülésén elfogadott Európai Ifjúság Egyezményre (8),

tekintettel a Bizottság 2008. július 2-i közleményére a fiatalokat és a gyermekeket fő prioritásként megjelölő megújított szociális menetrendről (9),

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a Bizottság közleményéről (10),

tekintettel az Európai Unió politikáiban az ifjúság önállósága elősegítésének hangsúlyosabbá tételéről szóló írásbeli nyilatkozatra (11),

tekintettel az Európa demográfia jövőjéről szóló, 2008. február 21-i állásfoglalására (12),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A7-0113/2010),

| A. | mivel az európai vállalatok jövője szempontjából kulcsfontosságú, hogy befektessenek az ifjúságra irányuló fellépésekbe, különösen most, amikor a fiatalok aránya az összlakosságban folyamatosan csökken, |
| --- | --- |

A.

mivel az európai vállalatok jövője szempontjából kulcsfontosságú, hogy befektessenek az ifjúságra irányuló fellépésekbe, különösen most, amikor a fiatalok aránya az összlakosságban folyamatosan csökken,

| B. | mivel a fiatalok hozzáadott értéket nyújtanak a társadalom számára és ekként kell őket elismerni, |
| --- | --- |

B.

mivel a fiatalok hozzáadott értéket nyújtanak a társadalom számára és ekként kell őket elismerni,

| C. | mivel a mai generáció a jelenlegi politikák formálásakor komoly felelősséggel tartozik a fiatalokért és az eljövendő generációkért; mivel a politikaalakítóknak és a kutatóknak figyelembe kell venniük a fiatalok véleményét, és meg kell őket hallgatniuk, |
| --- | --- |

C.

mivel a mai generáció a jelenlegi politikák formálásakor komoly felelősséggel tartozik a fiatalokért és az eljövendő generációkért; mivel a politikaalakítóknak és a kutatóknak figyelembe kell venniük a fiatalok véleményét, és meg kell őket hallgatniuk,

| D. | mivel az Európai Uniónak jelentős eszközök állnak rendelkezésére az ifjúsági politikákra vonatkozóan, ezeket az eszközöket azonban a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk, kommunikálniuk és integrálniuk kell, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Uniónak jelentős eszközök állnak rendelkezésére az ifjúsági politikákra vonatkozóan, ezeket az eszközöket azonban a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk, kommunikálniuk és integrálniuk kell,

| E. | mivel a foglalkoztatás több mint fizetett munka: a szocializáció eszköze, és fontos támogató, strukturális és személyiségformáló forrás lehet, |
| --- | --- |

E.

mivel a foglalkoztatás több mint fizetett munka: a szocializáció eszköze, és fontos támogató, strukturális és személyiségformáló forrás lehet,

| F. | mivel a bizonytalan munkahelyzet elriaszthatja a fiatalokat a családalapítástól, illetve a családalapítás elhalasztására késztetheti őket, ami kihat a népességszám alakulására, |
| --- | --- |

F.

mivel a bizonytalan munkahelyzet elriaszthatja a fiatalokat a családalapítástól, illetve a családalapítás elhalasztására késztetheti őket, ami kihat a népességszám alakulására,

| G. | mivel a mai európai ifjúság körében egyre nagyobb a munkanélküliség mértéke és a gazdasági válság súlyosan érinti őket, mivel különösen az alulképzett fiatalok lesznek nagyobb valószínűséggel munkanélküliek és mivel emiatt fontos biztosítani, hogy a fiatalok a lehető legjobb képzésben részesüljenek, amely azonnali és tartós hozzáférést biztosít a munkaerőpiachoz, |
| --- | --- |

G.

mivel a mai európai ifjúság körében egyre nagyobb a munkanélküliség mértéke és a gazdasági válság súlyosan érinti őket, mivel különösen az alulképzett fiatalok lesznek nagyobb valószínűséggel munkanélküliek és mivel emiatt fontos biztosítani, hogy a fiatalok a lehető legjobb képzésben részesüljenek, amely azonnali és tartós hozzáférést biztosít a munkaerőpiachoz,

| H. | mivel támogatni kell minden fiatalnak a magas színvonalú oktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférését valamennyi szinten, és még inkább ösztönözni kell az egész életen át tartó tanulási lehetőségeket, |
| --- | --- |

H.

mivel támogatni kell minden fiatalnak a magas színvonalú oktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférését valamennyi szinten, és még inkább ösztönözni kell az egész életen át tartó tanulási lehetőségeket,

| I. | mivel elő kell segíteni és támogatni kell a fiatalok átlépését az oktatásból és képzésből a munkaerőpiacra, |
| --- | --- |

I.

mivel elő kell segíteni és támogatni kell a fiatalok átlépését az oktatásból és képzésből a munkaerőpiacra,

| J. | mivel mielőbb abszolút prioritást kell biztosítani a korai iskolaelhagyás és az írástudatlanság problémájának, különösen a fiatalkorúak és a fiatal börtönlakók körében, |
| --- | --- |

J.

mivel mielőbb abszolút prioritást kell biztosítani a korai iskolaelhagyás és az írástudatlanság problémájának, különösen a fiatalkorúak és a fiatal börtönlakók körében,

| K. | mivel az egészséggel, lakáskörülményekkel és környezettel kapcsolatos kérdések nagyon fontosak a fiatalok számára és ezek komolyan kihathatnak életükre és jövőjükre; mivel kedvező környezetet kell teremteni az oktatás, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és az egészség terén, |
| --- | --- |

K.

mivel az egészséggel, lakáskörülményekkel és környezettel kapcsolatos kérdések nagyon fontosak a fiatalok számára és ezek komolyan kihathatnak életükre és jövőjükre; mivel kedvező környezetet kell teremteni az oktatás, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és az egészség terén,

| L. | mivel a fiataloknak – amellett, hogy egészséges családi környezetet kell biztosítani számukra – támogatásra van szükségük az önállóság és a függetlenség iránti igényük kielégítéséhez, |
| --- | --- |

L.

mivel a fiataloknak – amellett, hogy egészséges családi környezetet kell biztosítani számukra – támogatásra van szükségük az önállóság és a függetlenség iránti igényük kielégítéséhez,

| M. | mivel a bizottsági közleményben és a tanácsi állásfoglalásban nem szerepelnek kifejezetten környezeti aspektusok, bár ezek alapvető fontosságúak a fiatalok számára és komoly hatással vannak az eljövendő generációk egészségére, életminőségére és jólétére; mivel ennélfogva a fiatalok számára készült uniós stratégiában egyértelműen említést érdemelnek a környezeti kérdések az intézkedési területeken, |
| --- | --- |

M.

mivel a bizottsági közleményben és a tanácsi állásfoglalásban nem szerepelnek kifejezetten környezeti aspektusok, bár ezek alapvető fontosságúak a fiatalok számára és komoly hatással vannak az eljövendő generációk egészségére, életminőségére és jólétére; mivel ennélfogva a fiatalok számára készült uniós stratégiában egyértelműen említést érdemelnek a környezeti kérdések az intézkedési területeken,

| N. | mivel a fiatalok tevékeny társadalmi részvétele nem csupán a szerepük növelésének lényeges eszköze, hanem személyes fejlődésükhöz, jobb társadalmi integrációjukhoz, szakismeretszerzésükhöz és felelősségérzetük fejlődéséhez is hozzájárul, |
| --- | --- |

N.

mivel a fiatalok tevékeny társadalmi részvétele nem csupán a szerepük növelésének lényeges eszköze, hanem személyes fejlődésükhöz, jobb társadalmi integrációjukhoz, szakismeretszerzésükhöz és felelősségérzetük fejlődéséhez is hozzájárul,

| O. | mivel az ifjúsági munka fontos az EU ifjúsági stratégiája számára, amelyet értékes szabadidős tevékenységként fiatalok végeznek fiatalokért, illetve a szaktudás megszerzése és személyes fejlődésük érdekében, |
| --- | --- |

O.

mivel az ifjúsági munka fontos az EU ifjúsági stratégiája számára, amelyet értékes szabadidős tevékenységként fiatalok végeznek fiatalokért, illetve a szaktudás megszerzése és személyes fejlődésük érdekében,

| P. | mivel annak megtanulása és megtapasztalása, hogy mit jelent a társadalom felelős tagjának lenni, a demokrácia és folyamatai megértését és az azokban való aktív részvételt erősíti, |
| --- | --- |

P.

mivel annak megtanulása és megtapasztalása, hogy mit jelent a társadalom felelős tagjának lenni, a demokrácia és folyamatai megértését és az azokban való aktív részvételt erősíti,

| Q. | mivel az ifjúságot támogató európai programok létezését jobban kellene kommunikálni a fiatalok felé részvételük fokozása érdekében, |
| --- | --- |

Q.

mivel az ifjúságot támogató európai programok létezését jobban kellene kommunikálni a fiatalok felé részvételük fokozása érdekében,

| R. | mivel egy hatékony ifjúsági politika hozzájárulhat egy európai mentalitás kialakításához, |
| --- | --- |

R.

mivel egy hatékony ifjúsági politika hozzájárulhat egy európai mentalitás kialakításához,

Általános észrevételek

| 1. | üdvözli a Bizottság „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése” című közleményét; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság „Az EU ifjúsági stratégiája – befektetés és az érvényesülés elősegítése” című közleményét;

| 2. | üdvözli a Tanács állásfoglalását az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018); |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Tanács állásfoglalását az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018);

| 3. | rámutat arra, hogy az „ifjúság” fogalmának meghatározása tagállamonként eltérő; megjegyzi, hogy a fogalmat a társadalmi körülmények befolyásolják, és hogy emiatt mutatkozik különbség az egyes tagállamok megközelítésében; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy az „ifjúság” fogalmának meghatározása tagállamonként eltérő; megjegyzi, hogy a fogalmat a társadalmi körülmények befolyásolják, és hogy emiatt mutatkozik különbség az egyes tagállamok megközelítésében;

| 4. | véleménye szerint a közösségi programoknak és támogatásoknak tükrözniük kell Európa fiatalokkal kapcsolatos törekvéseit; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint a közösségi programoknak és támogatásoknak tükrözniük kell Európa fiatalokkal kapcsolatos törekvéseit;

| 5. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a Lisszaboni Szerződés ifjúságpolitikai rendelkezéseit, például ösztönözzék a fiatalok részvételét a demokratikus életben, fordítsanak különös figyelmet a fiatal sportolókra és jogilag tartassák be az alapjogi chartát; |
| --- | --- |

5.

felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a Lisszaboni Szerződés ifjúságpolitikai rendelkezéseit, például ösztönözzék a fiatalok részvételét a demokratikus életben, fordítsanak különös figyelmet a fiatal sportolókra és jogilag tartassák be az alapjogi chartát;

Főbb megjegyzések az ifjúsági stratégia eredményességéről

| 6. | elismeri, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelő figyelembevételével a megerősített nyílt koordinációs módszer – gyengeségei, korlátozott alkalmazása, a legitimitás hiányosságai, a „szakértők” és a megválasztott politikusok közötti hatékony együttműködés hiánya, a nemzeti prioritásoknak megfelelő integráció hiánya és a különböző szintek közötti „felelősségbeli zavar” kockázata ellenére – az ifjúsági politikában folyó együttműködés megfelelő eszköze; úgy véli, hogy hosszú távú eredmények elérése érdekében meg kell erősíteni a nyílt koordinációs módszert; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelő figyelembevételével a megerősített nyílt koordinációs módszer – gyengeségei, korlátozott alkalmazása, a legitimitás hiányosságai, a „szakértők” és a megválasztott politikusok közötti hatékony együttműködés hiánya, a nemzeti prioritásoknak megfelelő integráció hiánya és a különböző szintek közötti „felelősségbeli zavar” kockázata ellenére – az ifjúsági politikában folyó együttműködés megfelelő eszköze; úgy véli, hogy hosszú távú eredmények elérése érdekében meg kell erősíteni a nyílt koordinációs módszert;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a nyílt koordinációs módszer maximális eredményessége érdekében valamennyi érintett részéről erős politikai elszántságra van szükség; úgy véli, hogy a végrehajtási hiányosságok alapvetően akadályozzák a kitűzött célok elérését; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a nyílt koordinációs módszer maximális eredményessége érdekében valamennyi érintett részéről erős politikai elszántságra van szükség; úgy véli, hogy a végrehajtási hiányosságok alapvetően akadályozzák a kitűzött célok elérését;

| 8. | elismeri, hogy e stratégia céljainak elérése érdekében fontos az intézmények közötti helyi, regionális, nemzeti és európai szintű együttműködés, valamint felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a fiatalok képviselőit, hogy játsszanak aktív szerepet az ifjúsági stratégia végrehajtásában; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy e stratégia céljainak elérése érdekében fontos az intézmények közötti helyi, regionális, nemzeti és európai szintű együttműködés, valamint felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a fiatalok képviselőit, hogy játsszanak aktív szerepet az ifjúsági stratégia végrehajtásában;

| 9. | ifjúsági kérdésekben szorosabb együttműködést sürget az Európai Parlament, a Bizottság és a Tanács között, és hangsúlyozza a nemzeti parlamentekkel való és a nemzeti parlamentek közötti integráltabb együttműködés szükségességét a nyílt koordinációs módszer keretében; |
| --- | --- |

9.

ifjúsági kérdésekben szorosabb együttműködést sürget az Európai Parlament, a Bizottság és a Tanács között, és hangsúlyozza a nemzeti parlamentekkel való és a nemzeti parlamentek közötti integráltabb együttműködés szükségességét a nyílt koordinációs módszer keretében;

| 10. | üdvözli a kettős megközelítés világos meghatározását, a munkamódszerek bevezetését és különösen a Tanács által meghatározott megvalósítási eszközök egyértelmű felsorolását; kéri az Európai Parlament részvételét a munkaciklusok prioritásainak meghatározásában; az ifjúságpolitika terén tényeken alapuló, koherens és konkrét európai együttműködésre szólít fel; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a kettős megközelítés világos meghatározását, a munkamódszerek bevezetését és különösen a Tanács által meghatározott megvalósítási eszközök egyértelmű felsorolását; kéri az Európai Parlament részvételét a munkaciklusok prioritásainak meghatározásában; az ifjúságpolitika terén tényeken alapuló, koherens és konkrét európai együttműködésre szólít fel;

| 11. | hangsúlyozza, hogy európai és nemzeti szinten egyaránt világos és felhasználóbarát mutatókra van szükség, amelyek lehetővé teszik a fiatalok helyzetére vonatkozó valós ismeretek javítását, bővítését és naprakésszé tételét, valamint a közösen meghatározott célkitűzések végrehajtása során tett előrehaladás mérését és összehasonlítását; kiemeli a folyamatos ellenőrzés és értékelés fontosságát; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy európai és nemzeti szinten egyaránt világos és felhasználóbarát mutatókra van szükség, amelyek lehetővé teszik a fiatalok helyzetére vonatkozó valós ismeretek javítását, bővítését és naprakésszé tételét, valamint a közösen meghatározott célkitűzések végrehajtása során tett előrehaladás mérését és összehasonlítását; kiemeli a folyamatos ellenőrzés és értékelés fontosságát;

| 12. | rámutat az uniós ifjúsági stratégia végrehajtásának állapotára vonatkozó értékelés jelentőségére; hangsúlyozza, hogy a tagállamok ifjúsági témáról készített időközi jelentését a társadalmi tudatosság növelése érdekében nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni; hangsúlyozza, hogy figyelemmel kell kísérni, hogyan alakul és változik a fiatalok élete Európában, hogy a tényleges fejlődést értékelni lehessen; |
| --- | --- |

12.

rámutat az uniós ifjúsági stratégia végrehajtásának állapotára vonatkozó értékelés jelentőségére; hangsúlyozza, hogy a tagállamok ifjúsági témáról készített időközi jelentését a társadalmi tudatosság növelése érdekében nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni; hangsúlyozza, hogy figyelemmel kell kísérni, hogyan alakul és változik a fiatalok élete Európában, hogy a tényleges fejlődést értékelni lehessen;

| 13. | úgy véli, hogy az egymástól tanulásnak fejlettebbnek kellene lennie, mivel ezáltal megkönnyíthető a helyes gyakorlatok cseréje és hozzá lehet járulni a nemzeti szintű fellépések következetességéhez; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az egymástól tanulásnak fejlettebbnek kellene lennie, mivel ezáltal megkönnyíthető a helyes gyakorlatok cseréje és hozzá lehet járulni a nemzeti szintű fellépések következetességéhez;

| 14. | úgy véli, hogy az uniós ifjúsági stratégia teljessége érdekében az ifjúsági politikákat pontos és átlátható módon az uniós programokkal és fellépésekkel párhuzamosan kell kialakítani; úgy véli, hogy az uniós programok végrehajtásából származó eredményeknek visszajelzést kell adniuk az ifjúsági politikák alakításához és általában az uniós ifjúsági stratégiához, és viszont; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az uniós ifjúsági stratégia teljessége érdekében az ifjúsági politikákat pontos és átlátható módon az uniós programokkal és fellépésekkel párhuzamosan kell kialakítani; úgy véli, hogy az uniós programok végrehajtásából származó eredményeknek visszajelzést kell adniuk az ifjúsági politikák alakításához és általában az uniós ifjúsági stratégiához, és viszont;

| 15. | hangsúlyozza továbbá, hogy a már végrehajtott meglévő programokat mélyrehatóan elemezni kell, hogy lehetővé váljon a hatékony minőségirányítás, és ennek alapján ki lehessen dolgozni a jövőben a programoknál esetleg szükségessé váló tökéletesítéseket; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza továbbá, hogy a már végrehajtott meglévő programokat mélyrehatóan elemezni kell, hogy lehetővé váljon a hatékony minőségirányítás, és ennek alapján ki lehessen dolgozni a jövőben a programoknál esetleg szükségessé váló tökéletesítéseket;

| 16. | rámutat, hogy szükség van az uniós ifjúsági programok és szociális alapok kiigazítására a hozzáférésük megkönnyítése és a hozzáférésükre irányuló eljárás egyszerűsítése érdekében; hangsúlyozza egy gyakorlatias, bürokráciamentes megközelítés kidolgozásának fontosságát ezen a területen, hogy integrált ifjúsági stratégiát hajtsanak végre a fiatalok életének javítása érdekében; kiemeli annak jelentőségét, hogy a fiatalokat bevonják az ifjúsági programok végrehajtásába, hogy igényeiket jobban figyelembe lehessen venni; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy szükség van az uniós ifjúsági programok és szociális alapok kiigazítására a hozzáférésük megkönnyítése és a hozzáférésükre irányuló eljárás egyszerűsítése érdekében; hangsúlyozza egy gyakorlatias, bürokráciamentes megközelítés kidolgozásának fontosságát ezen a területen, hogy integrált ifjúsági stratégiát hajtsanak végre a fiatalok életének javítása érdekében; kiemeli annak jelentőségét, hogy a fiatalokat bevonják az ifjúsági programok végrehajtásába, hogy igényeiket jobban figyelembe lehessen venni;

| 17. | kiemeli a Comenius, az Erasmus és a Leonardo da Vinci programok jelentőségét az európai oktatási és képzési politikák kidolgozásában; megismétli azon politikai prioritását, hogy ezeket a programokat az uniós ifjúsági politika fejlesztése sarokkövének tekinti, különösen a többéves programok következő generációja tekintetében; |
| --- | --- |

17.

kiemeli a Comenius, az Erasmus és a Leonardo da Vinci programok jelentőségét az európai oktatási és képzési politikák kidolgozásában; megismétli azon politikai prioritását, hogy ezeket a programokat az uniós ifjúsági politika fejlesztése sarokkövének tekinti, különösen a többéves programok következő generációja tekintetében;

| 18. | úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítést kell tenni a fiatalok Európán belüli mobilitásának előmozdítására, és hogy a mobilitási programokban lehetőséget kell biztosítani és kellő figyelmet kell fordítani a formális oktatásban részt nem vevő fiatalok tapasztalatcseréire; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítést kell tenni a fiatalok Európán belüli mobilitásának előmozdítására, és hogy a mobilitási programokban lehetőséget kell biztosítani és kellő figyelmet kell fordítani a formális oktatásban részt nem vevő fiatalok tapasztalatcseréire;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy az új mobilitási programokon belül szenteljen külön figyelmet a fiatal munkavállalók mobilitásának, és ennek érdekében kéri, hogy a diákok számára jelenleg is létező speciális vízumrendszert terjesszék ki a fiatal munkavállalókra is; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy az új mobilitási programokon belül szenteljen külön figyelmet a fiatal munkavállalók mobilitásának, és ennek érdekében kéri, hogy a diákok számára jelenleg is létező speciális vízumrendszert terjesszék ki a fiatal munkavállalókra is;

| 20. | felhívja a figyelmet arra, hogy a tömegmédiát be kell vonni az ifjúságnak szóló programok népszerűsítésébe; |
| --- | --- |

20.

felhívja a figyelmet arra, hogy a tömegmédiát be kell vonni az ifjúságnak szóló programok népszerűsítésébe;

| 21. | elismeri, hogy a fiatalok életének javítása olyan hatalmas feladat, amelyet minden politikai területen figyelembe kell venni; bátorítja az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy ösztönözzék ifjúsági területek létrehozását valamennyi tárcánál és minisztériumnál, ami segíti a megfelelő ifjúsági politikák kidolgozásának megerősítését; emellett felszólítja a Bizottságot, hogy főigazgatóságain jelöljön ki ifjúsági felelősöket és képezze tovább őket; véleménye szerint a az a cél, hogy a Bizottság dokumentumait az ifjúságpolitika céljainak szempontjából értékeljék; ezért határozottan üdvözli az ágazatokon átívelő megközelítést mint a maximális eredményesség eléréséhez szükséges tényezőt; úgy ítéli meg, hogy az ifjúsággal kapcsolatos kérdéseknek az összes politikai területbe való beépítése az ifjúsági stratégia sikerének kulcsfontosságú eleme; |
| --- | --- |

21.

elismeri, hogy a fiatalok életének javítása olyan hatalmas feladat, amelyet minden politikai területen figyelembe kell venni; bátorítja az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy ösztönözzék ifjúsági területek létrehozását valamennyi tárcánál és minisztériumnál, ami segíti a megfelelő ifjúsági politikák kidolgozásának megerősítését; emellett felszólítja a Bizottságot, hogy főigazgatóságain jelöljön ki ifjúsági felelősöket és képezze tovább őket; véleménye szerint a az a cél, hogy a Bizottság dokumentumait az ifjúságpolitika céljainak szempontjából értékeljék; ezért határozottan üdvözli az ágazatokon átívelő megközelítést mint a maximális eredményesség eléréséhez szükséges tényezőt; úgy ítéli meg, hogy az ifjúsággal kapcsolatos kérdéseknek az összes politikai területbe való beépítése az ifjúsági stratégia sikerének kulcsfontosságú eleme;

| 22. | hangsúlyozza a generációk közötti igazságosság európai szintű intézményesítésének és annak szükségességét, hogy a tagállamok elfogadják ezt az elvet a generációk közötti kapcsolatok igazságos rendezéséhez; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a generációk közötti igazságosság európai szintű intézményesítésének és annak szükségességét, hogy a tagállamok elfogadják ezt az elvet a generációk közötti kapcsolatok igazságos rendezéséhez;

Cselekvési területek

| 23. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a globális gazdasági válság jelentős hatással van a fiatalokra és ennek mélyrehatóan befolyásolnia kell a cselekvési területeken belüli prioritásokat; úgy véli, hogy ezt azon intézkedések körének feltárásával kell tenni, amelyek a szociális intézkedések leépítésére vonatkozó stratégát támogatják, valamint különös figyelmet kell fordítani a szociális biztonsági hálók és a társadalombiztosítási rendszerek felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

23.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a globális gazdasági válság jelentős hatással van a fiatalokra és ennek mélyrehatóan befolyásolnia kell a cselekvési területeken belüli prioritásokat; úgy véli, hogy ezt azon intézkedések körének feltárásával kell tenni, amelyek a szociális intézkedések leépítésére vonatkozó stratégát támogatják, valamint különös figyelmet kell fordítani a szociális biztonsági hálók és a társadalombiztosítási rendszerek felülvizsgálatára;

Az összes cselekvési területre érvényes általános alapelvek

| 24. | kiemeli a fiatalok közötti mindenfajta megkülönböztetés – nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló – megszüntetésének fontosságát; |
| --- | --- |

24.

kiemeli a fiatalok közötti mindenfajta megkülönböztetés – nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló – megszüntetésének fontosságát;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az ifjúságot az EU társadalmi jövőképének prioritást élvező csoportjává kell tenni; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az ifjúságot az EU társadalmi jövőképének prioritást élvező csoportjává kell tenni;

| 26. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a fogyatékkal élő fiatalok számára hatékony, személyre szabott támogatást kell adni, és biztosítani kell számukra az oktatáshoz, munkához, kultúrához, szabadidős tevékenységekhez, sporthoz, szociális tevékenységekhez, illetve a köz- és állampolgári ügyek intézésében történő részvételhez való valódi, fizikai, érzékszervi és kognitív szempontból egyenlő esélyeket nyújtó hozzáférést; |
| --- | --- |

26.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a fogyatékkal élő fiatalok számára hatékony, személyre szabott támogatást kell adni, és biztosítani kell számukra az oktatáshoz, munkához, kultúrához, szabadidős tevékenységekhez, sporthoz, szociális tevékenységekhez, illetve a köz- és állampolgári ügyek intézésében történő részvételhez való valódi, fizikai, érzékszervi és kognitív szempontból egyenlő esélyeket nyújtó hozzáférést;

| 27. | felszólít a sokféleség tiszteletben tartását és a fiatalok és gyermekek sikeres integrációját biztosító intézkedések meghozatalára; |
| --- | --- |

27.

felszólít a sokféleség tiszteletben tartását és a fiatalok és gyermekek sikeres integrációját biztosító intézkedések meghozatalára;

| 28. | felszólítja a tagállamokat, hogy tárják fel az ifjúsági politikák, az oktatási, képzési, foglalkoztatási, kulturális és egyéb politikák közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a tagállamokat, hogy tárják fel az ifjúsági politikák, az oktatási, képzési, foglalkoztatási, kulturális és egyéb politikák közötti kapcsolatokat;

| 29. | kiemeli, hogy erős kapcsokat kell létrehozni a gyermekekkel és fiatalokkal kapcsolatos politikák között; |
| --- | --- |

29.

kiemeli, hogy erős kapcsokat kell létrehozni a gyermekekkel és fiatalokkal kapcsolatos politikák között;

Oktatás és képzés

| 30. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a növekedés és munkahelyteremtés kulcselemeként fokozzák a tudásháromszög (oktatás, kutatás, innováció) egyes elemei közötti kölcsönhatást; határozottan javasolja a nem formális oktatás és képzés erőteljesebb gazdasági elismerésére vonatkozó közös kritériumok előmozdítását; például az EKK-rendszer elfogadásának felgyorsítása révén, a képesítések elismerése, illetve az átláthatóság és a készségek érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

30.

ösztönzi a tagállamokat, hogy a növekedés és munkahelyteremtés kulcselemeként fokozzák a tudásháromszög (oktatás, kutatás, innováció) egyes elemei közötti kölcsönhatást; határozottan javasolja a nem formális oktatás és képzés erőteljesebb gazdasági elismerésére vonatkozó közös kritériumok előmozdítását; például az EKK-rendszer elfogadásának felgyorsítása révén, a képesítések elismerése, illetve az átláthatóság és a készségek érvényesítése érdekében;

| 31. | felszólítja a tagállamokat a munkaerőpiacon keresett munkáknak megfelelő készségekbe történő befektetések kezdeményezésére, továbbá arra ösztönzi őket, hogy az oktatási tanterveket igazítsák a munkaerő-piaci igényekhez, hozzák létre a rövid távú gyakorlati képzésre vonatkozó jogi szabályozást (ha még nincs ilyen), és amikor csak lehetséges, alkalmazzák a készségek érvényesítését és a képesítések elismerését; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a tagállamokat a munkaerőpiacon keresett munkáknak megfelelő készségekbe történő befektetések kezdeményezésére, továbbá arra ösztönzi őket, hogy az oktatási tanterveket igazítsák a munkaerő-piaci igényekhez, hozzák létre a rövid távú gyakorlati képzésre vonatkozó jogi szabályozást (ha még nincs ilyen), és amikor csak lehetséges, alkalmazzák a készségek érvényesítését és a képesítések elismerését;

| 32. | felhívja a figyelmet az iskolát idő előtt elhagyók problémájára, valamint arra, hogy intézkedni kell annak biztosításáról, hogy a fiatalok lehető legnagyobb hányada elvégezze a kötelező iskolákat; |
| --- | --- |

32.

felhívja a figyelmet az iskolát idő előtt elhagyók problémájára, valamint arra, hogy intézkedni kell annak biztosításáról, hogy a fiatalok lehető legnagyobb hányada elvégezze a kötelező iskolákat;

| 33. | határozottan ösztönzi a tagállamokat, hogy a finanszírozás növelésével támogassák minden fiatal tanulmányi és képzési mobilitását, amely kulcsfontosságú tényező a tanulási és munkatapasztalatok megszerzéséhez; hangsúlyozza az ifjúság mobilitásának jelentőségét az EU határ menti régióiban is az ifjúságot támogató uniós programokban való széles körű részvétel biztosítása révén; |
| --- | --- |

33.

határozottan ösztönzi a tagállamokat, hogy a finanszírozás növelésével támogassák minden fiatal tanulmányi és képzési mobilitását, amely kulcsfontosságú tényező a tanulási és munkatapasztalatok megszerzéséhez; hangsúlyozza az ifjúság mobilitásának jelentőségét az EU határ menti régióiban is az ifjúságot támogató uniós programokban való széles körű részvétel biztosítása révén;

| 34. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a stratégiai célok elérése és annak érdekében, hogy elérjék az európai oktatási és képzési együttműködési keretben (ET 2020) meghatározott referenciaértékeket, különösen az alapvető készségek elsajátításában rosszul teljesítők és az iskolát idő előtt elhagyók tekintetében; |
| --- | --- |

34.

sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a stratégiai célok elérése és annak érdekében, hogy elérjék az európai oktatási és képzési együttműködési keretben (ET 2020) meghatározott referenciaértékeket, különösen az alapvető készségek elsajátításában rosszul teljesítők és az iskolát idő előtt elhagyók tekintetében;

| 35. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az oktatási rendszert elhagyók számára teremtsék meg a megfelelő csatornákat az oda történő visszajutásra, és gondoskodjanak arról, hogy a gyakorlati képzésben részt vevők számára az oktatás felsőbb szintjeire vezető, megfelelő áthidaló megoldások álljanak rendelkezésre, valamint javasoljanak célzott programokat a nehéz körülmények vagy rossz választások miatt lemaradó fiatalok számára; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az oktatási rendszert elhagyók számára teremtsék meg a megfelelő csatornákat az oda történő visszajutásra, és gondoskodjanak arról, hogy a gyakorlati képzésben részt vevők számára az oktatás felsőbb szintjeire vezető, megfelelő áthidaló megoldások álljanak rendelkezésre, valamint javasoljanak célzott programokat a nehéz körülmények vagy rossz választások miatt lemaradó fiatalok számára;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára biztosítani kell az oktatásból a munkába való átmenettel kapcsolatos orientációhoz és tanácsadáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára biztosítani kell az oktatásból a munkába való átmenettel kapcsolatos orientációhoz és tanácsadáshoz való hozzáférést;

| 37. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a gyermekek és a fiatalok – családjaik jogi státuszától függetlenül – hozzáférhessenek az állami oktatáshoz, és az integráció eszközeként segítsék elő, hogy e gyerekek és fiatalok saját kultúrájukat és nyelvüket kellőképpen tiszteletben tartva megszerezzék a szükséges nyelvtudást és megismerjék a befogadó tagállam kultúráját; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a gyermekek és a fiatalok – családjaik jogi státuszától függetlenül – hozzáférhessenek az állami oktatáshoz, és az integráció eszközeként segítsék elő, hogy e gyerekek és fiatalok saját kultúrájukat és nyelvüket kellőképpen tiszteletben tartva megszerezzék a szükséges nyelvtudást és megismerjék a befogadó tagállam kultúráját;

| 38. | felszólítja a tagállamokat, hogy származásukra vagy anyagi helyzetükre való tekintet nélkül biztosítsanak egyenlő hozzáférést az oktatáshoz a fiatalok számára, valamint garantálják az oktatáshoz való egyenlő hozzáférést az alacsony jövedelmű családokból származó, hátrányos helyzetű fiatalok számára; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a tagállamokat, hogy származásukra vagy anyagi helyzetükre való tekintet nélkül biztosítsanak egyenlő hozzáférést az oktatáshoz a fiatalok számára, valamint garantálják az oktatáshoz való egyenlő hozzáférést az alacsony jövedelmű családokból származó, hátrányos helyzetű fiatalok számára;

| 39. | felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, valamint a formális és a nem formális oktatás tekintetében egyaránt részvételre ösztönző oktatást teremtsenek meg; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, valamint a formális és a nem formális oktatás tekintetében egyaránt részvételre ösztönző oktatást teremtsenek meg;

| 40. | hangsúlyozza, hogy az oktatók számára új, hatékony és folyamatos képzési rendszert kell biztosítani annak érdekében, hogy segíthessenek a diákoknak a gyorsan változó társadalmunkhoz történő alkalmazkodásban; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy az oktatók számára új, hatékony és folyamatos képzési rendszert kell biztosítani annak érdekében, hogy segíthessenek a diákoknak a gyorsan változó társadalmunkhoz történő alkalmazkodásban;

| 41. | hangsúlyozza a médiaismeretek fontosságát; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a médiaismeretek fontosságát;

| 42. | rámutat, hogy az oktatás alapvető szerepet játszik a személyes pozitív hozzáállás kialakulásában; |
| --- | --- |

42.

rámutat, hogy az oktatás alapvető szerepet játszik a személyes pozitív hozzáállás kialakulásában;

Foglalkoztatás és vállalkozói készség

| 43. | rendkívül aggasztónak tartja a munkanélküliek, az alulfoglalkoztatottak és a bizonytalan munkahellyel rendelkezők növekvő számát a fiatalok körében, különösen a jelenlegi gazdasági válság idején; határozottan támogatja az Európai Tanácsnak szóló azon felkérést, hogy a 2010-et követő időszakra szóló lisszaboni stratégiában és az „Európa 2020” stratégiában gondoskodjon a fiatalokra vonatkozó tervekről és az európai ifjúsági paktum átfogó céljaival összhangban támogassa a kezdeményezések folytatását; határozottan támogatja a gazdasági és pénzügyi válságtervek keretében a gazdasági fellendülés menetében a fiatalokat célzó megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

43.

rendkívül aggasztónak tartja a munkanélküliek, az alulfoglalkoztatottak és a bizonytalan munkahellyel rendelkezők növekvő számát a fiatalok körében, különösen a jelenlegi gazdasági válság idején; határozottan támogatja az Európai Tanácsnak szóló azon felkérést, hogy a 2010-et követő időszakra szóló lisszaboni stratégiában és az „Európa 2020” stratégiában gondoskodjon a fiatalokra vonatkozó tervekről és az európai ifjúsági paktum átfogó céljaival összhangban támogassa a kezdeményezések folytatását; határozottan támogatja a gazdasági és pénzügyi válságtervek keretében a gazdasági fellendülés menetében a fiatalokat célzó megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatot;

| 44. | hangsúlyozza a növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégia célkitűzései megvalósításának alapvető fontosságát és úgy véli, hogy a megújult EU 2020-as menetrend lehetővé teszi, hogy az EU egy innovatív és munkahelyteremtő gazdaság felé gyorsabban elmozdulva teljesen felépüljön a válságból; ebben az összefüggésben sürgeti, hogy a megújult menetrend jobban fókuszáljon a fiatalokra; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza a növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégia célkitűzései megvalósításának alapvető fontosságát és úgy véli, hogy a megújult EU 2020-as menetrend lehetővé teszi, hogy az EU egy innovatív és munkahelyteremtő gazdaság felé gyorsabban elmozdulva teljesen felépüljön a válságból; ebben az összefüggésben sürgeti, hogy a megújult menetrend jobban fókuszáljon a fiatalokra;

| 45. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a bizonytalan munkahelyek és nem megfelelő munkakörülmények ellen, amelyekkel a fiatalok a munkaerőpiacon találkoznak, illetve aktívan támogassák a munkavállalás és a családi élet összeegyeztethetőségét; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a bizonytalan munkahelyek és nem megfelelő munkakörülmények ellen, amelyekkel a fiatalok a munkaerőpiacon találkoznak, illetve aktívan támogassák a munkavállalás és a családi élet összeegyeztethetőségét;

| 46. | sürgeti a tagállamokat, hogy a foglalkoztatás elősegítése érdekében politikáikban vegyék figyelembe a generációk közötti dimenziót; |
| --- | --- |

46.

sürgeti a tagállamokat, hogy a foglalkoztatás elősegítése érdekében politikáikban vegyék figyelembe a generációk közötti dimenziót;

| 47. | felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák a fiatalok hozzáférését a jó munkafeltételeket nyújtó valamennyi foglalkoztatási formához annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a tehetség elpazarlása, amely a készségek és munkák közötti aránytalanságból adódik; ezzel összefüggésben javasolja a gyakornoki állások minőségének és a gyakornokok jogainak javítását annak biztosításával, hogy a gyakornoki programok többsége biztosítsa a fiatalok számára a képzettség és később a fizetett állás megszerzését; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák a fiatalok hozzáférését a jó munkafeltételeket nyújtó valamennyi foglalkoztatási formához annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a tehetség elpazarlása, amely a készségek és munkák közötti aránytalanságból adódik; ezzel összefüggésben javasolja a gyakornoki állások minőségének és a gyakornokok jogainak javítását annak biztosításával, hogy a gyakornoki programok többsége biztosítsa a fiatalok számára a képzettség és később a fizetett állás megszerzését;

| 48. | felszólítja emellett a tagállamokat, hogy több munkalehetőséget teremtsenek, hajtsanak végre szociális védelmi programokat a hátrányos helyzetű fiatalok érdekében; biztosítsák a perifériáról és a városközpontokból származó fiatalok esélyegyenlőségét és külön támogatást nyújtsanak a fiatal anyáknak; |
| --- | --- |

48.

felszólítja emellett a tagállamokat, hogy több munkalehetőséget teremtsenek, hajtsanak végre szociális védelmi programokat a hátrányos helyzetű fiatalok érdekében; biztosítsák a perifériáról és a városközpontokból származó fiatalok esélyegyenlőségét és külön támogatást nyújtsanak a fiatal anyáknak;

| 49. | emlékeztet az agyelszívás kockázatára és annak a fiatalok származás szerinti országára gyakorolt negatív következményeire; felszólítja a tagállamokat, hogy tárjanak fel és dolgozzanak ki a fiatalok otthontartására irányuló stratégiát olyan országokra és régiókra vonatkozóan, amelyekben gyakori a változatos formában – pl. agyelszívás, a hiányszakmák betöltése, valamint az olcsó, rugalmas, képzetlen és gyakran időszakos foglalkoztatás – megnyilvánuló kivándorlás; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet az agyelszívás kockázatára és annak a fiatalok származás szerinti országára gyakorolt negatív következményeire; felszólítja a tagállamokat, hogy tárjanak fel és dolgozzanak ki a fiatalok otthontartására irányuló stratégiát olyan országokra és régiókra vonatkozóan, amelyekben gyakori a változatos formában – pl. agyelszívás, a hiányszakmák betöltése, valamint az olcsó, rugalmas, képzetlen és gyakran időszakos foglalkoztatás – megnyilvánuló kivándorlás;

| 50. | felszólítja a tagállamokat, hogy szüntessék meg a fiatal férfiak és fiatal nők közötti jövedelemkülönbségeket az olyan esetekben, amikor a különbség csak a nemeken alapul; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a tagállamokat, hogy szüntessék meg a fiatal férfiak és fiatal nők közötti jövedelemkülönbségeket az olyan esetekben, amikor a különbség csak a nemeken alapul;

| 51. | felszólítja a tagállamokat, hogy a globalizáció korában biztosítsanak megfelelő munkavállalói jogokat és szociális biztonságot, ügyelve a rugalmasság és a biztonság közötti egyensúly fenntartására; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a tagállamokat, hogy a globalizáció korában biztosítsanak megfelelő munkavállalói jogokat és szociális biztonságot, ügyelve a rugalmasság és a biztonság közötti egyensúly fenntartására;

| 52. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a megszerzett szociális juttatások teljes átvihetőségét annak érdekében, hogy a mobilitást választó fiatal munkavállalók jóléte ne kerüljön veszélybe; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a megszerzett szociális juttatások teljes átvihetőségét annak érdekében, hogy a mobilitást választó fiatal munkavállalók jóléte ne kerüljön veszélybe;

| 53. | hangsúlyozza a vállalatoknál és intézményeknél a tanulmányok ideje alatt biztosított gyakorlati képzési idő jelentőségét, amely ezután megkönnyítheti a későbbi munkavállalást; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza a vállalatoknál és intézményeknél a tanulmányok ideje alatt biztosított gyakorlati képzési idő jelentőségét, amely ezután megkönnyítheti a későbbi munkavállalást;

| 54. | javasolja a vállalkozói kultúra fiatalok körében történő népszerűsítését a vállalkozásról szóló kommunikáció javításán keresztül, az európai struktúrák és hálózatok e célból történő fejlesztésének támogatása révén, valamint a fiatalok önálló vállalkozóvá válásának vagy a mikrohitelekhez és mikrofinanszírozási eszközökhöz való folyamodásuk ösztönzése révén; hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás jelentőségét; |
| --- | --- |

54.

javasolja a vállalkozói kultúra fiatalok körében történő népszerűsítését a vállalkozásról szóló kommunikáció javításán keresztül, az európai struktúrák és hálózatok e célból történő fejlesztésének támogatása révén, valamint a fiatalok önálló vállalkozóvá válásának vagy a mikrohitelekhez és mikrofinanszírozási eszközökhöz való folyamodásuk ösztönzése révén; hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás jelentőségét;

| 55. | támogatja az oktatás és az ipar közötti szinergiák, valamint az egyetemek és az üzleti világ közötti integráció fejlettebb formáinak szükségességét; |
| --- | --- |

55.

támogatja az oktatás és az ipar közötti szinergiák, valamint az egyetemek és az üzleti világ közötti integráció fejlettebb formáinak szükségességét;

| 56. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az európai programokat kiegészítő nemzeti programokkal támogassák a fiatalokat célzó magánjellegű kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

56.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az európai programokat kiegészítő nemzeti programokkal támogassák a fiatalokat célzó magánjellegű kezdeményezéseket;

| 57. | felhívja a figyelmet arra, hogy politikákat kell kidolgozni a munka és a magánélet összeegyeztetésére, a fiatalokat pedig ösztönözni kell a családalapításra; rámutat arra is, hogy biztosítani kell, hogy a fiatalok elegendő jövedelemmel rendelkezzenek döntéseik – többek között a családalapításra vonatkozó döntés – önálló meghozatalához; |
| --- | --- |

57.

felhívja a figyelmet arra, hogy politikákat kell kidolgozni a munka és a magánélet összeegyeztetésére, a fiatalokat pedig ösztönözni kell a családalapításra; rámutat arra is, hogy biztosítani kell, hogy a fiatalok elegendő jövedelemmel rendelkezzenek döntéseik – többek között a családalapításra vonatkozó döntés – önálló meghozatalához;

Egészség, jólét és környezet

| 58. | hangsúlyozza, hogy az éghajlati és környezeti változások és a környezetkárosodás kedvezőtlen hatást gyakorolnak a fiatalok életére, és e területen fenntartható intézkedések meghozatalára szólít fel; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy az éghajlati és környezeti változások és a környezetkárosodás kedvezőtlen hatást gyakorolnak a fiatalok életére, és e területen fenntartható intézkedések meghozatalára szólít fel;

| 59. | felszólítja a tagállamokat, hogy tanterveikbe építsék be az egészségügyi és környezeti kockázatok megelőzésének megfelelő oktatását; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a tagállamokat, hogy tanterveikbe építsék be az egészségügyi és környezeti kockázatok megelőzésének megfelelő oktatását;

| 60. | mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az együttműködési keret nem tesz említést a fogyasztóvédelmi politikákról; véleménye szerint lehet összefüggés egyes egészségügyi problémák és az egészségtelen élelmiszerek termelése és forgalomba hozatala között; |
| --- | --- |

60.

mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az együttműködési keret nem tesz említést a fogyasztóvédelmi politikákról; véleménye szerint lehet összefüggés egyes egészségügyi problémák és az egészségtelen élelmiszerek termelése és forgalomba hozatala között;

| 61. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztó- és környezetvédelmi politikák alakításakor figyelembe kell venni a fiatalok és a gyermekek egyedülálló sebezhetőségét; hangsúlyozza, hogy például tájékoztató és oktatási kampányok révén kell biztosítani a fiatal fogyasztók magas szintű védelmét; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztó- és környezetvédelmi politikák alakításakor figyelembe kell venni a fiatalok és a gyermekek egyedülálló sebezhetőségét; hangsúlyozza, hogy például tájékoztató és oktatási kampányok révén kell biztosítani a fiatal fogyasztók magas szintű védelmét;

| 62. | kiemeli a kábítószer- és az alkoholfogyasztás és a dohányzás káros hatásai és egyéb függőségi formák – ideértve a szerencsejátékot is – elleni küzdelem elsősorban megelőzés és rehabilitáció révén történő folytatásának fontosságát; felhívja a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékben aknázzák ki az EU kábítószerek elleni cselekvési tervét és stratégiáját az alkoholfogyasztás káros hatásai és az egyéb függőségi formákkal szembeni tagállami fellépés támogatására; |
| --- | --- |

62.

kiemeli a kábítószer- és az alkoholfogyasztás és a dohányzás káros hatásai és egyéb függőségi formák – ideértve a szerencsejátékot is – elleni küzdelem elsősorban megelőzés és rehabilitáció révén történő folytatásának fontosságát; felhívja a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékben aknázzák ki az EU kábítószerek elleni cselekvési tervét és stratégiáját az alkoholfogyasztás káros hatásai és az egyéb függőségi formákkal szembeni tagállami fellépés támogatására;

| 63. | emlékeztet arra is, hogy a gyermekek és a fiatalok erőszakos jelenetek sokaságával szembesülnek a médián keresztül; javasolja e probléma további vizsgálatát, és hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést e jelenségnek az említett korosztályok szellemi egészségére gyakorolt hatásának kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

63.

emlékeztet arra is, hogy a gyermekek és a fiatalok erőszakos jelenetek sokaságával szembesülnek a médián keresztül; javasolja e probléma további vizsgálatát, és hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést e jelenségnek az említett korosztályok szellemi egészségére gyakorolt hatásának kiküszöbölése érdekében;

| 64. | javasolja, hogy médiaoktatási politikák és a média ellenőrizetlen használatából fakadó veszélyek tudatosítására irányuló politikák segítségével nyújtsanak útmutatást a fiataloknak az új technológiák használatához; |
| --- | --- |

64.

javasolja, hogy médiaoktatási politikák és a média ellenőrizetlen használatából fakadó veszélyek tudatosítására irányuló politikák segítségével nyújtsanak útmutatást a fiataloknak az új technológiák használatához;

| 65. | hangsúlyozza a fiadalok szexuális nevelési kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatásának szerepét egészségük védelmében; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza a fiadalok szexuális nevelési kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatásának szerepét egészségük védelmében;

| 66. | felhívja a figyelmet a terhességek folyamatosan magas számára a fiatalkorúak körében, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tudatosítsák e problémát a fiatalokban, és végezzenek ezzel kapcsolatos oktatást a körükben; |
| --- | --- |

66.

felhívja a figyelmet a terhességek folyamatosan magas számára a fiatalkorúak körében, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tudatosítsák e problémát a fiatalokban, és végezzenek ezzel kapcsolatos oktatást a körükben;

| 67. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bevándorló gyermekek és fiatalok – családjaik jogi státuszától függetlenül – hozzáférést kapjanak az egészségügyi alapellátáshoz; |
| --- | --- |

67.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a bevándorló gyermekek és fiatalok – családjaik jogi státuszától függetlenül – hozzáférést kapjanak az egészségügyi alapellátáshoz;

| 68. | hangsúlyozza a sport szerepét mint a fiatalokat egészséges életmódra ösztönző, és a csapatmunkát, a becsületes játékot és a felelősségvállalást előmozdító teljes tevékenységcsoportot, valamint a fiatalok tájékoztatásának szerepét a sportpályákon tapasztalható erőszak leküzdésében; speciális programokat szorgalmaz a fogyatékkal élő fiatalok számára; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza a sport szerepét mint a fiatalokat egészséges életmódra ösztönző, és a csapatmunkát, a becsületes játékot és a felelősségvállalást előmozdító teljes tevékenységcsoportot, valamint a fiatalok tájékoztatásának szerepét a sportpályákon tapasztalható erőszak leküzdésében; speciális programokat szorgalmaz a fogyatékkal élő fiatalok számára;

| 69. | felhívja a tagállamokat, hogy a fiatalok sporttevékenységének ösztönzésére irányuló erőfeszítéseik során a nemekkel kapcsolatos szempontokat is vegyék figyelembe, és biztosítsanak támogatást a kevésbé népszerű sportágaknak is; |
| --- | --- |

69.

felhívja a tagállamokat, hogy a fiatalok sporttevékenységének ösztönzésére irányuló erőfeszítéseik során a nemekkel kapcsolatos szempontokat is vegyék figyelembe, és biztosítsanak támogatást a kevésbé népszerű sportágaknak is;

| 70. | hangsúlyozza az ifjúsági felvilágosító kampányok támogatásának fontosságát a dopping elleni küzdelem és a sport tisztaságának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza az ifjúsági felvilágosító kampányok támogatásának fontosságát a dopping elleni küzdelem és a sport tisztaságának támogatása érdekében;

Részvétel

| 71. | hangsúlyozza a fiatalokkal folytatott folyamatos strukturált párbeszéd és konzultáció fontosságát; határozottan ösztönzi, hogy a fiatalok és az ifjúsági szervezetek folyamatos strukturált párbeszéden keresztül minden (helyi, nemzeti és nemzetközi) szinten fokozottabban vegyenek részt az általános politika és különösen – de nem kizárólag –az ifjúsági politika kialakításában; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza a fiatalokkal folytatott folyamatos strukturált párbeszéd és konzultáció fontosságát; határozottan ösztönzi, hogy a fiatalok és az ifjúsági szervezetek folyamatos strukturált párbeszéden keresztül minden (helyi, nemzeti és nemzetközi) szinten fokozottabban vegyenek részt az általános politika és különösen – de nem kizárólag –az ifjúsági politika kialakításában;

| 72. | hangsúlyozza az ifjúsági konzultáció módszere átgondolásának fontosságát annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok véleményének széles skáláját vegyék figyelembe; támogatja olyan struktúrák kialakítását, amelyekben az összes szereplő együtt dolgozhat, egyformán befolyásolhatja a politikákat és a döntéseket, és biztosíthatja e struktúrák kialakításához szükséges eszközöket; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza az ifjúsági konzultáció módszere átgondolásának fontosságát annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok véleményének széles skáláját vegyék figyelembe; támogatja olyan struktúrák kialakítását, amelyekben az összes szereplő együtt dolgozhat, egyformán befolyásolhatja a politikákat és a döntéseket, és biztosíthatja e struktúrák kialakításához szükséges eszközöket;

| 73. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az ifjúsági szervezeteket vonják be a politikaformálási folyamatba még helyi szinten is; |
| --- | --- |

73.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az ifjúsági szervezeteket vonják be a politikaformálási folyamatba még helyi szinten is;

| 74. | hangsúlyozza a reprezentatív ifjúsági képviseletek fontosságát a strukturált párbeszédben, és azt javasolja a Bizottságnak, hogy a fiatalokat érintő, prioritást évező kérdésekben konzultáljon a nemzeti ifjúsági tanácsok képviselőivel; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza a reprezentatív ifjúsági képviseletek fontosságát a strukturált párbeszédben, és azt javasolja a Bizottságnak, hogy a fiatalokat érintő, prioritást évező kérdésekben konzultáljon a nemzeti ifjúsági tanácsok képviselőivel;

| 75. | egyetért az ifjúsági szervezetek és a nem formális oktatáshoz való jelentős hozzájárulásuk elismerésének és támogatásának gyakran hangoztatott szükségességével; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ösztönözzék a tagállamokat helyi ifjúsági parlamentek és tanácsok felállítására és támogatására, és indítsanak ennek megfelelő programokat; |
| --- | --- |

75.

egyetért az ifjúsági szervezetek és a nem formális oktatáshoz való jelentős hozzájárulásuk elismerésének és támogatásának gyakran hangoztatott szükségességével; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ösztönözzék a tagállamokat helyi ifjúsági parlamentek és tanácsok felállítására és támogatására, és indítsanak ennek megfelelő programokat;

| 76. | hangsúlyozza, hogy a reprezentativitás fokozása érdekében több és sokféle fiatal részvételére van szükség; támogatja a részvételre ösztönzést fiatal kortól kezdve; ezzel összefüggésben bátorítja a gondolkodást az iskolák, az ifjúsági szervezetek és más civil társadalmi szervezetek közötti kapcsolatok megerősítéséről, és határozottan ajánlja a nem formális oktatás erősebb elismerésének támogatását; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy a reprezentativitás fokozása érdekében több és sokféle fiatal részvételére van szükség; támogatja a részvételre ösztönzést fiatal kortól kezdve; ezzel összefüggésben bátorítja a gondolkodást az iskolák, az ifjúsági szervezetek és más civil társadalmi szervezetek közötti kapcsolatok megerősítéséről, és határozottan ajánlja a nem formális oktatás erősebb elismerésének támogatását;

| 77. | javasolja díjak alapítását a társadalomban aktívan részt vevő fiatalok számára azzal a végső céllal, hogy kialakuljon a jogok és kötelességek kultúrája; |
| --- | --- |

77.

javasolja díjak alapítását a társadalomban aktívan részt vevő fiatalok számára azzal a végső céllal, hogy kialakuljon a jogok és kötelességek kultúrája;

| 78. | hangsúlyozza, hogy külön erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy az európai tevékenységekben való aktív részvételre ösztönözzék a periférián és a vidéki térségekben, valamint a szegény városrészekben élő fiatalokat; e tekintetben sajnálatosnak tartja, hogy az együttműködési keret nem javasolt olyan konkrét fellépéseket, amelyek célja, hogy a fiatalok – és különösen azok, akik távoli területeken élnek, valamint azok, akik nem tagjai politikai, szociális vagy nem kormányzati szervezeteknek – jobb tájékoztatást kapjanak az uniós programokról; kéri a Bizottságot, hogy e kérdésben vállaljon egyértelmű kötelezettséget; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy külön erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy az európai tevékenységekben való aktív részvételre ösztönözzék a periférián és a vidéki térségekben, valamint a szegény városrészekben élő fiatalokat; e tekintetben sajnálatosnak tartja, hogy az együttműködési keret nem javasolt olyan konkrét fellépéseket, amelyek célja, hogy a fiatalok – és különösen azok, akik távoli területeken élnek, valamint azok, akik nem tagjai politikai, szociális vagy nem kormányzati szervezeteknek – jobb tájékoztatást kapjanak az uniós programokról; kéri a Bizottságot, hogy e kérdésben vállaljon egyértelmű kötelezettséget;

| 79. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az eredményes háromoldalú információ- és eszmecsere biztosítása érdekében a tudományos, üzleti és politikai közösségek között helyi, regionális és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket az eredményes háromoldalú információ- és eszmecsere biztosítása érdekében a tudományos, üzleti és politikai közösségek között helyi, regionális és nemzeti szinten;

Kreativitás és kultúra

| 80. | felszólítja a tagállamokat, hogy könnyítsék meg az új technológiákhoz való hozzáférést annak érdekében, hogy előmozdítsák a fiatalok kreativitását és innovációs képességét, valamint felkeltsék a kultúra, a művészet és a tudomány iránti érdeklődést; |
| --- | --- |

80.

felszólítja a tagállamokat, hogy könnyítsék meg az új technológiákhoz való hozzáférést annak érdekében, hogy előmozdítsák a fiatalok kreativitását és innovációs képességét, valamint felkeltsék a kultúra, a művészet és a tudomány iránti érdeklődést;

| 81. | meglepőnek tartja, hogy a Bizottság közleményéből teljes mértékben hiányoznak a kulturális kérdésekre tett konkrét utalások; hozzáteszi, hogy ezek a kérdések nem szorítkozhatnak kizárólag a vállalkozásokra és az új technológiák használatára; |
| --- | --- |

81.

meglepőnek tartja, hogy a Bizottság közleményéből teljes mértékben hiányoznak a kulturális kérdésekre tett konkrét utalások; hozzáteszi, hogy ezek a kérdések nem szorítkozhatnak kizárólag a vállalkozásokra és az új technológiák használatára;

| 82. | üdvözli, hogy a Tanács határozata figyelembe veszi az oktatási rendszer és a családok szerepét kiegészítő társadalmi és kulturális tevékenységek szerepét; megállapítja, hogy ezek a tevékenységek döntő mértékben járulnak hozzá a megkülönböztetés és az egyenlőtlenség elleni küzdelemhez is, és elősegítik a fiatalok szabadidős tevékenységekhez, kultúrához és sporthoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

82.

üdvözli, hogy a Tanács határozata figyelembe veszi az oktatási rendszer és a családok szerepét kiegészítő társadalmi és kulturális tevékenységek szerepét; megállapítja, hogy ezek a tevékenységek döntő mértékben járulnak hozzá a megkülönböztetés és az egyenlőtlenség elleni küzdelemhez is, és elősegítik a fiatalok szabadidős tevékenységekhez, kultúrához és sporthoz való hozzáférését;

| 83. | hangsúlyozza az ifjúsági kultúra támogatásának és elismerésének fontosságát a források tagállami elosztása során, mivel ez alapvető fontosságú a fiatalok kreativitásának fejlesztése szempontjából; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza az ifjúsági kultúra támogatásának és elismerésének fontosságát a források tagállami elosztása során, mivel ez alapvető fontosságú a fiatalok kreativitásának fejlesztése szempontjából;

| 84. | üdvözli a Tanács állásfoglalásában szereplő javaslatot, amely kulturális, interkulturális kompetenciákról és az új médiáról folyó, fiataloknak nyújtandó szakképzésre irányul; |
| --- | --- |

84.

üdvözli a Tanács állásfoglalásában szereplő javaslatot, amely kulturális, interkulturális kompetenciákról és az új médiáról folyó, fiataloknak nyújtandó szakképzésre irányul;

| 85. | javasolja, hogy a kultúra és a média területén megvalósuló politikák, programok és fellépések ifjúsági dimenziót is tartalmazzanak; |
| --- | --- |

85.

javasolja, hogy a kultúra és a média területén megvalósuló politikák, programok és fellépések ifjúsági dimenziót is tartalmazzanak;

| 86. | véleménye szerint a kulturális intézményeket (például múzeumokat, könyvtárakat és színházakat) ösztönözni kellene a gyermekek és a fiatalok nagyobb mértékű bevonására; |
| --- | --- |

86.

véleménye szerint a kulturális intézményeket (például múzeumokat, könyvtárakat és színházakat) ösztönözni kellene a gyermekek és a fiatalok nagyobb mértékű bevonására;

| 87. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozza ki az európai ifjúsági igazolvány rendszerét, hogy a fiatalok az egész EU területén nagyon alacsony árak mellett léphessenek be a kulturális intézményekbe; |
| --- | --- |

87.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozza ki az európai ifjúsági igazolvány rendszerét, hogy a fiatalok az egész EU területén nagyon alacsony árak mellett léphessenek be a kulturális intézményekbe;

Önkéntes tevékenységek

| 88. | üdvözli a Tanács határozatát, amely a 2011-es évet az önkéntesség európai évének jelöli ki, valamint a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról szóló tanácsi ajánlásban foglalt intézkedéseket; |
| --- | --- |

88.

üdvözli a Tanács határozatát, amely a 2011-es évet az önkéntesség európai évének jelöli ki, valamint a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról szóló tanácsi ajánlásban foglalt intézkedéseket;

| 89. | véleménye szerint többek között az Európai Önkéntes Szolgálat program kiterjesztésével, valamint a hátrányos helyzetű fiatalok önkéntesség melletti elköteleződése elősegítésével támogatni kell a fiatalok önkéntes munkáját; |
| --- | --- |

89.

véleménye szerint többek között az Európai Önkéntes Szolgálat program kiterjesztésével, valamint a hátrányos helyzetű fiatalok önkéntesség melletti elköteleződése elősegítésével támogatni kell a fiatalok önkéntes munkáját;

| 90. | úgy véli, hogy az Amicus előkészítő intézkedés értékelésének eredményétől függően további ilyen intézkedéseket kell előirányozni; |
| --- | --- |

90.

úgy véli, hogy az Amicus előkészítő intézkedés értékelésének eredményétől függően további ilyen intézkedéseket kell előirányozni;

| 91. | véleménye szerint az önkéntes tevékenységek nem helyettesíthetik a hivatásszerű, fizetett munkalehetőségeket, de hozzáadott értéket nyújtanak a társadalom számára; |
| --- | --- |

91.

véleménye szerint az önkéntes tevékenységek nem helyettesíthetik a hivatásszerű, fizetett munkalehetőségeket, de hozzáadott értéket nyújtanak a társadalom számára;

| 92. | kéri a már létező európai „Youthpass” tanúsítványhoz kapcsolódó „európai önkéntesigazolvány” bevezetését és kölcsönös elismerését; ebben az igazolványban tartanák nyilván a gyermekek és fiatalok által végzett önkéntes munkát, és azt az alkalmasság igazolásaként be lehetne nyújtani a lehetséges munkaadóknak; |
| --- | --- |

92.

kéri a már létező európai „Youthpass” tanúsítványhoz kapcsolódó „európai önkéntesigazolvány” bevezetését és kölcsönös elismerését; ebben az igazolványban tartanák nyilván a gyermekek és fiatalok által végzett önkéntes munkát, és azt az alkalmasság igazolásaként be lehetne nyújtani a lehetséges munkaadóknak;

Társadalmi befogadás

| 93. | üdvözli, hogy a 2010-es évet a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének jelölték ki, főleg a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság összefüggésében, amely különösen súlyosan érinti a fiatalokat; |
| --- | --- |

93.

üdvözli, hogy a 2010-es évet a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének jelölték ki, főleg a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság összefüggésében, amely különösen súlyosan érinti a fiatalokat;

| 94. | véleménye szerint a generációk közötti méltányosság kulcsfontosságú kihívás az elöregedő társadalmak összefüggésében; felhívja a tagállamokat, hogy politikáik alakítása során vegyék figyelembe a fiatalok és a jövő generációinak érdekeit, különösen gazdasági és pénzügyi válság idején; |
| --- | --- |

94.

véleménye szerint a generációk közötti méltányosság kulcsfontosságú kihívás az elöregedő társadalmak összefüggésében; felhívja a tagállamokat, hogy politikáik alakítása során vegyék figyelembe a fiatalok és a jövő generációinak érdekeit, különösen gazdasági és pénzügyi válság idején;

| 95. | hangsúlyozza, hogy szükség van a marginális csoportokat – például fiatal bevándorlókat és a speciális szükségletekkel rendelkező személyeket (a fogyatékkal élőket, olyan fiatalokat, akiket börtönbüntetésük letöltése után vissza kell integrálni a társadalomba, hajléktalanokat, a rendszeres munkával nem rendelkezőket stb.) felkaroló programokra; |
| --- | --- |

95.

hangsúlyozza, hogy szükség van a marginális csoportokat – például fiatal bevándorlókat és a speciális szükségletekkel rendelkező személyeket (a fogyatékkal élőket, olyan fiatalokat, akiket börtönbüntetésük letöltése után vissza kell integrálni a társadalomba, hajléktalanokat, a rendszeres munkával nem rendelkezőket stb.) felkaroló programokra;

| 96. | elismeri a fogyatékkal élő fiatalok tudatosságnövelésének szükségességét, és felhívja az európai intézményeket, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy a jövőben biztosítva legyen a fogyatékkal élő fiatalok teljes körű integrációja; |
| --- | --- |

96.

elismeri a fogyatékkal élő fiatalok tudatosságnövelésének szükségességét, és felhívja az európai intézményeket, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy a jövőben biztosítva legyen a fogyatékkal élő fiatalok teljes körű integrációja;

| 97. | ismételten kéri a nemek közötti egyenlőség korai életkortól kezdődő és az élet minden területén érvényesülő biztosítását; ezért különösen üdvözli, hogy a tanácsi határozat a gyermekgondozás javítását és a feladatok szülők közötti megosztásának előmozdítását célozza annak érdekében, hogy a fiatal nők és fiatal férfiak számára egyaránt megkönnyítse a szakmai és a magánélet összeegyeztetését; |
| --- | --- |

97.

ismételten kéri a nemek közötti egyenlőség korai életkortól kezdődő és az élet minden területén érvényesülő biztosítását; ezért különösen üdvözli, hogy a tanácsi határozat a gyermekgondozás javítását és a feladatok szülők közötti megosztásának előmozdítását célozza annak érdekében, hogy a fiatal nők és fiatal férfiak számára egyaránt megkönnyítse a szakmai és a magánélet összeegyeztetését;

| 98. | hangsúlyozza, hogy a fiatalokban tudatosítani kell, hogy a megkülönböztetés minden formában és minden téren elfogadhatatlan, valamint hogy határozottan fel kell lépni a szélsőségek minden formájával szemben; |
| --- | --- |

98.

hangsúlyozza, hogy a fiatalokban tudatosítani kell, hogy a megkülönböztetés minden formában és minden téren elfogadhatatlan, valamint hogy határozottan fel kell lépni a szélsőségek minden formájával szemben;

| 99. | javasolja, hogy minden tagállam kezelje prioritásként annak biztosítását, hogy egyetlen fiatalkorútól se tagadják meg a szociális ellátáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

99.

javasolja, hogy minden tagállam kezelje prioritásként annak biztosítását, hogy egyetlen fiatalkorútól se tagadják meg a szociális ellátáshoz való hozzáférést;

| 100. | hangsúlyozza a befogadó digitális környezet fontosságát; bátorítja a tagállamokat, hogy formális és nem formális oktatási rendszereik részeként dolgozzanak ki olyan koncepciókat, amelyek garantálják az információkhoz, oktatáshoz és kultúrához való hozzáférést, és javítják a fiatalok médiaismereteit; |
| --- | --- |

100.

hangsúlyozza a befogadó digitális környezet fontosságát; bátorítja a tagállamokat, hogy formális és nem formális oktatási rendszereik részeként dolgozzanak ki olyan koncepciókat, amelyek garantálják az információkhoz, oktatáshoz és kultúrához való hozzáférést, és javítják a fiatalok médiaismereteit;

Az ifjúság és a világ

| 101. | javasolja, hogy nyújtsanak közvetlen fejlesztési segélyeket a fiatalokat célzó intézkedésekhez és a kábítószer-használat és -kereskedelem elleni küzdelemhez a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

101.

javasolja, hogy nyújtsanak közvetlen fejlesztési segélyeket a fiatalokat célzó intézkedésekhez és a kábítószer-használat és -kereskedelem elleni küzdelemhez a fejlődő országokban;

| 102. | helyesli a fiatalokban felelősségérzetet keltő közérdekű tevékenységek – például az éghajlatváltozással, a fejlesztéssel vagy a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos önkéntes tevékenységek – támogatását; e vonatkozásban üdvözli az Európai Önkéntes Humanitárius Segélyezési Hadtest létrehozásával a fiataloknak az EU humanitárius munkájában való részvétele előtt megnyíló lehetőségeket és felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fiatalok teljes mértékben tudomást szerezzenek annak létezéséről; |
| --- | --- |

102.

helyesli a fiatalokban felelősségérzetet keltő közérdekű tevékenységek – például az éghajlatváltozással, a fejlesztéssel vagy a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos önkéntes tevékenységek – támogatását; e vonatkozásban üdvözli az Európai Önkéntes Humanitárius Segélyezési Hadtest létrehozásával a fiataloknak az EU humanitárius munkájában való részvétele előtt megnyíló lehetőségeket és felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fiatalok teljes mértékben tudomást szerezzenek annak létezéséről;

| 103. | bátorítja a Bizottságot, hogy tárja fel a nemzetközi együttműködés fokozására kínálkozó további lehetőségeket a fiatalok önkéntes tevékenysége terén; |
| --- | --- |

103.

bátorítja a Bizottságot, hogy tárja fel a nemzetközi együttműködés fokozására kínálkozó további lehetőségeket a fiatalok önkéntes tevékenysége terén;

| 104. | felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki csereprogramokat és ikerintézményi együttműködést a déli országokkal és intézményekkel annak érdekében, hogy előmozdítsák a kultúrák közötti párbeszédet, és ösztönözzék a fiatalokat arra, hogy közös projektekbe kezdjenek; |
| --- | --- |

104.

felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki csereprogramokat és ikerintézményi együttműködést a déli országokkal és intézményekkel annak érdekében, hogy előmozdítsák a kultúrák közötti párbeszédet, és ösztönözzék a fiatalokat arra, hogy közös projektekbe kezdjenek;

| 105. | szorgalmazza az Erasmus Mundus program tökéletesítését és széles körű végrehajtását; |
| --- | --- |

105.

szorgalmazza az Erasmus Mundus program tökéletesítését és széles körű végrehajtását;

*

* *

| 106. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

106.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  COM(2009) 0200.

(2)  SEC(2009)0549.

(3)  HL C 311., 2009.12.19., 1. o.

(4)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(5)  9169/09.

(6)  HL C 319., 2008.12.13., 8. o.

(7)  15658/09.

(8)  HL C 292., 2005.11.24., 5. o.

(9)  11517/08.

(10)  SOC/349.

(11)  DCE/2008/2193.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0066.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/32

---

2010. május 18., keddA KAP egyszerűsítése

P7_TA(2010)0172

Az Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közös agrárpolitika (KAP) egyszerűsítéséről (2009/2155(INI))

2011/C 161 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel a közös agrárpolitika egyszerűsítéséről és jobb szabályozásáról szóló 2005. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2005)0509),

tekintettel „Az egyszerűsített KAP - közös európai siker” című 2009. március 18-i bizottsági közleményre (COM(2009)0128),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0051/2010),

| A. | mivel minden jogszabálynak arányosnak kell lennie a célkitűzéssel, és bevezetésüket az azzal járó pénzügyi terheket elemző, valamint átfogó költség-haszon elemzést magában foglaló, teljes körű hatásvizsgálatnak kell megelőznie, |
| --- | --- |

A.

mivel minden jogszabálynak arányosnak kell lennie a célkitűzéssel, és bevezetésüket az azzal járó pénzügyi terheket elemző, valamint átfogó költség-haszon elemzést magában foglaló, teljes körű hatásvizsgálatnak kell megelőznie,

| B. | mivel az egyszerűsítésnek elsősorban a mezőgazdasági termelők, nem pedig csupán a tagállamok nemzeti hatóságai és kifizető szervei számára kell kedvezőnek bizonyulnia, ahogy az eddig túlnyomórészt tapasztalható volt, |
| --- | --- |

B.

mivel az egyszerűsítésnek elsősorban a mezőgazdasági termelők, nem pedig csupán a tagállamok nemzeti hatóságai és kifizető szervei számára kell kedvezőnek bizonyulnia, ahogy az eddig túlnyomórészt tapasztalható volt,

| C. | mivel az új KAP-nak lehetővé kell tennie a mezőgazdasági termelők számára, hogy a biztonságos, jó minőségű és nyomon követhető élelmiszerek biztosítására irányuló kulcsfontosságú célkitűzésre összpontosíthassanak, ugyanakkor segítenie kell őket a nem piaci jellegű közjavak előállításában is, |
| --- | --- |

C.

mivel az új KAP-nak lehetővé kell tennie a mezőgazdasági termelők számára, hogy a biztonságos, jó minőségű és nyomon követhető élelmiszerek biztosítására irányuló kulcsfontosságú célkitűzésre összpontosíthassanak, ugyanakkor segítenie kell őket a nem piaci jellegű közjavak előállításában is,

| D. | mivel a cél a KAP közvetlen és közvetett költségeinek mérséklése és egyben a közösségi termelőket sújtó adminisztratív terhek csökkentése, lehetővé téve a mezőgazdasági termelők számára, hogy több időt szánjanak a földeken végzett munkára, |
| --- | --- |

D.

mivel a cél a KAP közvetlen és közvetett költségeinek mérséklése és egyben a közösségi termelőket sújtó adminisztratív terhek csökkentése, lehetővé téve a mezőgazdasági termelők számára, hogy több időt szánjanak a földeken végzett munkára,

| E. | mivel az új KAP-nak fenntarthatóan kell versenyképesnek lennie, |
| --- | --- |

E.

mivel az új KAP-nak fenntarthatóan kell versenyképesnek lennie,

| F. | mivel világos és érthető, a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a mezőgazdasági termelők számára jogbiztonságot nyújtó jogszabályokra van szükség, és ki kell küszöbölni a szükségtelen szabályozást, |
| --- | --- |

F.

mivel világos és érthető, a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a mezőgazdasági termelők számára jogbiztonságot nyújtó jogszabályokra van szükség, és ki kell küszöbölni a szükségtelen szabályozást,

| G. | mivel a mezőgazdasági üzemek részére nyújtott egységes támogatás elosztásának biztosítania kell a méltányosságot, |
| --- | --- |

G.

mivel a mezőgazdasági üzemek részére nyújtott egységes támogatás elosztásának biztosítania kell a méltányosságot,

| H. | mivel a KAP-pal kapcsolatos fontos jogi kérdések kezeléséhez működő jogi keretrendszerre van szükség, |
| --- | --- |

H.

mivel a KAP-pal kapcsolatos fontos jogi kérdések kezeléséhez működő jogi keretrendszerre van szükség,

| I. | mivel az új KAP-nak – a legutóbbi reformokkal összhangban – piacorientáltabbnak kell lennie, illetve jobban kell összpontosítania a túlzott protekcionizmus csökkentésére, ugyanakkor továbbra is rendelkezésre kell bocsátania azokat az eszközöket, amelyek nagyfokú gazdasági bizonytalanság esetén segítik a termelőket, |
| --- | --- |

I.

mivel az új KAP-nak – a legutóbbi reformokkal összhangban – piacorientáltabbnak kell lennie, illetve jobban kell összpontosítania a túlzott protekcionizmus csökkentésére, ugyanakkor továbbra is rendelkezésre kell bocsátania azokat az eszközöket, amelyek nagyfokú gazdasági bizonytalanság esetén segítik a termelőket,

| J. | mivel az új KAP-nak egyszerűbbnek kell lennie és rugalmasabban kell reagálnia, |
| --- | --- |

J.

mivel az új KAP-nak egyszerűbbnek kell lennie és rugalmasabban kell reagálnia,

| K. | mivel a jogszabályoknak rugalmasabbaknak kell lenniük annak érdekében, hogy a KAP igazodni tudjon a különböző régiókhoz és területekhez, anélkül, hogy veszélyeztetnék a KAP közös jellegét, |
| --- | --- |

K.

mivel a jogszabályoknak rugalmasabbaknak kell lenniük annak érdekében, hogy a KAP igazodni tudjon a különböző régiókhoz és területekhez, anélkül, hogy veszélyeztetnék a KAP közös jellegét,

| L. | mivel ösztönözni kell a bevált gyakorlatok tagállamok és helyi hatóságok közötti cseréjét, |
| --- | --- |

L.

mivel ösztönözni kell a bevált gyakorlatok tagállamok és helyi hatóságok közötti cseréjét,

| M. | mivel a közös agrárpolitika központi helyet foglal el a 27-tagú Európai Unióban annak érdekében, hogy az a biztonságos élelmiszerekkel való megfelelő ellátás biztosítása mellett továbbra is megfeleljen az olyan kihívásoknak, mint a vidéki térségek, a hegyvidéki térségek, a kedvezőtlen helyzetű régiók és a legkülső régiók megőrzése, valamint az európai mezőgazdaság multifunkcionalitásának megóvása, |
| --- | --- |

M.

mivel a közös agrárpolitika központi helyet foglal el a 27-tagú Európai Unióban annak érdekében, hogy az a biztonságos élelmiszerekkel való megfelelő ellátás biztosítása mellett továbbra is megfeleljen az olyan kihívásoknak, mint a vidéki térségek, a hegyvidéki térségek, a kedvezőtlen helyzetű régiók és a legkülső régiók megőrzése, valamint az európai mezőgazdaság multifunkcionalitásának megóvása,

Általános elvek

| 1. | hangsúlyozza, hogy a KAP-nak a szabályozás harmonizációjára kell törekednie a kettős szabályozás megszüntetése révén; arra kéri továbbá a Bizottságot, hogy az új szabályozás bevezetésével egyidejűleg törekedjen a felesleges terhek megszüntetésére; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a KAP-nak a szabályozás harmonizációjára kell törekednie a kettős szabályozás megszüntetése révén; arra kéri továbbá a Bizottságot, hogy az új szabályozás bevezetésével egyidejűleg törekedjen a felesleges terhek megszüntetésére;

| 2. | arra sürgeti a Bizottságot, hogy folytasson széles körű és rendszeres konzultációkat a mezőgazdasági szereplőkkel annak érdekében, hogy jobban felmérhesse a szabályozás helyszínen kifejtett hatását, valamint hogy gyakorlati, egyszerű és átlátható szabályokat állapíthasson meg a mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- |

2.

arra sürgeti a Bizottságot, hogy folytasson széles körű és rendszeres konzultációkat a mezőgazdasági szereplőkkel annak érdekében, hogy jobban felmérhesse a szabályozás helyszínen kifejtett hatását, valamint hogy gyakorlati, egyszerű és átlátható szabályokat állapíthasson meg a mezőgazdasági termelők számára;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a KAP további egyszerűsítésre szorul annak érdekében, hogy az uniós intézményeknél, a tagállamoknál és maguknál a kedvezményezetteknél csökkenjenek az azzal kapcsolatos végrehajtási költségek; ily módon a politika érthetőbbé is válik a mezőgazdasági termelők és adófizetők számára; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a KAP további egyszerűsítésre szorul annak érdekében, hogy az uniós intézményeknél, a tagállamoknál és maguknál a kedvezményezetteknél csökkenjenek az azzal kapcsolatos végrehajtási költségek; ily módon a politika érthetőbbé is válik a mezőgazdasági termelők és adófizetők számára;

| 4. | kéri, hogy a Bizottság valamennyi tagállamban harmonizálja a KAP szabályozásait, a kettős szabályozás megszüntetése és a bürokrácia csökkentése révén az agrárszektor versenyképessége növelése érdekében; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy a Bizottság valamennyi tagállamban harmonizálja a KAP szabályozásait, a kettős szabályozás megszüntetése és a bürokrácia csökkentése révén az agrárszektor versenyképessége növelése érdekében;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a KAP keretében hozott intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük a célkitűzéssel, csak valóban indokolt esetben választva a jogalkotási folyamatot, elkerülve így a mezőgazdasági termelők számára bonyolult jogi felépítmény kialakítását; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a KAP keretében hozott intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük a célkitűzéssel, csak valóban indokolt esetben választva a jogalkotási folyamatot, elkerülve így a mezőgazdasági termelők számára bonyolult jogi felépítmény kialakítását;

| 6. | kéri, hogy a KAP a szabályozásra koncentrálás helyett inkább eredményorientált legyen, és hogy a tagállamok és regionális hatóságaik nyújtsanak több segítséget és tanácsot a mezőgazdasági termelők számára, tanácsadói eszközök és megfelelő kommunikációs módszerek révén; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy a KAP a szabályozásra koncentrálás helyett inkább eredményorientált legyen, és hogy a tagállamok és regionális hatóságaik nyújtsanak több segítséget és tanácsot a mezőgazdasági termelők számára, tanácsadói eszközök és megfelelő kommunikációs módszerek révén;

| 7. | elvárja, hogy – a jobb szabályozás elveivel összhangban – minden jövőbeli jogszabályt kísérjen teljes hatásvizsgálat, amely a szabályozási és adminisztratív terhekre vonatkozó megfontolásokat is tartalmaz, valamint biztosítja, hogy minden új szabályozás arányos az általa elérni kívánt céllal; |
| --- | --- |

7.

elvárja, hogy – a jobb szabályozás elveivel összhangban – minden jövőbeli jogszabályt kísérjen teljes hatásvizsgálat, amely a szabályozási és adminisztratív terhekre vonatkozó megfontolásokat is tartalmaz, valamint biztosítja, hogy minden új szabályozás arányos az általa elérni kívánt céllal;

| 8. | úgy véli, hogy – amennyiben lehetséges – a tagállamoknak lehetővé kellene tenniük az öntanúsítást; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy – amennyiben lehetséges – a tagállamoknak lehetővé kellene tenniük az öntanúsítást;

| 9. | úgy véli, hogy a vidékfejlesztési tervek keretében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy különösen a kisüzemek esetében átalányalapú alaptámogatási rendszert vezessenek be, amennyiben teljesül az a feltétel, hogy a vállalt kötelezettségek betartását garantálják; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a vidékfejlesztési tervek keretében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy különösen a kisüzemek esetében átalányalapú alaptámogatási rendszert vezessenek be, amennyiben teljesül az a feltétel, hogy a vállalt kötelezettségek betartását garantálják;

| 10. | elismeri a kölcsönös megfeleltetés elvének fontosságát a KAP közvetlen kifizetéseinek egyik alapkoncepciójaként, azonban erőteljes egyszerűsítés ajánlott, ami nem csökkenti a hatékonyságot; |
| --- | --- |

10.

elismeri a kölcsönös megfeleltetés elvének fontosságát a KAP közvetlen kifizetéseinek egyik alapkoncepciójaként, azonban erőteljes egyszerűsítés ajánlott, ami nem csökkenti a hatékonyságot;

| 11. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a KAP egyszerűbb, átláthatóbb és igazságosabb legyen; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a KAP egyszerűbb, átláthatóbb és igazságosabb legyen;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a KAP egyszerűsítése nem okvetlenül jelent kevesebb támogatást a mezőgazdasági termelők számára, és eredményezi a piac hagyományos irányítási eszközeinek leépítését; kéri, hogy az Európai Unió a jövőre való tekintettel vezessen be az áringadozások megfékezésére irányuló hatékony mechanizmusokat; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a KAP egyszerűsítése nem okvetlenül jelent kevesebb támogatást a mezőgazdasági termelők számára, és eredményezi a piac hagyományos irányítási eszközeinek leépítését; kéri, hogy az Európai Unió a jövőre való tekintettel vezessen be az áringadozások megfékezésére irányuló hatékony mechanizmusokat;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a KAP egyszerűsítésével együtt tájékoztatási intézkedéseket kell hozni a kedvezményezettek számára, és felszólítja a Bizottságot, hogy bővítse és tökéletesítse a közösségi agrárpolitikával kapcsolatos tájékoztatási intézkedéseit; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a KAP egyszerűsítésével együtt tájékoztatási intézkedéseket kell hozni a kedvezményezettek számára, és felszólítja a Bizottságot, hogy bővítse és tökéletesítse a közösségi agrárpolitikával kapcsolatos tájékoztatási intézkedéseit;

| 14. | lehetőséget kér az önellenőrzésre, amely lehetővé teszi, hogy a kedvezményezett akaratlan önhibájáról tájékoztassa a hivatalokat anélkül, hogy megbírságolnák; |
| --- | --- |

14.

lehetőséget kér az önellenőrzésre, amely lehetővé teszi, hogy a kedvezményezett akaratlan önhibájáról tájékoztassa a hivatalokat anélkül, hogy megbírságolnák;

| 15. | rámutat arra, hogy a mezőgazdasági termelők kifizetési kérelmében ejtett hibák büntetési rendszerének igazodnia kellene a szabálysértés mértékéhez, és hogy kisebb hibák esetében nem kellene büntetést kiróni, különösen, ha a hibák nem róhatók fel a mezőgazdasági termelőnek; |
| --- | --- |

15.

rámutat arra, hogy a mezőgazdasági termelők kifizetési kérelmében ejtett hibák büntetési rendszerének igazodnia kellene a szabálysértés mértékéhez, és hogy kisebb hibák esetében nem kellene büntetést kiróni, különösen, ha a hibák nem róhatók fel a mezőgazdasági termelőnek;

| 16. | megállapítja, hogy objektív, illetve a mezőgazdasági termelőtől független körülmények esetén nem helyénvaló a közigazgatási szankció, például a mezőgazdasági termelő által elnyert kifizetések visszatérítési kötelezettségének kirovása; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy objektív, illetve a mezőgazdasági termelőtől független körülmények esetén nem helyénvaló a közigazgatási szankció, például a mezőgazdasági termelő által elnyert kifizetések visszatérítési kötelezettségének kirovása;

| 17. | felhívja a figyelmet a házastársi kapcsolatban élő, de külön gazdaságot vezető mezőgazdasági termelők problémájára, akiknek ennek megfelelően külön jogokat és kötelességeket kellene biztosítani a KAP keretében történő kifizetés iránti kérelemmel kapcsolatban; |
| --- | --- |

17.

felhívja a figyelmet a házastársi kapcsolatban élő, de külön gazdaságot vezető mezőgazdasági termelők problémájára, akiknek ennek megfelelően külön jogokat és kötelességeket kellene biztosítani a KAP keretében történő kifizetés iránti kérelemmel kapcsolatban;

A kölcsönös megfeleltetés

| 18. | úgy véli, hogy az ellenőrzések alapvető célja a tanácsadás a mezőgazdasági termelők számára, illetve a jogszabályi követelményeknek való jobb megfeleléshez vezető és a lehető legkevesebb teherrel járó módszerek megmutatása a számukra; az ellenőrzéseket ezért – azok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából – továbbra is a közigazgatási szerveknek kell elvégezniük; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az ellenőrzések alapvető célja a tanácsadás a mezőgazdasági termelők számára, illetve a jogszabályi követelményeknek való jobb megfeleléshez vezető és a lehető legkevesebb teherrel járó módszerek megmutatása a számukra; az ellenőrzéseket ezért – azok függetlenségének és pártatlanságának biztosítása céljából – továbbra is a közigazgatási szerveknek kell elvégezniük;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ szerint a globális élelmiszertermelést 2050-ig 70 %-kal kell növelni, 9 milliárd ember igényeinek kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az ENSZ szerint a globális élelmiszertermelést 2050-ig 70 %-kal kell növelni, 9 milliárd ember igényeinek kielégítése érdekében;

| 20. | úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos kötelezettségeket meg kell határozni, figyelembe véve a gazdaságok méreteit is, csökkentve a terheket a kisebb gazdaságok esetében, ahol a kockázat alacsonyabb; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos kötelezettségeket meg kell határozni, figyelembe véve a gazdaságok méreteit is, csökkentve a terheket a kisebb gazdaságok esetében, ahol a kockázat alacsonyabb;

| 21. | kitart amellett, hogy amennyiben a tagállamok szankciókat alkalmaznak a mezőgazdasági termelőkkel szemben a szabályok betartásának elmulasztása miatt, e szankciókat átláthatóan, egyszerűen és arányosan kell alkalmazni, a helyszínen tapasztalható tények figyelembe vétele mellett; |
| --- | --- |

21.

kitart amellett, hogy amennyiben a tagállamok szankciókat alkalmaznak a mezőgazdasági termelőkkel szemben a szabályok betartásának elmulasztása miatt, e szankciókat átláthatóan, egyszerűen és arányosan kell alkalmazni, a helyszínen tapasztalható tények figyelembe vétele mellett;

| 22. | úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetés ellenőrzésére vonatkozó, jogszabályban foglalt követelményeknek könnyen érthetőeknek kell lenniük a termelők és az ellenőrző hatóságok számára; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetés ellenőrzésére vonatkozó, jogszabályban foglalt követelményeknek könnyen érthetőeknek kell lenniük a termelők és az ellenőrző hatóságok számára;

| 23. | úgy véli, hogy az ellenőrzések alapvető célja, hogy a mezőgazdasági termelőket ösztönözze a jogszabályi követelményeknek való jobb megfelelésre, és úgy véli, hogy a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekre vonatkozó, a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos éves ellenőrzések számát csökkenteni lehet, vagy szúrópróbaszerű ellenőrzésekkel lehet felváltani, ha az elmúlt években csak néhány jogsértés történt; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az ellenőrzések alapvető célja, hogy a mezőgazdasági termelőket ösztönözze a jogszabályi követelményeknek való jobb megfelelésre, és úgy véli, hogy a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekre vonatkozó, a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos éves ellenőrzések számát csökkenteni lehet, vagy szúrópróbaszerű ellenőrzésekkel lehet felváltani, ha az elmúlt években csak néhány jogsértés történt;

| 24. | hangsúlyozza, hogy szúrópróbákra kellene csökkenteni a kisebb jogsértésekkel kapcsolatos utólagos ellenőrzések követelményét (bagatellkorlát); |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy szúrópróbákra kellene csökkenteni a kisebb jogsértésekkel kapcsolatos utólagos ellenőrzések követelményét (bagatellkorlát);

| 25. | úgy véli, hogy a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények közül az egyszerűen nem ellenőrizhetőek és nem mérhetőek alkalmazását el kell törölni; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények közül az egyszerűen nem ellenőrizhetőek és nem mérhetőek alkalmazását el kell törölni;

| 26. | úgy véli, hogy lehetővé kell tenni a tagállamok, illetve adott esetben a regionális és helyi hatóságok számára az ellenőrzési kvótának egy konkrét, alacsonyabb határértékre történő csökkentését, amennyiben – a magas mértékű megfelelésre vonatkozó bizonyíték mellett – a közösségi jogi követelményeknek megfelelő kockázatelemzési keretrendszerrel rendelkeznek; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy lehetővé kell tenni a tagállamok, illetve adott esetben a regionális és helyi hatóságok számára az ellenőrzési kvótának egy konkrét, alacsonyabb határértékre történő csökkentését, amennyiben – a magas mértékű megfelelésre vonatkozó bizonyíték mellett – a közösségi jogi követelményeknek megfelelő kockázatelemzési keretrendszerrel rendelkeznek;

| 27. | felszólít arra, hogy valamennyi tagállamban hozzanak létre a közösségi jogi követelményeknek megfelelő kockázatelemzési keretrendszert az ellenőrzési kvótának egy konkrét alacsonyabb határértékre történő csökkentése céljából; |
| --- | --- |

27.

felszólít arra, hogy valamennyi tagállamban hozzanak létre a közösségi jogi követelményeknek megfelelő kockázatelemzési keretrendszert az ellenőrzési kvótának egy konkrét alacsonyabb határértékre történő csökkentése céljából;

| 28. | úgy véli, hogy a hatékony tájékoztatási és tanácsadási eszközök révén nyújtott több segítség és tanács – például egy telefonos segélyvonal vagy az internet használata – segíthetne megelőzni a jogsértéseket, és eszközül szolgálhatna a tagállamok számára ellenőrzési kvótájuk folyamatos csökkentéséhez; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a hatékony tájékoztatási és tanácsadási eszközök révén nyújtott több segítség és tanács – például egy telefonos segélyvonal vagy az internet használata – segíthetne megelőzni a jogsértéseket, és eszközül szolgálhatna a tagállamok számára ellenőrzési kvótájuk folyamatos csökkentéséhez;

| 29. | úgy véli, hogy a gazdaságokban tett ellenőrző látogatások számának csökkentése érdekében koordinálni kell a mezőgazdasági üzemekkel kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező és törvényileg megbízott különféle alanyok által elvégzendő vagy már elvégzett ellenőrzési tevékenységeket; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a gazdaságokban tett ellenőrző látogatások számának csökkentése érdekében koordinálni kell a mezőgazdasági üzemekkel kapcsolatban a hatáskörrel rendelkező és törvényileg megbízott különféle alanyok által elvégzendő vagy már elvégzett ellenőrzési tevékenységeket;

| 30. | úgy véli, hogy ki kell dolgozni egy, a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó, mind a mezőgazdasági termelőknek, mind pedig a fogyasztóknak szóló kommunikációs tervet azzal a céllal, hogy a lehető legtöbb tájékoztatást nyújtsák a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos kötelezettségekre, valamint a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos kötelezettségeket betartó mezőgazdasági termelők által megtermelt közjavak és biztosított közszolgáltatások előállításából származó előnyökre vonatkozóan; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy ki kell dolgozni egy, a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó, mind a mezőgazdasági termelőknek, mind pedig a fogyasztóknak szóló kommunikációs tervet azzal a céllal, hogy a lehető legtöbb tájékoztatást nyújtsák a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos kötelezettségekre, valamint a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos kötelezettségeket betartó mezőgazdasági termelők által megtermelt közjavak és biztosított közszolgáltatások előállításából származó előnyökre vonatkozóan;

| 31. | úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos követelmények számát csökkenteni, alkalmazási körüket pedig aktualizálni kell; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos követelmények számát csökkenteni, alkalmazási körüket pedig aktualizálni kell;

| 32. | felszólít a megvalósítható és átlátható mutatórendszer engedélyezésére a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos ellenőrzésekre vonatkozó értékelési módszerek egyszerűsítése céljából, valamint a jelenlegi rendszernek, valamint annak a helyzetnek a megszüntetését kéri, amelyben egyetlen hibáért kétszeresen vagy többszörösen lehessen bírságot kiszabni; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az összes jogsértés közel 70 %-át kitevő, az állatok azonosítására vonatkozó szabályozással kapcsolatos jogsértések és az egyéb követelményekkel kapcsolatos jogsértések közötti aránytalanságot, és hogy végezze el a szükséges módosításokat; |
| --- | --- |

32.

felszólít a megvalósítható és átlátható mutatórendszer engedélyezésére a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos ellenőrzésekre vonatkozó értékelési módszerek egyszerűsítése céljából, valamint a jelenlegi rendszernek, valamint annak a helyzetnek a megszüntetését kéri, amelyben egyetlen hibáért kétszeresen vagy többszörösen lehessen bírságot kiszabni; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az összes jogsértés közel 70 %-át kitevő, az állatok azonosítására vonatkozó szabályozással kapcsolatos jogsértések és az egyéb követelményekkel kapcsolatos jogsértések közötti aránytalanságot, és hogy végezze el a szükséges módosításokat;

| 33. | úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatban egységes jogalkotási szöveget kell kidolgozni; úgy véli, hogy a gazdaságok által létrehozott pozitív külső hatásokat – mint a közjavakat és közszolgáltatásokat – méltányosan kell kompenzálni; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatban egységes jogalkotási szöveget kell kidolgozni; úgy véli, hogy a gazdaságok által létrehozott pozitív külső hatásokat – mint a közjavakat és közszolgáltatásokat – méltányosan kell kompenzálni;

| 34. | felszólít a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó azon szigorú és egyértelmű szabályok megtartására, amelyekkel a tagállamok is egyetértenek és amelyeket be tudnak tartani; |
| --- | --- |

34.

felszólít a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó azon szigorú és egyértelmű szabályok megtartására, amelyekkel a tagállamok is egyetértenek és amelyeket be tudnak tartani;

Közvetlen kifizetések

| 35. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelők számára olyan működőképes rendszereket kell biztosítani, amelyek lehetővé teszik, hogy könnyen és felesleges bürokratikus megkötések nélkül nyújthassák be közvetlen kifizetési kérelmeiket, elsősorban lakhelyükön; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági termelők számára olyan működőképes rendszereket kell biztosítani, amelyek lehetővé teszik, hogy könnyen és felesleges bürokratikus megkötések nélkül nyújthassák be közvetlen kifizetési kérelmeiket, elsősorban lakhelyükön;

| 36. | úgy véli, hogy az egyszeri kifizetési rendszer szabályainak egyszerűsítése érdekében el kell törölni annak követelményét, hogy éves alapon rendelkezésre kell bocsátani ugyanazokat a részletes információkat; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy az egyszeri kifizetési rendszer szabályainak egyszerűsítése érdekében el kell törölni annak követelményét, hogy éves alapon rendelkezésre kell bocsátani ugyanazokat a részletes információkat;

| 37. | úgy véli, hogy a pályázat benyújtása során kevesebb információra van szükség, hiszen a szükséges adatok megtalálhatóak a tagállami kifizető ügynökségeknél; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a pályázat benyújtása során kevesebb információra van szükség, hiszen a szükséges adatok megtalálhatóak a tagállami kifizető ügynökségeknél;

| 38. | olyan rugalmasabb kifizetési rendszerek engedélyezését kéri, amelyek lehetővé teszik a kifizetéseket még azelőtt, hogy az összes ellenőrzés véglegesen lezárulna; |
| --- | --- |

38.

olyan rugalmasabb kifizetési rendszerek engedélyezését kéri, amelyek lehetővé teszik a kifizetéseket még azelőtt, hogy az összes ellenőrzés véglegesen lezárulna;

| 39. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a jogosult földterület fogalommeghatározását, valamint annak a tagállamokban alkalmazott értelmezését; |
| --- | --- |

39.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a jogosult földterület fogalommeghatározását, valamint annak a tagállamokban alkalmazott értelmezését;

| 40. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági tevékenységnek az egységes támogatás céljából alkalmazandó jelenlegi fogalommeghatározását felül kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy a nem aktív mezőgazdasági termelő kérelmezők ne minősüljenek támogathatónak; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági tevékenységnek az egységes támogatás céljából alkalmazandó jelenlegi fogalommeghatározását felül kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy a nem aktív mezőgazdasági termelő kérelmezők ne minősüljenek támogathatónak;

| 41. | úgy véli, hogy a jövőbeli rendszernek figyelembe kell vennie az egyszerűsítés elveit, és hogy a KAP reformja keretében az egyszerűsítésnek, az átláthatóságnak és a méltányosságnak kulcsfontosságú prioritásoknak kell lenniük; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a jövőbeli rendszernek figyelembe kell vennie az egyszerűsítés elveit, és hogy a KAP reformja keretében az egyszerűsítésnek, az átláthatóságnak és a méltányosságnak kulcsfontosságú prioritásoknak kell lenniük;

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a számlák ellenőrzésének és elszámolásának rendszerét; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a számlák ellenőrzésének és elszámolásának rendszerét;

| 43. | úgy véli, hogy a Bizottságnak egy arányosabb és végső soron kockázatalapú megközelítést kell elfogadnia a szabályozási ellenőrzések alkalmazása, a megfelelési ellenőrzések lefolytatása, valamint a pénzügyi korrekciók előírása tekintetében; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a Bizottságnak egy arányosabb és végső soron kockázatalapú megközelítést kell elfogadnia a szabályozási ellenőrzések alkalmazása, a megfelelési ellenőrzések lefolytatása, valamint a pénzügyi korrekciók előírása tekintetében;

| 44. | felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat, amelyek révén a KAP ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési kerete javítható; |
| --- | --- |

44.

felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat, amelyek révén a KAP ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési kerete javítható;

| 45. | úgy véli, hogy a tagállamok körében a közvetlen támogatással kapcsolatban meglévő óriási aránytalanságokat meg kell szüntetni annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők egyenlő bánásmódban részesüljenek az Európai Unió egészében, valamint elkerülhetővé váljon a piac és verseny torzulása; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a tagállamok körében a közvetlen támogatással kapcsolatban meglévő óriási aránytalanságokat meg kell szüntetni annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők egyenlő bánásmódban részesüljenek az Európai Unió egészében, valamint elkerülhetővé váljon a piac és verseny torzulása;

| 46. | elismeri, hogy a környezetvédelmi kihívások kezelése – többek között az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak mérséklése – tekintetében a mezőgazdasági termelők fontos szerepet játszanak az e célkitűzések eléréséhez szükséges gyakorlati intézkedések meghatározásában, továbbá úgy véli, hogy a szabályozás helyett az eredményre vonatkozó megállapodások a legjobb mechanizmusok e célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

46.

elismeri, hogy a környezetvédelmi kihívások kezelése – többek között az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és hatásainak mérséklése – tekintetében a mezőgazdasági termelők fontos szerepet játszanak az e célkitűzések eléréséhez szükséges gyakorlati intézkedések meghatározásában, továbbá úgy véli, hogy a szabályozás helyett az eredményre vonatkozó megállapodások a legjobb mechanizmusok e célkitűzések eléréséhez;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezeteire háruló, a nyomon követéssel és jelentéstétellel kapcsolatos adminisztratív teher csökkentése e szervezeteket vonzóbbá tenné a mezőgazdasági termelők számára, és a csatlakozásra és az együttes fellépésre ösztönözné őket; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezeteire háruló, a nyomon követéssel és jelentéstétellel kapcsolatos adminisztratív teher csökkentése e szervezeteket vonzóbbá tenné a mezőgazdasági termelők számára, és a csatlakozásra és az együttes fellépésre ösztönözné őket;

Vidékfejlesztés

| 48. | hangsúlyozza, hogy amikor egy meglévő tanúsítási rendszer alapján (pl. biotermesztési és környezetvédelmi támogatási rendszerek) teljesítenek kifizetéseket, egyetlen ellenőrzés elegendő; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy amikor egy meglévő tanúsítási rendszer alapján (pl. biotermesztési és környezetvédelmi támogatási rendszerek) teljesítenek kifizetéseket, egyetlen ellenőrzés elegendő;

| 49. | aggodalommal figyeli az egyes tagállamokban tapasztalható, a közvetlen kifizetési kérelmek beadásával kapcsolatos magas hibaszázalékot; hangsúlyozza, hogy ezek a hibák főképpen a légi felvételeket készítő berendezéseknek tulajdoníthatóak, és nem a mezőgazdasági termelőknek; kéri, hogy az ilyen hibák esetében csak a nyilvánvalóan csalásgyanús eseteket szankcionálják; |
| --- | --- |

49.

aggodalommal figyeli az egyes tagállamokban tapasztalható, a közvetlen kifizetési kérelmek beadásával kapcsolatos magas hibaszázalékot; hangsúlyozza, hogy ezek a hibák főképpen a légi felvételeket készítő berendezéseknek tulajdoníthatóak, és nem a mezőgazdasági termelőknek; kéri, hogy az ilyen hibák esetében csak a nyilvánvalóan csalásgyanús eseteket szankcionálják;

| 50. | úgy véli, hogy a más jogszabályokba ütköző jogszabályokat megfelelően módosítani kell, mielőtt kötelezővé válnak a termelőkre nézve (pl. a környezetvédelmi jogszabályok és az egyszeri kifizetési rendszer); |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a más jogszabályokba ütköző jogszabályokat megfelelően módosítani kell, mielőtt kötelezővé válnak a termelőkre nézve (pl. a környezetvédelmi jogszabályok és az egyszeri kifizetési rendszer);

| 51. | úgy véli, hogy a vidékfejlesztési jogszabályokban szereplő fogalommeghatározásokat felül kell vizsgálni, és adott esetben azokat ki kell terjeszteni a közvetlen kifizetésekre vonatkozó jogszabályokkal való egységesség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy a vidékfejlesztési jogszabályokban szereplő fogalommeghatározásokat felül kell vizsgálni, és adott esetben azokat ki kell terjeszteni a közvetlen kifizetésekre vonatkozó jogszabályokkal való egységesség biztosítása érdekében;

| 52. | úgy véli, hogy növelni kell a termelőket érintő büntetések és kötelezettségek átláthatóságát; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy növelni kell a termelőket érintő büntetések és kötelezettségek átláthatóságát;

| 53. | pontosan meghatározott kötelezettségek előírására szólít fel a mezőgazdasági termelők számára, hogy megszűnjön az alkalmazott szankciók átláthatóságának hiánya; |
| --- | --- |

53.

pontosan meghatározott kötelezettségek előírására szólít fel a mezőgazdasági termelők számára, hogy megszűnjön az alkalmazott szankciók átláthatóságának hiánya;

| 54. | szeretné szélesebb, hosszú távú szemszögből vizsgálni e rendszerek ellenőrzését, nagyobb hangsúlyt fektetve a végső hatásra és eredményre, a vidékfejlesztési/környezetvédelmi intézkedések miatti konkrét hibaarányokra való koncentrálás helyett; |
| --- | --- |

54.

szeretné szélesebb, hosszú távú szemszögből vizsgálni e rendszerek ellenőrzését, nagyobb hangsúlyt fektetve a végső hatásra és eredményre, a vidékfejlesztési/környezetvédelmi intézkedések miatti konkrét hibaarányokra való koncentrálás helyett;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi bonyolult mutatórendszert felül kell vizsgálni és egyszerűsíteni kell, illetve hogy az ellenőrző rendszer, az éves beszámolók, valamint az előzetes, félidős és utólagos ellenőrzések túlságosan komplex mutató- és jelentési rendszert teremtettek; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi bonyolult mutatórendszert felül kell vizsgálni és egyszerűsíteni kell, illetve hogy az ellenőrző rendszer, az éves beszámolók, valamint az előzetes, félidős és utólagos ellenőrzések túlságosan komplex mutató- és jelentési rendszert teremtettek;

| 56. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg – a jövőben a közjavak biztosításának egyszerű és hatékonyabb módszereként – az eredményre vonatkozó megállapodások alkalmazását; |
| --- | --- |

56.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg – a jövőben a közjavak biztosításának egyszerű és hatékonyabb módszereként – az eredményre vonatkozó megállapodások alkalmazását;

| 57. | egyszerűsített és következetes mutatórendszer bevezetésére szólít fel, amely értelemszerűen hozzájárulna a könnyebb megértéshez és alkalmazáshoz, a megfelelő értékelésekhez és a bürokrácia csökkentéséhez; |
| --- | --- |

57.

egyszerűsített és következetes mutatórendszer bevezetésére szólít fel, amely értelemszerűen hozzájárulna a könnyebb megértéshez és alkalmazáshoz, a megfelelő értékelésekhez és a bürokrácia csökkentéséhez;

| 58. | úgy véli, hogy a KAP II. pillérjének keretében finanszírozandó HÉA támogathatóságára vonatkozó szabályokat harmonizálni kell a strukturális alapok esetében alkalmazottakkal, különösen a közjogi intézmények által végzett tevékenységek tekintetében; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a KAP II. pillérjének keretében finanszírozandó HÉA támogathatóságára vonatkozó szabályokat harmonizálni kell a strukturális alapok esetében alkalmazottakkal, különösen a közjogi intézmények által végzett tevékenységek tekintetében;

| 59. | hangsúlyozza, hogy KAP egyszerűsítésével együtt egyszerűsíteni kell annak végrehajtását is, és kéri, hogy a tagállamok csökkentsék a minimumra a KAP potenciális kedvezményezettjei tekintetében előírt bürokratikus alaki követelményeket, főleg a vidékfejlesztés terén; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy KAP egyszerűsítésével együtt egyszerűsíteni kell annak végrehajtását is, és kéri, hogy a tagállamok csökkentsék a minimumra a KAP potenciális kedvezményezettjei tekintetében előírt bürokratikus alaki követelményeket, főleg a vidékfejlesztés terén;

| 60. | felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti vidékfejlesztési programjaik keretében biztosítsanak a potenciális kedvezményezettek számára olyan rendszereket, amelyek garantálják az átláthatóságot, valamint hogy biztosítsanak számukra elegendő időt arra, hogy előkészíthessék finanszírozási kérelmeiket és meg tudjanak felelni a támogatások különféle jogosultsági feltételeinek; felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan tartsa szem előtt ezt a témát a tagállamokkal folytatott kétoldalú megbeszélések során; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti vidékfejlesztési programjaik keretében biztosítsanak a potenciális kedvezményezettek számára olyan rendszereket, amelyek garantálják az átláthatóságot, valamint hogy biztosítsanak számukra elegendő időt arra, hogy előkészíthessék finanszírozási kérelmeiket és meg tudjanak felelni a támogatások különféle jogosultsági feltételeinek; felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan tartsa szem előtt ezt a témát a tagállamokkal folytatott kétoldalú megbeszélések során;

Az állatok azonosítása

| 61. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az egyes tagállamokban alkalmazott állatazonosítási rendszereket, valamint törekedjen az állatok azonosítására szolgáló egységes rendszer kidolgozására, biztosítva, hogy megszüntetik a felesleges szabályozást: különösen a termelők és a gazdaságok számát, a megkövetelt nyilvántartások számát, valamint a termelő és a gazdaság közötti megkülönböztetést; |
| --- | --- |

61.

sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az egyes tagállamokban alkalmazott állatazonosítási rendszereket, valamint törekedjen az állatok azonosítására szolgáló egységes rendszer kidolgozására, biztosítva, hogy megszüntetik a felesleges szabályozást: különösen a termelők és a gazdaságok számát, a megkövetelt nyilvántartások számát, valamint a termelő és a gazdaság közötti megkülönböztetést;

| 62. | kéri az állatok azonosítására vonatkozó jelenleg igen különböző előírások átfogó összehangolását; |
| --- | --- |

62.

kéri az állatok azonosítására vonatkozó jelenleg igen különböző előírások átfogó összehangolását;

| 63. | úgy véli, hogy amennyire csak lehetséges, egyszerűsíteni kell a juh- és kecskefélék mozgására vonatkozó jelentéstételt, valamint az adatbázisok és a hatóságok felé történő adatközlést, engedélyezve bármely kommunikációs eszköz alkalmazását, beleértve az új technológiákat is; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy amennyire csak lehetséges, egyszerűsíteni kell a juh- és kecskefélék mozgására vonatkozó jelentéstételt, valamint az adatbázisok és a hatóságok felé történő adatközlést, engedélyezve bármely kommunikációs eszköz alkalmazását, beleértve az új technológiákat is;

| 64. | úgy véli, hogy a sertésekhez hasonlóan a juh- és kecskefélék esetében is elegendő az állományazonosító; |
| --- | --- |

64.

úgy véli, hogy a sertésekhez hasonlóan a juh- és kecskefélék esetében is elegendő az állományazonosító;

| 65. | 2009. december 31-étől kezdve kéri a juh- és kecskefélék elektronikus azonosítási kötelezettségének elhalasztását, tekintettel annak igen magas áraira és a gazdasági válságra; |
| --- | --- |

65.

2009. december 31-étől kezdve kéri a juh- és kecskefélék elektronikus azonosítási kötelezettségének elhalasztását, tekintettel annak igen magas áraira és a gazdasági válságra;

| 66. | hároméves türelmi időre szólít fel a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos szankciókkal kapcsolatban a juh- és kecskefélék elektronikus azonosítását illetően, mivel ez új és összetett technológia, a mezőgazdasági termelőknek pedig némi időre van szükségük ahhoz, hogy hozzászokjanak ahhoz és kipróbálják; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy végezze el a szabályozás alapos felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

66.

hároméves türelmi időre szólít fel a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos szankciókkal kapcsolatban a juh- és kecskefélék elektronikus azonosítását illetően, mivel ez új és összetett technológia, a mezőgazdasági termelőknek pedig némi időre van szükségük ahhoz, hogy hozzászokjanak ahhoz és kipróbálják; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy végezze el a szabályozás alapos felülvizsgálatát;

*

* *

| 67. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

67.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/38

---

2010. május 18., keddÚj fejlemények a közbeszerzésekben

P7_TA(2010)0173

Az Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közbeszerzéseket érintő új fejleményekről 2009/2175(INI)

2011/C 161 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különös tekintettel a Lisszaboni Szerződés által bevezetett módosításokra,

tekintettel a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásairól szóló 2004/18/EK és 2004/17/EK irányelvekre, valamint a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárásokról szóló 2007/66/EK irányelvre,

tekintettel a Bizottság 2009. november 19-i, „A magán- és állami beruházások mobilizálása a gazdasági fellendülés és a hosszú távú szerkezeti változások érdekében: a köz-magán társulások fejlesztése” című közleményére (COM(2009)0615),

tekintettel a Bizottság 2009. május 5-i„Hozzájárulás a fenntartható fejlődéshez: A méltányos kereskedelem és a fenntarthatóságot garantáló nem kormányzati kereskedelmi rendszerek szerepe” című közleményére (COM(2009)0215),

tekintettel a Bizottság 2008. július 16-i, „Környezetvédelmi szemléletű közbeszerzés” című, közleményére (COM(2008)0400),

tekintettel a közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó közösségi jognak az Intézményesített PPP-kre (IPPP) való alkalmazásáról szóló, 2008. február 5-i bizottsági értelmező közleményre (C(2007)6661),

tekintettel a „A kkv-k közbeszerzési eljárásokban való részvételét megkönnyítő legjobb gyakorlatok európai kódexe” című bizottsági belső munkadokumentumra (SEC(2008)2193),

tekintettel a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek által nem, vagy csak részben szabályozott közbeszerzési eljárásokra alkalmazandó közösségi jogról szóló, 2006. augusztus 1-jei bizottsági értelmező közleményre (1),

tekintettel az Európai Unió Bíróságának alábbi ítéleteire (CJEU):

| — | a C-295/05 sz. Tragsa ügyben 2007. április 19-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-295/05 sz. Tragsa ügyben 2007. április 19-én hozott ítélet,

| — | a C-532/03 sz. ír mentőszolgálatok ügyben 2007. december 18-án hozott ítélet (Bizottság kontra Írország), |
| --- | --- |

—

a C-532/03 sz. ír mentőszolgálatok ügyben 2007. december 18-án hozott ítélet (Bizottság kontra Írország),

| — | a C-324/07 sz. Coditel Brabant ügyben 2008. november 13-án hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-324/07 sz. Coditel Brabant ügyben 2008. november 13-án hozott ítélet,

| — | a C-480/06 sz. Stadtwerke Hamburg ügyben 2009. június 9-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-480/06 sz. Stadtwerke Hamburg ügyben 2009. június 9-én hozott ítélet,

| — | a C-206/08 sz. Eurawasser ügyben 2009. szeptember 10-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-206/08 sz. Eurawasser ügyben 2009. szeptember 10-én hozott ítélet,

| — | a C-573/07 sz. Sea Srl ügyben 2009. október 9-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-573/07 sz. Sea Srl ügyben 2009. október 9-én hozott ítélet,

| — | a C-196/08 sz. Acoset ügyben 2009. október 15-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-196/08 sz. Acoset ügyben 2009. október 15-én hozott ítélet,

| — | a C-275/08 sz. Datenzentrale BW ügyben 2009. október 15-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-275/08 sz. Datenzentrale BW ügyben 2009. október 15-én hozott ítélet,

| — | a C-451/08 sz. Helmut Müller ügyben 2010. március 25-én hozott ítélet, |
| --- | --- |

—

a C-451/08 sz. Helmut Müller ügyben 2010. március 25-én hozott ítélet,

tekintettel a Régiók Bizottsága 2010. február 10-i, „Hozzájárulás a fenntartható fejlődéshez: A méltányos kereskedelem és a fenntarthatóságot garantáló nem kormányzati kereskedelmi rendszerek szerepe” című véleményére (RELEX-IV-026),

tekintettel a következő tanulmányokra:

| — | „Evaluation of Public Procurement Directives Markt/2004/10/D Final Report”, Europe Economics, 2006. szeptember 15., |
| --- | --- |

—

„Evaluation of Public Procurement Directives Markt/2004/10/D Final Report”, Europe Economics, 2006. szeptember 15.,

| — | „The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives”, European Institute of Public Administration (EIPA), 2009. szeptember, |
| --- | --- |

—

„The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments, A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives”, European Institute of Public Administration (EIPA), 2009. szeptember,

tekintettel 2009. február 3-i, „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című állásfoglalására (2),

tekintettel a közbeszerzési jogszabályok átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos sajátos problémákról és ezeknek a lisszaboni menetrendhez való viszonyáról szóló, 2007. június 20-i állásfoglalására (3),

tekintettel a magán- és közszféra közötti partnerségekről, valamint a közbeszerzésről és a koncessziókról szóló közösségi jogról szóló, 2006. október 26-i állásfoglalására (4),

tekintettel a tisztességes kereskedelemről és fejlesztésről szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (5),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0151/2010),

| A. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság nyilvánvalóvá tette a közbeszerzések rendkívüli gazdasági jelentőségét, és mivel a válság helyi hatóságokra gyakorolt hatásai máris egyértelműen megmutatkoznak, és mivel a közigazgatási szervek csak akkor képesek megfelelően ellátni feladataikat a köz érdekében, ha e területen számíthatnak a szükséges jogbiztonságra, a közbeszerzési eljárások pedig nem túl bonyolultak, |
| --- | --- |

A.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság nyilvánvalóvá tette a közbeszerzések rendkívüli gazdasági jelentőségét, és mivel a válság helyi hatóságokra gyakorolt hatásai máris egyértelműen megmutatkoznak, és mivel a közigazgatási szervek csak akkor képesek megfelelően ellátni feladataikat a köz érdekében, ha e területen számíthatnak a szükséges jogbiztonságra, a közbeszerzési eljárások pedig nem túl bonyolultak,

| B. | mivel a jól működő közbeszerzési piac alapvető a belső piac számára, mind a határokon átnyúló verseny és az innováció ösztönzése, valamint a kis szén-dioxid-kibocsátású gazdaság előmozdítása, mind pedig optimális érték biztosítása érdekében a hatóságok számára, |
| --- | --- |

B.

mivel a jól működő közbeszerzési piac alapvető a belső piac számára, mind a határokon átnyúló verseny és az innováció ösztönzése, valamint a kis szén-dioxid-kibocsátású gazdaság előmozdítása, mind pedig optimális érték biztosítása érdekében a hatóságok számára,

| C. | mivel a közbeszerzési jog arra szolgál, hogy szavatolja a közpénzek gazdaságos és hatékony kezelését, és hogy az érdeklődő vállalkozások egy nagyobb mértékben piaci alapú versenyben lehetőséget kapjanak arra, hogy közbeszerzési szerződésekhez juthassanak, |
| --- | --- |

C.

mivel a közbeszerzési jog arra szolgál, hogy szavatolja a közpénzek gazdaságos és hatékony kezelését, és hogy az érdeklődő vállalkozások egy nagyobb mértékben piaci alapú versenyben lehetőséget kapjanak arra, hogy közbeszerzési szerződésekhez juthassanak,

| D. | mivel a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek 2004. évi felülvizsgálatának célja a vonatkozó eljárások egyszerűsítése, korszerűsítése és rugalmasabbá tétele, valamint a nagyobb jogbiztonság megteremtése volt, |
| --- | --- |

D.

mivel a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek 2004. évi felülvizsgálatának célja a vonatkozó eljárások egyszerűsítése, korszerűsítése és rugalmasabbá tétele, valamint a nagyobb jogbiztonság megteremtése volt,

| E. | mivel a Lisszaboni Szerződés az Európai Unió elsődleges joganyagában elismerte a helyi és regionális önkormányzatokhoz való jogot, megerősítette a szubszidiaritást, és bevezette nemcsak a nemzeti parlamentek, hanem a Régiók Bizottságának az Európai Bíróság előtt való keresetindítási jogát is, |
| --- | --- |

E.

mivel a Lisszaboni Szerződés az Európai Unió elsődleges joganyagában elismerte a helyi és regionális önkormányzatokhoz való jogot, megerősítette a szubszidiaritást, és bevezette nemcsak a nemzeti parlamentek, hanem a Régiók Bizottságának az Európai Bíróság előtt való keresetindítási jogát is,

| F. | mivel az Európai Bíróság e területen aránytalanul nagyszámú jogsértési ügyet vizsgált meg, ami azt jelzi, hogy sok tagállam számára nehézséget okoz a közbeszerzési irányelveknek való megfelelés, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Bíróság e területen aránytalanul nagyszámú jogsértési ügyet vizsgált meg, ami azt jelzi, hogy sok tagállam számára nehézséget okoz a közbeszerzési irányelveknek való megfelelés,

| G. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződésben arra való tekintettel szerepel a szociális piacgazdaság fogalma, egy szociális záradék és egy általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv, amely meghatározza a közös uniós értékeket, hogy biztosítsák, hogy az európai politikák az európai polgárok kívánságainak megfelelő módon fejlődnek, |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződésben arra való tekintettel szerepel a szociális piacgazdaság fogalma, egy szociális záradék és egy általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv, amely meghatározza a közös uniós értékeket, hogy biztosítsák, hogy az európai politikák az európai polgárok kívánságainak megfelelő módon fejlődnek,

| H. | mivel a 94. számú ILO-egyezmény meghatározza, hogy az általános közbeszerzési szerződéseknek méltányos díjazást és olyan munkafeltételeket biztosító záradékokat kell tartalmazniuk, amelyek nem lehetnek kedvezőtlenebbek a kollektív szerződésekben meghatározott feltételeknél, például, |
| --- | --- |

H.

mivel a 94. számú ILO-egyezmény meghatározza, hogy az általános közbeszerzési szerződéseknek méltányos díjazást és olyan munkafeltételeket biztosító záradékokat kell tartalmazniuk, amelyek nem lehetnek kedvezőtlenebbek a kollektív szerződésekben meghatározott feltételeknél, például,

Általános megjegyzések és ajánlások

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek 2004. évi felülvizsgálatának céljait mindeddig még nem sikerült elérni, különösen a közbeszerzési szabályok egyszerűsítését, valamint a nagyobb jogbiztonság megteremtését illetően; reményét fejezi ki azonban, hogy a legutóbbi európai bírósági ítéletek hozzájárulnak a rendezetlen jogi kérdések tisztázásához, és hogy csökken a fellebbezési eljárások száma; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szabályozás minden felülvizsgálatakor tartsa szem előtt és nyomatékosan érvényesítse a közbeszerzési eljárás egyszerűsítésének és szigorításának célját; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek 2004. évi felülvizsgálatának céljait mindeddig még nem sikerült elérni, különösen a közbeszerzési szabályok egyszerűsítését, valamint a nagyobb jogbiztonság megteremtését illetően; reményét fejezi ki azonban, hogy a legutóbbi európai bírósági ítéletek hozzájárulnak a rendezetlen jogi kérdések tisztázásához, és hogy csökken a fellebbezési eljárások száma; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szabályozás minden felülvizsgálatakor tartsa szem előtt és nyomatékosan érvényesítse a közbeszerzési eljárás egyszerűsítésének és szigorításának célját;

| 2. | sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy a meglévő rendelkezések – a hiányos végrehajtási intézkedésekkel nemzeti és regionális szinten, az Európai Bizottság számos, nem kötelező erejű jog („soft law”) alapú javaslatával, és a vonatkozó jogi rendelkezések európai bíróságok által történő értelmezésével együtt – összetett és zavaros szabályhalmaz létrejöttéhez vezetett, amely főként a közigazgatási intézményeket, a magánvállalkozásokat, valamint az általános érdekű szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat állítja olyan súlyos jogi problémák elé, amelyeket jelentős adminisztratív költségek vagy külső jogi tanácsadás igénybe vétele nélkül már nem tudnak megoldani; nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy orvosolja ezt a helyzetet, valamint hogy a jobb jogalkotásra irányuló kezdeményezés keretében vizsgálja meg a „soft law” körébe tartozó javaslatok hatásait, az ilyen jellegű javaslatokat korlátozza a kulcsfontosságú vonatkozásokra, illetve a szubszidiaritás és az arányosság alapján, az európai kormányzásról szóló 2001. évi fehér könyvben meghatározott öt elv (nyitottság, részvétel, elszámoltathatóság, eredményesség és következetesség) figyelembevételével értékelje azokat; |
| --- | --- |

2.

sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy a meglévő rendelkezések – a hiányos végrehajtási intézkedésekkel nemzeti és regionális szinten, az Európai Bizottság számos, nem kötelező erejű jog („soft law”) alapú javaslatával, és a vonatkozó jogi rendelkezések európai bíróságok által történő értelmezésével együtt – összetett és zavaros szabályhalmaz létrejöttéhez vezetett, amely főként a közigazgatási intézményeket, a magánvállalkozásokat, valamint az általános érdekű szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat állítja olyan súlyos jogi problémák elé, amelyeket jelentős adminisztratív költségek vagy külső jogi tanácsadás igénybe vétele nélkül már nem tudnak megoldani; nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy orvosolja ezt a helyzetet, valamint hogy a jobb jogalkotásra irányuló kezdeményezés keretében vizsgálja meg a „soft law” körébe tartozó javaslatok hatásait, az ilyen jellegű javaslatokat korlátozza a kulcsfontosságú vonatkozásokra, illetve a szubszidiaritás és az arányosság alapján, az európai kormányzásról szóló 2001. évi fehér könyvben meghatározott öt elv (nyitottság, részvétel, elszámoltathatóság, eredményesség és következetesség) figyelembevételével értékelje azokat;

| 3. | rámutat arra, hogy e tendencia következtében a közbeszerzést lefolytató hatóságoknak gyakran a politikai szükségletek elé kell rangsorolnia a jogbiztonságot, és – tekintettel az állami költségvetésekre nehezedő nyomásra – gyakran a legolcsóbb ajánlat benyújtójának kell odaítélnie a szerződést vagy a szolgáltatást, a gazdasági szempontból legelőnyösebb ajánlat helyett; attól tart, hogy ez gyengíteni fogja az EU innovációs bázisát és globális versenyképességét; szorgalmazza, hogy a Bizottság orvosolja ezt a helyzetet, és dolgozzon ki stratégiai intézkedéseket, amelyek felhatalmazzák a közbeszerzőket arra, hogy a leggazdaságosabb és a legjobb minőségű ajánlatoknak ítéljék oda a szerződéseket; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy e tendencia következtében a közbeszerzést lefolytató hatóságoknak gyakran a politikai szükségletek elé kell rangsorolnia a jogbiztonságot, és – tekintettel az állami költségvetésekre nehezedő nyomásra – gyakran a legolcsóbb ajánlat benyújtójának kell odaítélnie a szerződést vagy a szolgáltatást, a gazdasági szempontból legelőnyösebb ajánlat helyett; attól tart, hogy ez gyengíteni fogja az EU innovációs bázisát és globális versenyképességét; szorgalmazza, hogy a Bizottság orvosolja ezt a helyzetet, és dolgozzon ki stratégiai intézkedéseket, amelyek felhatalmazzák a közbeszerzőket arra, hogy a leggazdaságosabb és a legjobb minőségű ajánlatoknak ítéljék oda a szerződéseket;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélése terén tett európai kezdeményezéseket hatékonyabban kell összehangolni annak érdekében, hogy azok ne veszélyeztessék a közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló irányelvekkel való koherenciát, és hogy a jogalkalmazókat ne állítsák jogi problémák elé; felhív az Európai Bizottságon belül a kötelező koordinációs intézkedések szükségességére, a közbeszerzésért felelős Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság vezetése és más érintett főigazgatóság részvétele mellett; ezért annak érdekében, hogy a vonatkozó jogi rendelkezések átláthatóbbá és felhasználóbaráttá váljanak, egységes internetes megjelenést és a szerződő hatóság számára rendszeres tájékoztatást kér; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélése terén tett európai kezdeményezéseket hatékonyabban kell összehangolni annak érdekében, hogy azok ne veszélyeztessék a közbeszerzési szerződések odaítéléséről szóló irányelvekkel való koherenciát, és hogy a jogalkalmazókat ne állítsák jogi problémák elé; felhív az Európai Bizottságon belül a kötelező koordinációs intézkedések szükségességére, a közbeszerzésért felelős Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság vezetése és más érintett főigazgatóság részvétele mellett; ezért annak érdekében, hogy a vonatkozó jogi rendelkezések átláthatóbbá és felhasználóbaráttá váljanak, egységes internetes megjelenést és a szerződő hatóság számára rendszeres tájékoztatást kér;

| 5. | kifogásolja a közbeszerzési szerződések odaítélésével foglalkozó, Bizottságon belüli tanácsadó csoport (ACPP) összetételével és munkájával, valamint a közbeszerzési piacok megnyitásával foglalkozó tanácsadó bizottság (CCO) szerepével és hatásköreivel kapcsolatos átláthatóság hiányát, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak biztosítására, hogy mind ennek a bizottságnak, mind pedig a köz-magán társulásokkal foglalkozó tervezett új tanácsadó bizottságnak kiegyensúlyozott összetétele legyen, beleértve a szakszervezeteket és az üzleti közösség képviselőit, és hogy azok átlátható módon működjenek; követeli, hogy az Európai Parlamentet megfelelően tájékoztassák és valamennyi szakaszban és a folyamat végén is rendelkezésére bocsássák az összes rendelkezésre álló információt; |
| --- | --- |

5.

kifogásolja a közbeszerzési szerződések odaítélésével foglalkozó, Bizottságon belüli tanácsadó csoport (ACPP) összetételével és munkájával, valamint a közbeszerzési piacok megnyitásával foglalkozó tanácsadó bizottság (CCO) szerepével és hatásköreivel kapcsolatos átláthatóság hiányát, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak biztosítására, hogy mind ennek a bizottságnak, mind pedig a köz-magán társulásokkal foglalkozó tervezett új tanácsadó bizottságnak kiegyensúlyozott összetétele legyen, beleértve a szakszervezeteket és az üzleti közösség képviselőit, és hogy azok átlátható módon működjenek; követeli, hogy az Európai Parlamentet megfelelően tájékoztassák és valamennyi szakaszban és a folyamat végén is rendelkezésére bocsássák az összes rendelkezésre álló információt;

| 6. | úgy véli, hogy mivel a közbeszerzési szerződések közpénzeket érintenek, azoknak átláthatónak és a nyilvános ellenőrzésre nyitottnak kell lenniük; pontosításra kéri a Bizottságot annak biztosítása érdekében, hogy a helyi és más hatóságok jogbiztonsággal rendelkezzenek, és tájékoztatni tudják polgáraikat szerződéses kötelezettségeikről; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy mivel a közbeszerzési szerződések közpénzeket érintenek, azoknak átláthatónak és a nyilvános ellenőrzésre nyitottnak kell lenniük; pontosításra kéri a Bizottságot annak biztosítása érdekében, hogy a helyi és más hatóságok jogbiztonsággal rendelkezzenek, és tájékoztatni tudják polgáraikat szerződéses kötelezettségeikről;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési szerződéseket átlátható feltételek mellett ítéljék oda, amelyek szerint az érdekelt feleket egyenlő bánásmódban részesítik, valamint az ár és a projektteljesítmény közötti kapcsolat a legfontosabb kritérium annak érdekben, hogy a legjobb és nem csupán a legolcsóbb ajánlatot célozzák meg; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési szerződéseket átlátható feltételek mellett ítéljék oda, amelyek szerint az érdekelt feleket egyenlő bánásmódban részesítik, valamint az ár és a projektteljesítmény közötti kapcsolat a legfontosabb kritérium annak érdekben, hogy a legjobb és nem csupán a legolcsóbb ajánlatot célozzák meg;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek utólagos értékelését, figyelembe véve az e jelentésben megfogalmazott álláspontokat; elvárja, hogy e felülvizsgálatot valamennyi érdekelt fél teljes körű részvételével és az Európai Parlamenttel szorosan együttműködve hajtsák végre; valamennyi felülvizsgálat esetében a közbeszerzési jog további szétdarabolódásának megakadályozása érdekében javasolja, hogy a felülvizsgálat vegye figyelembe a teljes keretrendszert, és ölelje fel a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárásokról szóló irányelvet, valamint az irányelvet a felülvizsgálati eljárásokba átültető nemzeti jog elemzését; úgy véli, hogy jelenleg még nem lehet megítélni ennek az irányelvnek a gyakorlati hatásait, mivel azt még nem ültették át minden tagállamban a nemzeti jogba; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek utólagos értékelését, figyelembe véve az e jelentésben megfogalmazott álláspontokat; elvárja, hogy e felülvizsgálatot valamennyi érdekelt fél teljes körű részvételével és az Európai Parlamenttel szorosan együttműködve hajtsák végre; valamennyi felülvizsgálat esetében a közbeszerzési jog további szétdarabolódásának megakadályozása érdekében javasolja, hogy a felülvizsgálat vegye figyelembe a teljes keretrendszert, és ölelje fel a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárásokról szóló irányelvet, valamint az irányelvet a felülvizsgálati eljárásokba átültető nemzeti jog elemzését; úgy véli, hogy jelenleg még nem lehet megítélni ennek az irányelvnek a gyakorlati hatásait, mivel azt még nem ültették át minden tagállamban a nemzeti jogba;

Közszférán belüli együttműködés

| 9. | rámutat arra, hogy a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés elsőként ismeri el az Európai Unió elsődleges joganyagában a regionális és helyi önkormányzati jogot (az Európai Unióról szóló Szerződés 4. cikkének (2) bekezdése); hangsúlyozza, hogy az Európai Bíróság több ítéletében foglalkozott már a helyi önkormányzati joggal, és egyértelművé tette, hogy „a közjogi alanyok közfeladataikat saját eszközökkel és más közjogi hatóságokkal együttműködve is végrehajthatják” (C-324/07 sz. ügy ítélete); felhívja a figyelmet ezen kívül az Európai Bíróság nagytanácsának 2009. június 9-i ítéletére (C-480/06 sz. ügy), amely kiegészítésül rögzítette, hogy a közösségi jog egyáltalán nem kötelezi a hatóságokat arra, hogy közszolgálati feladataik közös ellátásához valamely meghatározott jogi formát vegyenek igénybe; az olyan közszférán belüli partnerségeket, mint az önkormányzatok közötti együttműködési megállapodásokat és a nemzeti szintű együttműködési formákat, a következő feltételek együttes teljesülése esetén ennek következtében úgy tekinti, hogy azok nem tartoznak a közbeszerzési jogszabályok hatálya alá:






  — | a partnerség célja egy minden érintett helyi önkormányzat számára kötelező közszolgáltatási feladat ellátása, |
| --- | --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés elsőként ismeri el az Európai Unió elsődleges joganyagában a regionális és helyi önkormányzati jogot (az Európai Unióról szóló Szerződés 4. cikkének (2) bekezdése); hangsúlyozza, hogy az Európai Bíróság több ítéletében foglalkozott már a helyi önkormányzati joggal, és egyértelművé tette, hogy „a közjogi alanyok közfeladataikat saját eszközökkel és más közjogi hatóságokkal együttműködve is végrehajthatják” (C-324/07 sz. ügy ítélete); felhívja a figyelmet ezen kívül az Európai Bíróság nagytanácsának 2009. június 9-i ítéletére (C-480/06 sz. ügy), amely kiegészítésül rögzítette, hogy a közösségi jog egyáltalán nem kötelezi a hatóságokat arra, hogy közszolgálati feladataik közös ellátásához valamely meghatározott jogi formát vegyenek igénybe; az olyan közszférán belüli partnerségeket, mint az önkormányzatok közötti együttműködési megállapodásokat és a nemzeti szintű együttműködési formákat, a következő feltételek együttes teljesülése esetén ennek következtében úgy tekinti, hogy azok nem tartoznak a közbeszerzési jogszabályok hatálya alá:

—

a partnerség célja egy minden érintett helyi önkormányzat számára kötelező közszolgáltatási feladat ellátása,

| — | a tevékenységet kizárólag közjogi alanyok látják el magánszemélyek vagy vállalkozások közreműködése nélkül, valamint |
| --- | --- |

—

a tevékenységet kizárólag közjogi alanyok látják el magánszemélyek vagy vállalkozások közreműködése nélkül, valamint

| — | a tevékenységet lényegében az érintett közhatóságok nevében végzik; |
| --- | --- |

—

a tevékenységet lényegében az érintett közhatóságok nevében végzik;

| 10. | rámutat arra, hogy a Bizottság pontosította, hogy nem minden hatósági intézkedés tartozik a közbeszerzési jog hatálya alá, és hogy amíg az európai jog rendelkezései nem írják elő piac létrehozását egy bizonyos területen, addig a tagállamok dönthetnek arról, hogy kívánnak-e, illetve milyen mértékben kívánnak saját maguk közfeladatokat ellátni; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy a Bizottság pontosította, hogy nem minden hatósági intézkedés tartozik a közbeszerzési jog hatálya alá, és hogy amíg az európai jog rendelkezései nem írják elő piac létrehozását egy bizonyos területen, addig a tagállamok dönthetnek arról, hogy kívánnak-e, illetve milyen mértékben kívánnak saját maguk közfeladatokat ellátni;

| 11. | rámutat, hogy az EB fent említett ítéletének következtetései nem csak közvetlenül érvényesek az önkormányzatok együttműködésére, hanem általános érvényűek, vagyis más közületi ajánlatkérők együttműködésére is alkalmazhatók; |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy az EB fent említett ítéletének következtetései nem csak közvetlenül érvényesek az önkormányzatok együttműködésére, hanem általános érvényűek, vagyis más közületi ajánlatkérők együttműködésére is alkalmazhatók;

| 12. | rámutat arra, hogy az Európai Bíróság 2009. szeptember 10-i ítéletében (C-573/07) úgy határozott, hogy egy addig köztulajdonban álló társaság tőkéjének magánbefektetők előtti megnyitását csak akkor lehet figyelembe venni, ha az állami tőketársaság jellege megváltozik a szerződés érvényességének időszaka alatt, és ezáltal megváltoznak a szerződés alapvető feltételei és új közbeszerzés válik szükségessé; megjegyzi, hogy az EB joggyakorlatának következtében fontos előrelépések történtek a közszférán belüli együttműködés szabályai tekintetében, és üdvözli a Bíróság ezen a területen nemrégiben hozott ítéleteit; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy széles körben tegyék elérhetővé ezeknek az ítéleteknek a jogi következményeit; |
| --- | --- |

12.

rámutat arra, hogy az Európai Bíróság 2009. szeptember 10-i ítéletében (C-573/07) úgy határozott, hogy egy addig köztulajdonban álló társaság tőkéjének magánbefektetők előtti megnyitását csak akkor lehet figyelembe venni, ha az állami tőketársaság jellege megváltozik a szerződés érvényességének időszaka alatt, és ezáltal megváltoznak a szerződés alapvető feltételei és új közbeszerzés válik szükségessé; megjegyzi, hogy az EB joggyakorlatának következtében fontos előrelépések történtek a közszférán belüli együttműködés szabályai tekintetében, és üdvözli a Bíróság ezen a területen nemrégiben hozott ítéleteit; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy széles körben tegyék elérhetővé ezeknek az ítéleteknek a jogi következményeit;

Szolgáltatási koncessziók

| 13. | rámutat arra, hogy a 2004/17/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontja, valamint a 2004/18/EK irányelv 4. cikke szerint a szolgáltatási koncesszió olyan szerződés, amely esetében „a szolgáltatás ellenszolgáltatása vagy kizárólag a szolgáltatás hasznosításának joga, vagy e jog pénzbeli ellenszolgáltatással együtt”; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatási koncessziók azért nem tartoznak a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek hatálya alá, hogy az ajánlatkérők és az ajánlattevők rugalmasabb mozgástérhez jussanak; emlékeztet arra, hogy az Európai Bíróság több ítéletében is megerősítette, hogy a szolgáltatási koncessziók nem tartoznak ezen irányelvek hatálya alá, az Európai Unió működéséről szóló szerződés általános elvei (a megkülönböztetés tilalma, az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elve) azonban ezekre a koncessziókra is vonatkoznak, és hogy az ajánlatkérő szervek számára továbbra is lehetővé kell tenni, hogy a szolgáltatásnyújtásról koncesszió útján gondoskodjanak, ha úgy ítélik meg, hogy az az érintett közszolgáltatás biztosításának legjobb módja, és ezt akkor is megtehessék, ha a hasznosítással járó kockázat a szolgáltatás szervezésének közjogi kialakítása miatt jelentősen korlátozott, ezt a korlátozott működtetési kockázatot azonban teljes egészében átvállalja az ajánlattevő (a C-206/08. sz. ügyben 2009. szeptember 10-én hozott ítélet, 72–75. pontok); |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy a 2004/17/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontja, valamint a 2004/18/EK irányelv 4. cikke szerint a szolgáltatási koncesszió olyan szerződés, amely esetében „a szolgáltatás ellenszolgáltatása vagy kizárólag a szolgáltatás hasznosításának joga, vagy e jog pénzbeli ellenszolgáltatással együtt”; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatási koncessziók azért nem tartoznak a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek hatálya alá, hogy az ajánlatkérők és az ajánlattevők rugalmasabb mozgástérhez jussanak; emlékeztet arra, hogy az Európai Bíróság több ítéletében is megerősítette, hogy a szolgáltatási koncessziók nem tartoznak ezen irányelvek hatálya alá, az Európai Unió működéséről szóló szerződés általános elvei (a megkülönböztetés tilalma, az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elve) azonban ezekre a koncessziókra is vonatkoznak, és hogy az ajánlatkérő szervek számára továbbra is lehetővé kell tenni, hogy a szolgáltatásnyújtásról koncesszió útján gondoskodjanak, ha úgy ítélik meg, hogy az az érintett közszolgáltatás biztosításának legjobb módja, és ezt akkor is megtehessék, ha a hasznosítással járó kockázat a szolgáltatás szervezésének közjogi kialakítása miatt jelentősen korlátozott, ezt a korlátozott működtetési kockázatot azonban teljes egészében átvállalja az ajánlattevő (a C-206/08. sz. ügyben 2009. szeptember 10-én hozott ítélet, 72–75. pontok);

| 14. | tudomásul veszi a köz-magán társulások fejlesztéséről szóló, 2009. november 19-i bizottsági közleményt és nagy érdeklődéssel várja a hatásvizsgálatot; elvárja, hogy a Bizottság levonja a tanulságot a köz-magán társulások kudarcaiból; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatási koncessziók esetében megfelelően figyelembe kell venni mind az eljárások összetettségét, mind pedig a jogi kultúra és a joggyakorlat tekintetében a tagállamok közötti jelentős különbségeket; úgy véli, hogy a közbeszerzési szerződésekről szóló, 2004. évi irányelvekkel és az Európai Bíróság kiegészítő ítélkezési gyakorlatával jött létre a „szolgáltatási koncesszió” fogalmának és annak jogi keretének meghatározása; kitart amellett, hogy egy szolgáltatási koncessziókkal foglalkozó jogi aktusra irányuló esetleges javaslat csak a belső piac működésében bekövetkezett torzulások orvoslása céljából lehetne indokolt; ilyen torzulásokat azonban egyelőre nem azonosítottak, és ezért a szolgáltatási koncessziókról szóló jogi aktus mindaddig szükségtelen, amíg nem a belső piac működésének valamely azonosítható javítására irányul; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi a köz-magán társulások fejlesztéséről szóló, 2009. november 19-i bizottsági közleményt és nagy érdeklődéssel várja a hatásvizsgálatot; elvárja, hogy a Bizottság levonja a tanulságot a köz-magán társulások kudarcaiból; hangsúlyozza, hogy a szolgáltatási koncessziók esetében megfelelően figyelembe kell venni mind az eljárások összetettségét, mind pedig a jogi kultúra és a joggyakorlat tekintetében a tagállamok közötti jelentős különbségeket; úgy véli, hogy a közbeszerzési szerződésekről szóló, 2004. évi irányelvekkel és az Európai Bíróság kiegészítő ítélkezési gyakorlatával jött létre a „szolgáltatási koncesszió” fogalmának és annak jogi keretének meghatározása; kitart amellett, hogy egy szolgáltatási koncessziókkal foglalkozó jogi aktusra irányuló esetleges javaslat csak a belső piac működésében bekövetkezett torzulások orvoslása céljából lehetne indokolt; ilyen torzulásokat azonban egyelőre nem azonosítottak, és ezért a szolgáltatási koncessziókról szóló jogi aktus mindaddig szükségtelen, amíg nem a belső piac működésének valamely azonosítható javítására irányul;

A köz- és magánszféra közötti partnerségek

| 15. | üdvözli azoknak a feltételeknek a jogi tisztázását, amelyek mellett a közbeszerzési jog az intézményesített köz-magán társulások esetében alkalmazandó, tekintettel arra, hogy a Bizottság 2009. november 19-i közleményében milyen nagy jelentőséget tulajdonít ezeknek a társulásoknak az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, a megújuló energiák és a fenntartható közlekedés előmozdításában; rámutat arra, hogy a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek mindig akkor alkalmazhatók, amikor egy bármilyen kis mértékű magánrészesedéssel rendelkező vállalkozást kívánnak megbízni; hangsúlyozza azonban, hogy a Bizottság 2008. február 5-i közleményében és az EB 2009. október 15-i ítéletében (C-196/08. sz. ügy) világossá tette, hogy a kettős közbeszerzési eljárás nem kívánalom a szerződéseknek az újonnan létrehozott köz- és magánszféra közötti partnerségek számára történő odaítélésével vagy bizonyos feladatoknak a rájuk történő ruházásával kapcsolatban, de az összes alábbi feltételnek meg kell felelni azelőtt, hogy egy koncessziót közbeszerzési eljárás nélkül egy konkrétan erre a célra létrehozott, vegyesen köz- és magántulajdonban álló vállalkozásnak ítélnének oda:






  — | miután megvizsgálták a pénzügyi, műszaki, működési és adminisztratív követelményeket, valamint az ajánlatnak az elvégzendő szolgáltatással kapcsolatos jellemzőit, a magánszférabeli partnert átlátható eljárással kell kiválasztani, a szerződés előzetes közzététele mellett; |
| --- | --- | --- |

15.

üdvözli azoknak a feltételeknek a jogi tisztázását, amelyek mellett a közbeszerzési jog az intézményesített köz-magán társulások esetében alkalmazandó, tekintettel arra, hogy a Bizottság 2009. november 19-i közleményében milyen nagy jelentőséget tulajdonít ezeknek a társulásoknak az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, a megújuló energiák és a fenntartható közlekedés előmozdításában; rámutat arra, hogy a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek mindig akkor alkalmazhatók, amikor egy bármilyen kis mértékű magánrészesedéssel rendelkező vállalkozást kívánnak megbízni; hangsúlyozza azonban, hogy a Bizottság 2008. február 5-i közleményében és az EB 2009. október 15-i ítéletében (C-196/08. sz. ügy) világossá tette, hogy a kettős közbeszerzési eljárás nem kívánalom a szerződéseknek az újonnan létrehozott köz- és magánszféra közötti partnerségek számára történő odaítélésével vagy bizonyos feladatoknak a rájuk történő ruházásával kapcsolatban, de az összes alábbi feltételnek meg kell felelni azelőtt, hogy egy koncessziót közbeszerzési eljárás nélkül egy konkrétan erre a célra létrehozott, vegyesen köz- és magántulajdonban álló vállalkozásnak ítélnének oda:

—

miután megvizsgálták a pénzügyi, műszaki, működési és adminisztratív követelményeket, valamint az ajánlatnak az elvégzendő szolgáltatással kapcsolatos jellemzőit, a magánszférabeli partnert átlátható eljárással kell kiválasztani, a szerződés előzetes közzététele mellett;

| — | a vegyesen köz- és magántulajdonban álló vállalkozás fő tevékenysége a koncesszió teljes időtartama alatt változatlan marad. Az Európai Bíróság szerint az e fő tevékenység vagy az elvégzendő feladat jelentős módosulása esetén új, párhuzamos közbeszerzési eljárás indítása szükséges; |
| --- | --- |

—

a vegyesen köz- és magántulajdonban álló vállalkozás fő tevékenysége a koncesszió teljes időtartama alatt változatlan marad. Az Európai Bíróság szerint az e fő tevékenység vagy az elvégzendő feladat jelentős módosulása esetén új, párhuzamos közbeszerzési eljárás indítása szükséges;

ezért úgy véli, hogy a közbeszerzési jognak az intézményesített, magán- és közszféra közötti partnerségekre történő alkalmazásának kérdése tisztázódott, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e vonatkozásban adjanak ki nyilatkozatokat;

| 16. | hangsúlyozza azonban, hogy a közelmúltbeli pénzügyi válság új megvilágításba helyezte azokat a módszereket, amelyekkel a magán- és közszféra közötti partnerségeket gyakorta finanszírozzák, illetve a pénzügyi kockázatok megosztásának módját; kéri a Bizottságot, hogy megfelelően értékelje a magán- és közszféra közötti partnerségek létrehozásával járó pénzügyi kockázatokat; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza azonban, hogy a közelmúltbeli pénzügyi válság új megvilágításba helyezte azokat a módszereket, amelyekkel a magán- és közszféra közötti partnerségeket gyakorta finanszírozzák, illetve a pénzügyi kockázatok megosztásának módját; kéri a Bizottságot, hogy megfelelően értékelje a magán- és közszféra közötti partnerségek létrehozásával járó pénzügyi kockázatokat;

Várostervezés/városfejlesztés

| 17. | üdvözli az EB C-451/08. számú ítéletét; úgy véli, hogy az irányelv széleskörű és nagyra törő céljait figyelembe kell venni az irányelv értelmezése során, de nem szabad azt feltételezni, hogy az intézkedés céljára való tekintettel hatályát a végtelenségig ki lehet terjeszteni, mivel különben fennállna annak a veszélye, hogy minden városépítészeti tevékenység az irányelv hatálya alá tartozna, mivel a beépítési lehetőségeket szabályozó intézkedések azok természetéből adódóan alapvetően módosítják az adott ingatlanok értékét; úgy véli, hogy a közbeszerzési jog az utóbbi években olyan területekre hatolt be, amelyek eredetileg nem tartoztak a hatósági közbeszerzés körébe, és ezért javasolja, hogy a beszerzés kritériumát a közbeszerzési törvény alkalmazása során ismét helyezzék erőteljesebben előtérbe; |
| --- | --- |

17.

üdvözli az EB C-451/08. számú ítéletét; úgy véli, hogy az irányelv széleskörű és nagyra törő céljait figyelembe kell venni az irányelv értelmezése során, de nem szabad azt feltételezni, hogy az intézkedés céljára való tekintettel hatályát a végtelenségig ki lehet terjeszteni, mivel különben fennállna annak a veszélye, hogy minden városépítészeti tevékenység az irányelv hatálya alá tartozna, mivel a beépítési lehetőségeket szabályozó intézkedések azok természetéből adódóan alapvetően módosítják az adott ingatlanok értékét; úgy véli, hogy a közbeszerzési jog az utóbbi években olyan területekre hatolt be, amelyek eredetileg nem tartoztak a hatósági közbeszerzés körébe, és ezért javasolja, hogy a beszerzés kritériumát a közbeszerzési törvény alkalmazása során ismét helyezzék erőteljesebben előtérbe;

Küszöbérték alatti közbeszerzés

| 18. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament peres fél és mielőbb döntést vár abban az eljárásban, amely azon 2006. augusztus 1-jei bizottsági értelmező közleménnyel szemben a Bírósághoz 2006. szeptember 14-én benyújtott, Németország kontra Bizottság keresettel indult, amely a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek rendelkezései alá nem, vagy csak részben tartozó közbeszerzési szerződések odaítélésére alkalmazandó közösségi jogról szól; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament peres fél és mielőbb döntést vár abban az eljárásban, amely azon 2006. augusztus 1-jei bizottsági értelmező közleménnyel szemben a Bírósághoz 2006. szeptember 14-én benyújtott, Németország kontra Bizottság keresettel indult, amely a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek rendelkezései alá nem, vagy csak részben tartozó közbeszerzési szerződések odaítélésére alkalmazandó közösségi jogról szól;

Mikro-, kis- és középvállalkozások

| 19. | kéri a Bizottságot, hogy értékelje a közbeszerzési irányelvek mikro-, kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatását, különösen alvállalkozói szerepkörükben, és az irányelvek jövőbeni felülvizsgálatához értékelje, hogy szükség van-e az alvállalkozói szerződések odaítélése tekintetében további szabályokra kifejezetten annak elkerülése érdekében, hogy a kkv-k mint alvállalkozók rosszabb feltételekhez jussanak, mint a közbeszerzési szerződés fővállalkozója; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot, hogy értékelje a közbeszerzési irányelvek mikro-, kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatását, különösen alvállalkozói szerepkörükben, és az irányelvek jövőbeni felülvizsgálatához értékelje, hogy szükség van-e az alvállalkozói szerződések odaítélése tekintetében további szabályokra kifejezetten annak elkerülése érdekében, hogy a kkv-k mint alvállalkozók rosszabb feltételekhez jussanak, mint a közbeszerzési szerződés fővállalkozója;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse a közbeszerzési eljárásokat, hogy mentesítse mind a helyi önkormányzatokat, mind a vállalatokat az alól, hogy pusztán bürokratikus kérdésekre nagy mennyiségű időt és pénzt kelljen fordítaniuk; hangsúlyozza, hogy az eljárások egyszerűsítése folytán a kkv-k könnyebben hozzá fognak férni az ilyen szerződésekhez, és képesek lesznek azokban egyenlőbb és méltányosabb módon részt venni; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse a közbeszerzési eljárásokat, hogy mentesítse mind a helyi önkormányzatokat, mind a vállalatokat az alól, hogy pusztán bürokratikus kérdésekre nagy mennyiségű időt és pénzt kelljen fordítaniuk; hangsúlyozza, hogy az eljárások egyszerűsítése folytán a kkv-k könnyebben hozzá fognak férni az ilyen szerződésekhez, és képesek lesznek azokban egyenlőbb és méltányosabb módon részt venni;

| 21. | úgy véli, hogy az alvállalkozás a munkaszervezés olyan formája, amely illeszkedik az építési beruházások kivitelezésének sajátos szempontjaihoz; hangsúlyozza, hogy az alvállalkozói szerződésnek tiszteletben kell tartania a fővállalkozók számára megszabott minden kötelezettséget, különösen a munkajogot és a munkavédelmet illetően; e célt szem előtt tartva tanácsos lenne kapcsolatot megállapítani a vállalkozó és az alvállalkozó között a felelősség tekintetében; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az alvállalkozás a munkaszervezés olyan formája, amely illeszkedik az építési beruházások kivitelezésének sajátos szempontjaihoz; hangsúlyozza, hogy az alvállalkozói szerződésnek tiszteletben kell tartania a fővállalkozók számára megszabott minden kötelezettséget, különösen a munkajogot és a munkavédelmet illetően; e célt szem előtt tartva tanácsos lenne kapcsolatot megállapítani a vállalkozó és az alvállalkozó között a felelősség tekintetében;

| 22. | az alternatív ajánlatok (vagy változatok) módszeres engedélyezése mellett száll síkra; emlékeztet arra, hogy a kiírási feltételek, különösen az alternatív ajánlatok engedélyezése, döntőek az innovatív megoldások elősegítése és elterjesztése szempontjából; hangsúlyozza, hogy a teljesítményre vonatkozó és funkcionális követelményeket is tartalmazó feladatleírás és a változatok kifejezett engedélyezése lehetőséget ad az ajánlattevőknek arra, hogy innovatív megoldásokat javasoljanak; |
| --- | --- |

22.

az alternatív ajánlatok (vagy változatok) módszeres engedélyezése mellett száll síkra; emlékeztet arra, hogy a kiírási feltételek, különösen az alternatív ajánlatok engedélyezése, döntőek az innovatív megoldások elősegítése és elterjesztése szempontjából; hangsúlyozza, hogy a teljesítményre vonatkozó és funkcionális követelményeket is tartalmazó feladatleírás és a változatok kifejezett engedélyezése lehetőséget ad az ajánlattevőknek arra, hogy innovatív megoldásokat javasoljanak;

| 23. | ösztönöz arra, hogy létrehozzanak egy egységes internetes hozzáférési portált a közbeszerzésekre vonatkozó valamennyi információ tárolására, amely minden ajánlati felhívás tekintetében gyűjtőhálózatot jelent; megjegyzi, hogy ennek célja a vállalkozások képzése, tájékoztatása és közbeszerzések felé orientálása, és az alkalmazandó jogszabályi keret magyarázata, különös tekintettel a kkv-kra (amelyek általában nem rendelkeznek nagy mennyiségű, a közbeszerzésekhez kapcsolódó terminológia és eljárások terén szakértelemmel rendelkező munkaerővel, és adminisztrációs forrásokkal), és hogy a szakosodott segítő szolgálatok is támogathatnák a kkv-kat annak felmérésében, hogy ténylegesen képesek-e eleget tenni a felhívás feltételeinek, és amennyiben igen, a jelentkezési dokumentáció kitöltésében is; |
| --- | --- |

23.

ösztönöz arra, hogy létrehozzanak egy egységes internetes hozzáférési portált a közbeszerzésekre vonatkozó valamennyi információ tárolására, amely minden ajánlati felhívás tekintetében gyűjtőhálózatot jelent; megjegyzi, hogy ennek célja a vállalkozások képzése, tájékoztatása és közbeszerzések felé orientálása, és az alkalmazandó jogszabályi keret magyarázata, különös tekintettel a kkv-kra (amelyek általában nem rendelkeznek nagy mennyiségű, a közbeszerzésekhez kapcsolódó terminológia és eljárások terén szakértelemmel rendelkező munkaerővel, és adminisztrációs forrásokkal), és hogy a szakosodott segítő szolgálatok is támogathatnák a kkv-kat annak felmérésében, hogy ténylegesen képesek-e eleget tenni a felhívás feltételeinek, és amennyiben igen, a jelentkezési dokumentáció kitöltésében is;

| 24. | megállapítja, hogy a kkv-k számára nehézséget okoz a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés, és többet kellene tenni egy „kkv-stratégia” kidolgozásáért; ezért e stratégia részeként felszólítja a tagállamokat, hogy az ajánlatkérőkkel együtt dolgozzanak adott esetben az alvállalkozási lehetőségek ösztönzésén, dolgozzanak ki és terjesszenek elő legjobb gyakorlatnak minősülő technikákat, kerüljék a túlzott mértékben előíró jellegű előminősítő eljárásokat, az ajánlati dokumentációkban használjanak szabványokat annak biztosítása érdekében, hogy a szállítóknak ne kelljen a nulláról indulniuk, és hozzanak létre egy központi hirdetési portált a szerződések számára; felszólítja a Bizottságot arra is, hogy vegye számba e terület tagállami kezdeményezéseit, és ösztönözze a kisvállalkozói intézkedéscsomaghoz („Small Business Act”) tartozó legjobb gyakorlatok európai kódexének szélesebb körben történő terjesztését; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy a kkv-k számára nehézséget okoz a közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés, és többet kellene tenni egy „kkv-stratégia” kidolgozásáért; ezért e stratégia részeként felszólítja a tagállamokat, hogy az ajánlatkérőkkel együtt dolgozzanak adott esetben az alvállalkozási lehetőségek ösztönzésén, dolgozzanak ki és terjesszenek elő legjobb gyakorlatnak minősülő technikákat, kerüljék a túlzott mértékben előíró jellegű előminősítő eljárásokat, az ajánlati dokumentációkban használjanak szabványokat annak biztosítása érdekében, hogy a szállítóknak ne kelljen a nulláról indulniuk, és hozzanak létre egy központi hirdetési portált a szerződések számára; felszólítja a Bizottságot arra is, hogy vegye számba e terület tagállami kezdeményezéseit, és ösztönözze a kisvállalkozói intézkedéscsomaghoz („Small Business Act”) tartozó legjobb gyakorlatok európai kódexének szélesebb körben történő terjesztését;

| 25. | arra biztatja a tagállamokat, hogy népszerűsítsék a néhány országban már kialakított szállítói fejlesztési programot; megállapítja, hogy ez az eszköz felhasználható a szállítók és a beszerzők közötti párbeszéd ösztönzésére, lehetővé téve a szereplők számára, hogy a beszerzési folyamat korai szakaszában találkozzanak; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus alapvető az innováció ösztönzéséhez és a kkv-k közbeszerzési piacokhoz való hozzáférésének javításához; |
| --- | --- |

25.

arra biztatja a tagállamokat, hogy népszerűsítsék a néhány országban már kialakított szállítói fejlesztési programot; megállapítja, hogy ez az eszköz felhasználható a szállítók és a beszerzők közötti párbeszéd ösztönzésére, lehetővé téve a szereplők számára, hogy a beszerzési folyamat korai szakaszában találkozzanak; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus alapvető az innováció ösztönzéséhez és a kkv-k közbeszerzési piacokhoz való hozzáférésének javításához;

| 26. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen többet az európai kkv-k nemzetközi közbeszerzésekben betöltött szerepének növelése érdekében, és fokozza erőfeszítéseit az európai kkv-kkal szembeni megkülönböztetés megelőzésére azáltal, hogy az egyes GPA-tagok (például az USA és Kanada) által alkalmazott egyedi rendelkezésekhez hasonlókat vezet be; megállapítja, hogy a mind az átláthatóság, mind a nemzeti közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés javítását célzó intézkedések hozzásegítenék a kkv-kat az e piacokhoz való hozzáféréshez; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen többet az európai kkv-k nemzetközi közbeszerzésekben betöltött szerepének növelése érdekében, és fokozza erőfeszítéseit az európai kkv-kkal szembeni megkülönböztetés megelőzésére azáltal, hogy az egyes GPA-tagok (például az USA és Kanada) által alkalmazott egyedi rendelkezésekhez hasonlókat vezet be; megállapítja, hogy a mind az átláthatóság, mind a nemzeti közbeszerzési piacokhoz való hozzáférés javítását célzó intézkedések hozzásegítenék a kkv-kat az e piacokhoz való hozzáféréshez;

| 27. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a WTO újratárgyalt kormányzati beszerzési megállapodásába (GPA) olyan záradék kerüljön, amely lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésekor előnyben részesítsék a kkv-kat, összhangban a megállapodás más aláíró államai által alkalmazott rendelkezésekkel; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a WTO újratárgyalt kormányzati beszerzési megállapodásába (GPA) olyan záradék kerüljön, amely lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésekor előnyben részesítsék a kkv-kat, összhangban a megállapodás más aláíró államai által alkalmazott rendelkezésekkel;

Zöld közbeszerzés

| 28. | felhívja a figyelmet a közbeszerzések éghajlat- és környezetvédelem, energiahatékonyság, valamint innováció szempontjából betöltött kiemelkedő jelentőségére, és megerősíti, hogy a hatóságokat ösztönözni és képessé kell tenni arra, hogy a közbeszerzéseket környezeti, társadalmi és egyéb kritériumokra alapozzák; üdvözli a hatóságok és más közigazgatási intézmények számára a fenntartható beszerzés terén nyújtott gyakorlati segítséget; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a zöld közbeszerzésnek a fenntartható fejlődést előmozdító eszközként történő felhasználását; |
| --- | --- |

28.

felhívja a figyelmet a közbeszerzések éghajlat- és környezetvédelem, energiahatékonyság, valamint innováció szempontjából betöltött kiemelkedő jelentőségére, és megerősíti, hogy a hatóságokat ösztönözni és képessé kell tenni arra, hogy a közbeszerzéseket környezeti, társadalmi és egyéb kritériumokra alapozzák; üdvözli a hatóságok és más közigazgatási intézmények számára a fenntartható beszerzés terén nyújtott gyakorlati segítséget; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a zöld közbeszerzésnek a fenntartható fejlődést előmozdító eszközként történő felhasználását;

| 29. | megismétli korábbi, 2009. februári jelentésében a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az készítsen a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésről szóló kézikönyvet, amelynek gyakorlati példákkal kell szemléltetnie a kockázatok és hasznok piaci feltételeknek megfelelő megosztását; úgy véli ezen túlmenően, hogy a szellemi tulajdonjogokkal a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésben részt vevő vállalatokat kell felruházni, ami elősegítené a megegyezést a hatóságok körében, és ösztönözné a szállítók kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzési eljárásokban való részvételét; |
| --- | --- |

29.

megismétli korábbi, 2009. februári jelentésében a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az készítsen a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésről szóló kézikönyvet, amelynek gyakorlati példákkal kell szemléltetnie a kockázatok és hasznok piaci feltételeknek megfelelő megosztását; úgy véli ezen túlmenően, hogy a szellemi tulajdonjogokkal a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésben részt vevő vállalatokat kell felruházni, ami elősegítené a megegyezést a hatóságok körében, és ösztönözné a szállítók kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzési eljárásokban való részvételét;

| 30. | üdvözli az Európai Bizottság EMAS információs szolgálatának felállítását, amely gyakorlati tájékoztatást és támogatást nyújt a vállalatok és más szervezetek számára környezeti teljesítményük értékelésével, az arra vonatkozó jelentéstétellel és a teljesítményük javításával kapcsolatban a közbeszerzés során; felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje egy általánosabb internetes portál fejlesztését, amely gyakorlati tanáccsal és támogatással láthatná el a közbeszerzési folyamat felhasználóit, különösen az összetett és együttműködésen alapuló közbeszerzési eljárásokban részt vevő szereplőket; |
| --- | --- |

30.

üdvözli az Európai Bizottság EMAS információs szolgálatának felállítását, amely gyakorlati tájékoztatást és támogatást nyújt a vállalatok és más szervezetek számára környezeti teljesítményük értékelésével, az arra vonatkozó jelentéstétellel és a teljesítményük javításával kapcsolatban a közbeszerzés során; felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje egy általánosabb internetes portál fejlesztését, amely gyakorlati tanáccsal és támogatással láthatná el a közbeszerzési folyamat felhasználóit, különösen az összetett és együttműködésen alapuló közbeszerzési eljárásokban részt vevő szereplőket;

Társadalmilag felelős közbeszerzés

| 31. | hangsúlyozza az érthetőségnek a társadalmilag felelős közbeszerzés területén tapasztalható hiányát, és felszólítja a Bizottságot, hogy kézikönyvek formájában nyújtson segítséget ezen a területen; ezzel összefüggésben rámutat a Lisszaboni Szerződés, valamint az Alapjogi Charta által megváltoztatott keretfeltételekre, és elvárja, hogy a Bizottság a vonatkozó rendelkezéseket megfelelően végrehajtsa; hangsúlyozza azon problémát, hogy a társadalmi kritériumok a gyártási folyamatra vonatkoznak, hatásaik a végtermékben ezért legtöbbször nem ismerhetők fel, és a globalizált gyártási folyamatok és bonyolult szállítási láncok nehezen ellenőrizhetővé teszik a kritériumoknak való megfelelést; a társadalmilag felelős közbeszerzés területén ezért szintén elvárja pontos és ellenőrizhető kritériumok kidolgozását, illetve termékspecifikus kritériumokat tartalmazó adatbank létrehozását; hangsúlyozza, hogy az ajánlatkérő szervek számára nehézséget okoz és költségeket teremt az ilyen feltételek betartásának ellenőrzése, és felszólítja a Bizottságot, hogy ajánljon fel megfelelő támogatást, illetve támogassa a szállítási láncok megbízhatóságát igazoló eszközöket; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza az érthetőségnek a társadalmilag felelős közbeszerzés területén tapasztalható hiányát, és felszólítja a Bizottságot, hogy kézikönyvek formájában nyújtson segítséget ezen a területen; ezzel összefüggésben rámutat a Lisszaboni Szerződés, valamint az Alapjogi Charta által megváltoztatott keretfeltételekre, és elvárja, hogy a Bizottság a vonatkozó rendelkezéseket megfelelően végrehajtsa; hangsúlyozza azon problémát, hogy a társadalmi kritériumok a gyártási folyamatra vonatkoznak, hatásaik a végtermékben ezért legtöbbször nem ismerhetők fel, és a globalizált gyártási folyamatok és bonyolult szállítási láncok nehezen ellenőrizhetővé teszik a kritériumoknak való megfelelést; a társadalmilag felelős közbeszerzés területén ezért szintén elvárja pontos és ellenőrizhető kritériumok kidolgozását, illetve termékspecifikus kritériumokat tartalmazó adatbank létrehozását; hangsúlyozza, hogy az ajánlatkérő szervek számára nehézséget okoz és költségeket teremt az ilyen feltételek betartásának ellenőrzése, és felszólítja a Bizottságot, hogy ajánljon fel megfelelő támogatást, illetve támogassa a szállítási láncok megbízhatóságát igazoló eszközöket;

| 32. | felszólítja a Bizottságot annak egyértelmű meghatározására, hogy a hatóságok a közbeszerzési szerződések odaítélését alapozhatják olyan társadalmi kritériumokra, mint például a vonatkozó szokásos bérek kifizetése és egyéb követelmények; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat vagy egyéb, a hatóságok és más közigazgatási intézmények számára a fenntartható beszerzés terén nyújtott gyakorlati segítséget, és arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tudatosítás céljából gyakran szervezzenek oktatóprogramokat és kampányokat; támogatja azt az átlátható folyamatot, amelynek célja a lényeges kritériumoknak a tagállamok és a helyi hatóságok bevonásával történő továbbfejlesztése; hangsúlyozza, hogy épp a társadalmi kritériumok területén ígérkezik sikeresnek egy ilyen folyamat; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot annak egyértelmű meghatározására, hogy a hatóságok a közbeszerzési szerződések odaítélését alapozhatják olyan társadalmi kritériumokra, mint például a vonatkozó szokásos bérek kifizetése és egyéb követelmények; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat vagy egyéb, a hatóságok és más közigazgatási intézmények számára a fenntartható beszerzés terén nyújtott gyakorlati segítséget, és arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tudatosítás céljából gyakran szervezzenek oktatóprogramokat és kampányokat; támogatja azt az átlátható folyamatot, amelynek célja a lényeges kritériumoknak a tagállamok és a helyi hatóságok bevonásával történő továbbfejlesztése; hangsúlyozza, hogy épp a társadalmi kritériumok területén ígérkezik sikeresnek egy ilyen folyamat;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztassa a hatóságokat közbeszerzési eljárásaikban és beszerzési politikáikban méltányos kereskedelmi kritériumok használatára a méltányos kereskedelemről és fejlődésről szóló, 2006. július 6-i európai parlamenti állásfoglalásban és a közelmúltbeli, 2009. május 5-i európai bizottsági közleményben elismert fogalommeghatározás alapján; megismétli a Bizottsághoz intézett korábbi felhívását, hogy mozdítsa elő ilyen kritériumok alkalmazását, például azáltal, hogy építő jellegű iránymutatást készít a méltányos kereskedelmen alapuló közbeszerzésről; üdvözli a Régiók Bizottsága 2010. február 11-i véleményének egyhangú elfogadását, amely a méltányos kereskedelemre vonatkozó közös európai stratégia kialakítását szorgalmazza a helyi és regionális hatóságok számára; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztassa a hatóságokat közbeszerzési eljárásaikban és beszerzési politikáikban méltányos kereskedelmi kritériumok használatára a méltányos kereskedelemről és fejlődésről szóló, 2006. július 6-i európai parlamenti állásfoglalásban és a közelmúltbeli, 2009. május 5-i európai bizottsági közleményben elismert fogalommeghatározás alapján; megismétli a Bizottsághoz intézett korábbi felhívását, hogy mozdítsa elő ilyen kritériumok alkalmazását, például azáltal, hogy építő jellegű iránymutatást készít a méltányos kereskedelmen alapuló közbeszerzésről; üdvözli a Régiók Bizottsága 2010. február 11-i véleményének egyhangú elfogadását, amely a méltányos kereskedelemre vonatkozó közös európai stratégia kialakítását szorgalmazza a helyi és regionális hatóságok számára;

Gyakorlati segítéség: adatbank és tanfolyamok

| 34. | felszólít egy – elsősorban környezeti és társadalmi kritériumokra vonatkozó –szabványokat tartalmazó adatbank létrehozására, amelyet a hatóságok számára elérhetővé kell tenni, biztosítva ezzel, hogy megfelelő útmutatás és világos szabályrendszer segítse őket az ajánlattételi felhívások elkészítésekor, és könnyen ellenőrizni tudják a felhívások vonatkozó szabványnak való megfelelését; elvárja, hogy a tagállamokat és az összes érdekeltet teljes mértékben bevonják ebbe a folyamatba; megjegyzi, hogy ennek az alulról felfelé haladó folyamatnak figyelembe kell vennie a helyi, regionális és nemzeti szinten gyakran meglévő értékes tapasztalatokat és tudást; felhívja továbbá a számos különböző regionális, nemzeti, európai és nemzetközi jelölés következtében kialakuló piaci szétaprózódás innovációra és kutatásra gyakorolt negatív hatásaira; |
| --- | --- |

34.

felszólít egy – elsősorban környezeti és társadalmi kritériumokra vonatkozó –szabványokat tartalmazó adatbank létrehozására, amelyet a hatóságok számára elérhetővé kell tenni, biztosítva ezzel, hogy megfelelő útmutatás és világos szabályrendszer segítse őket az ajánlattételi felhívások elkészítésekor, és könnyen ellenőrizni tudják a felhívások vonatkozó szabványnak való megfelelését; elvárja, hogy a tagállamokat és az összes érdekeltet teljes mértékben bevonják ebbe a folyamatba; megjegyzi, hogy ennek az alulról felfelé haladó folyamatnak figyelembe kell vennie a helyi, regionális és nemzeti szinten gyakran meglévő értékes tapasztalatokat és tudást; felhívja továbbá a számos különböző regionális, nemzeti, európai és nemzetközi jelölés következtében kialakuló piaci szétaprózódás innovációra és kutatásra gyakorolt negatív hatásaira;

| 35. | megállapítja, hogy a szabványok fontosak a közbeszerzésben, mivel segíthetnek a közbeszerzőknek céljaik elérésében azáltal, hogy lehetővé teszik számukra kipróbált és ellenőrzött folyamatok alkalmazását a termékek és szolgáltatások beszerzésére, ami költséghatékonyabb pályázati eljárást eredményez, és biztosítja, hogy a közbeszerzés megfeleljen az egyéb politikai célkitűzéseknek, mint amilyen például a fenntarthatóság vagy a kisvállalkozásoktól történő beszerzés; |
| --- | --- |

35.

megállapítja, hogy a szabványok fontosak a közbeszerzésben, mivel segíthetnek a közbeszerzőknek céljaik elérésében azáltal, hogy lehetővé teszik számukra kipróbált és ellenőrzött folyamatok alkalmazását a termékek és szolgáltatások beszerzésére, ami költséghatékonyabb pályázati eljárást eredményez, és biztosítja, hogy a közbeszerzés megfeleljen az egyéb politikai célkitűzéseknek, mint amilyen például a fenntarthatóság vagy a kisvállalkozásoktól történő beszerzés;

| 36. | elismeri, hogy a képzés, valamint a hatóságok és az Európai Bizottság közötti tapasztalatcsere alapvető a közbeszerzési piac egyes összetett problémáinak leküzdéséhez; aggódik azonban amiatt, hogy az állami költségvetések szűkülése meghiúsíthatja ezeket a kezdeményezéseket; ezért felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy használják fel a jelenleg rendelkezésükre álló forrásokat és mechanizmusokat, mint például a szolgáltatási irányelvben tervbe vett szakértői értékelést annak ösztönzésére, hogy valamely régió közbeszerzési szakértőinek kis csoportjai felülvizsgálják egy másik uniós régió tevékenységeit, ami segíthet a bizalom megteremtésében és a legjobb gyakorlatok különböző tagállamok körében történő létrehozásában; |
| --- | --- |

36.

elismeri, hogy a képzés, valamint a hatóságok és az Európai Bizottság közötti tapasztalatcsere alapvető a közbeszerzési piac egyes összetett problémáinak leküzdéséhez; aggódik azonban amiatt, hogy az állami költségvetések szűkülése meghiúsíthatja ezeket a kezdeményezéseket; ezért felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy használják fel a jelenleg rendelkezésükre álló forrásokat és mechanizmusokat, mint például a szolgáltatási irányelvben tervbe vett szakértői értékelést annak ösztönzésére, hogy valamely régió közbeszerzési szakértőinek kis csoportjai felülvizsgálják egy másik uniós régió tevékenységeit, ami segíthet a bizalom megteremtésében és a legjobb gyakorlatok különböző tagállamok körében történő létrehozásában;

| 37. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szervezzenek tanfolyamokat és figyelemfelkeltő kampányokat a helyi hatóságok és politikai döntéshozók számára, és hogy vonják be a többi érdekeltet, különösen a szociális szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat; |
| --- | --- |

37.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szervezzenek tanfolyamokat és figyelemfelkeltő kampányokat a helyi hatóságok és politikai döntéshozók számára, és hogy vonják be a többi érdekeltet, különösen a szociális szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat;

Regionális fejlesztés

| 38. | hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék az uniós költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentéseiben – így a 2008-as pénzügyi évről szóló éves jelentésében is – rendszeresen megállapítja, hogy a strukturális alapokból és a kohéziós alapból társfinanszírozott európai projektek megvalósítása során előforduló hibák vagy szabálytalanságok két fő oka közül az egyik az uniós közbeszerzési szabályok be nem tartása; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a szabálytalanságok gyakran az uniós szabályok nem megfelelő átültetéséből és a tagállamok által alkalmazott szabályozás eltéréseiből erednek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a regionális és helyi hatóságokkal együttműködve vizsgálják felül a közbeszerzésre vonatkozó különböző szabályozásokat e szabályok egységesítése és a közbeszerzés teljes jogi keretének egyszerűsítése érdekében, elsősorban a hibakockázat csökkentésének és a strukturális alapok hatékonyabb felhasználása biztosításának céljából; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék az uniós költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentéseiben – így a 2008-as pénzügyi évről szóló éves jelentésében is – rendszeresen megállapítja, hogy a strukturális alapokból és a kohéziós alapból társfinanszírozott európai projektek megvalósítása során előforduló hibák vagy szabálytalanságok két fő oka közül az egyik az uniós közbeszerzési szabályok be nem tartása; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a szabálytalanságok gyakran az uniós szabályok nem megfelelő átültetéséből és a tagállamok által alkalmazott szabályozás eltéréseiből erednek; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a regionális és helyi hatóságokkal együttműködve vizsgálják felül a közbeszerzésre vonatkozó különböző szabályozásokat e szabályok egységesítése és a közbeszerzés teljes jogi keretének egyszerűsítése érdekében, elsősorban a hibakockázat csökkentésének és a strukturális alapok hatékonyabb felhasználása biztosításának céljából;

| 39. | úgy véli, hogy nem csupán a költségek és az összetettség jelenthetnek korlátozó tényezőket, hanem a közbeszerzési eljárás lefolytatásához szükséges idő, valamint a különböző szereplők által gyakran hátráltatott, hosszadalmas fellebbezési eljárások formáját öltő bírósági eljárások kockázata is, következésképpen üdvözli, hogy a gazdasági fellendülési terv lehetővé teszi, hogy a nagyobb közbeszerzési projektekre a közbeszerzésről szóló irányelvekben meghatározott eljárások gyorsított változatait alkalmazzák 2009-ben és 2010-ben; felhívja a tagállamokat, hogy használják ki az eljárást, és nyújtsanak segítséget a helyi és regionális hatóságok számára ezen eljárások végrehajtásában és alkalmazásában, minden esetben biztosítva a rendes közbeszerzési szabályokkal és rendeletekkel való összhangot; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy nem csupán a költségek és az összetettség jelenthetnek korlátozó tényezőket, hanem a közbeszerzési eljárás lefolytatásához szükséges idő, valamint a különböző szereplők által gyakran hátráltatott, hosszadalmas fellebbezési eljárások formáját öltő bírósági eljárások kockázata is, következésképpen üdvözli, hogy a gazdasági fellendülési terv lehetővé teszi, hogy a nagyobb közbeszerzési projektekre a közbeszerzésről szóló irányelvekben meghatározott eljárások gyorsított változatait alkalmazzák 2009-ben és 2010-ben; felhívja a tagállamokat, hogy használják ki az eljárást, és nyújtsanak segítséget a helyi és regionális hatóságok számára ezen eljárások végrehajtásában és alkalmazásában, minden esetben biztosítva a rendes közbeszerzési szabályokkal és rendeletekkel való összhangot;

| 40. | felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg a strukturális alapokkal kapcsolatban a gyorsított eljárások alkalmazásának lehetőségét a 2010 utáni időszakra is, valamint a beruházások serkentése érdekében az ideiglenes küszöbérték-emelés meghosszabbításának lehetőségét; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg a strukturális alapokkal kapcsolatban a gyorsított eljárások alkalmazásának lehetőségét a 2010 utáni időszakra is, valamint a beruházások serkentése érdekében az ideiglenes küszöbérték-emelés meghosszabbításának lehetőségét;

Nemzetközi kereskedelem

| 41. | hangsúlyozza, hogy a belső piac és a nemzetközi piacok egyre nagyobb mértékben egymásba fonódnak; e tekintetben úgy véli, hogy a belső piaci jogalkotóknak és az Unió nemzetközi kereskedelmi tárgyalóinak tevékenységük ellátása során tekintetbe kell venniük a lehetséges kölcsönös következményeket, továbbá olyan következetes politikát kell követniük, amelynek mindenkor az Unió értékeinek – így az átláthatóság, a korrupcióval való meggyőződéses szembehelyezkedés és a szociális és emberi jogok támogatása – előmozdítására kell irányulnia a közbeszerzési politikákat illetően; felkéri a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottságot és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságot, hogy a szinergiahatások ösztönzése érdekében tartsanak közös megbeszéléseket; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a belső piac és a nemzetközi piacok egyre nagyobb mértékben egymásba fonódnak; e tekintetben úgy véli, hogy a belső piaci jogalkotóknak és az Unió nemzetközi kereskedelmi tárgyalóinak tevékenységük ellátása során tekintetbe kell venniük a lehetséges kölcsönös következményeket, továbbá olyan következetes politikát kell követniük, amelynek mindenkor az Unió értékeinek – így az átláthatóság, a korrupcióval való meggyőződéses szembehelyezkedés és a szociális és emberi jogok támogatása – előmozdítására kell irányulnia a közbeszerzési politikákat illetően; felkéri a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottságot és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságot, hogy a szinergiahatások ösztönzése érdekében tartsanak közös megbeszéléseket;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő kormányzati beszerzési keret előfeltételét képezi a tisztességes és szabad versenyre irányuló piacnak, és segít a korrupció leküzdésében; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a megfelelő kormányzati beszerzési keret előfeltételét képezi a tisztességes és szabad versenyre irányuló piacnak, és segít a korrupció leküzdésében;

| 43. | kiemeli továbbá az Európai Unió nemzetközi közbeszerzések területére vonatkozó kötelezettségvállalásaival összefüggésben, hogy meg kell erősíteni a korrupció elleni mechanizmusokat ezen a téren, és felhívja a figyelmet arra, hogy az erőfeszítéseket a közpénzek átlátható és tisztességes felhasználásának biztosítására kell összpontosítani; |
| --- | --- |

43.

kiemeli továbbá az Európai Unió nemzetközi közbeszerzések területére vonatkozó kötelezettségvállalásaival összefüggésben, hogy meg kell erősíteni a korrupció elleni mechanizmusokat ezen a téren, és felhívja a figyelmet arra, hogy az erőfeszítéseket a közpénzek átlátható és tisztességes felhasználásának biztosítására kell összpontosítani;

| 44. | sürgeti a GPA-bizottság 22 megfigyelő státuszú államát, hogy gyorsítsák meg a GPA-hoz való csatlakozási eljárásukat; |
| --- | --- |

44.

sürgeti a GPA-bizottság 22 megfigyelő státuszú államát, hogy gyorsítsák meg a GPA-hoz való csatlakozási eljárásukat;

| 45. | felhívja a Bizottságot, azon lehetőség felmérésére, hogy a nemzetközi partnerekkel kötött közbeszerzési megállapodásokba olyan rendelkezéseket illesszenek be, amelyek előírják az egyezményekben és nemzetközi megállapodásokban rögzített alapvető emberi jogi kötelezettségek betartását; |
| --- | --- |

45.

felhívja a Bizottságot, azon lehetőség felmérésére, hogy a nemzetközi partnerekkel kötött közbeszerzési megállapodásokba olyan rendelkezéseket illesszenek be, amelyek előírják az egyezményekben és nemzetközi megállapodásokban rögzített alapvető emberi jogi kötelezettségek betartását;

| 46. | miközben globális szinten erőteljesen érvel a közbeszerzések területére vonatkozó protekcionista intézkedések ellen, e téren határozottan hisz a viszonosság és az arányosság elvében; felhívja a Bizottságot, hogy partnereink arra történő ösztönzése érdekében, hogy az európai vállalkozások számára kölcsönös és arányos piaci hozzáférést kínáljanak, vegye fontolóra az EU közbeszerzési piacának egyes részeihez történő hozzáférést érintő arányos és célzott korlátozások bevezetését azon kereskedelmi partnerekre vonatkozóan, amelyek az uniós piac nyitottságát élvezik, ugyanakkor saját piacaikat nem szándékoznak megnyitni az uniós vállalkozások előtt; |
| --- | --- |

46.

miközben globális szinten erőteljesen érvel a közbeszerzések területére vonatkozó protekcionista intézkedések ellen, e téren határozottan hisz a viszonosság és az arányosság elvében; felhívja a Bizottságot, hogy partnereink arra történő ösztönzése érdekében, hogy az európai vállalkozások számára kölcsönös és arányos piaci hozzáférést kínáljanak, vegye fontolóra az EU közbeszerzési piacának egyes részeihez történő hozzáférést érintő arányos és célzott korlátozások bevezetését azon kereskedelmi partnerekre vonatkozóan, amelyek az uniós piac nyitottságát élvezik, ugyanakkor saját piacaikat nem szándékoznak megnyitni az uniós vállalkozások előtt;

| 47. | felhívja a figyelmet a 2004/17/EK irányelv 58. és 59. cikkének rendelkezéseire; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a Bizottság azon problémákról történő tájékoztatásának lehetőségét, hogy vállalkozásaik nem jelenhetnek meg harmadik országok piacain, továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon hatékony intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az Unió vállalkozásai valóban hozzáférjenek a harmadik országok piacaihoz; |
| --- | --- |

47.

felhívja a figyelmet a 2004/17/EK irányelv 58. és 59. cikkének rendelkezéseire; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a Bizottság azon problémákról történő tájékoztatásának lehetőségét, hogy vállalkozásaik nem jelenhetnek meg harmadik országok piacain, továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon hatékony intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az Unió vállalkozásai valóban hozzáférjenek a harmadik országok piacaihoz;

*

* *

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 179., 2006.8.1., 2. o.

(2)  HL C 67. E, 2010.3.18., 10. o.

(3)  HL C 146. E, 2008.6.12., 227. o.

(4)  HL C 313. E, 2006.12.20., 447. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0320.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/47

---

2010. május 18., keddAz EU-politikák fejlesztési célú koherenciája és a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” koncepciója

P7_TA(2010)0174

Az Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása az EU-politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” koncepcióról (2009/2218(INI))

2011/C 161 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament, valamint a Bizottság által elfogadott, az Európai Unió fejlesztési politikájáról: „Az európai konszenzus” című együttes nyilatkozat (1) 9. és 35. cikkére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címére és különösen 21. cikkének (2) bekezdésére, amely meghatározza az Unió nemzetközi kapcsolatokra vonatkozó elveit és célkitűzéseit, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (Lisszaboni Szerződés) 208. cikkére, amely újból megerősíti, hogy az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (Lisszaboni Szerződés) 7. cikkére, amely újólag megerősíti, hogy az EU valamennyi célkitűzését figyelembe véve biztosítja a különböző politikái és tevékenységei összhangját,

tekintettel az AKCS–EK partnerségi megállapodás (a cotonoui megállapodás) 12. cikkére,

tekintettel a 2007 decemberében Lisszabonban elfogadott EU–Afrika közös stratégiára,

tekintettel a Bizottság „Politikák fejlesztési célú koherenciája: A haladás felgyorsítása a millenniumi fejlesztési célok elérése felé” című közleményére (COM(2005)0134 - SEC(2005)0455),

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló első kétéves uniós jelentésre (COM(2007)0545) és a Bizottság kapcsolódó szolgálati munkadokumentumára (SEC(2007)1202),

tekintettel a Bizottság „Az Európai Uniónak a fejlesztési politika keretében zajló munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexéről” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményére (COM(2007)0072),

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2009. évi uniós jelentésre (COM(2009)0461 végleges) és a Bizottság kapcsolódó szolgálati munkadokumentumára (SEC(2009)1137),

tekintettel a Bizottság „A politikák fejlesztési célú koherenciája – az egész Unióra kiterjedő megközelítés szakpolitikai keretének kialakítása” című közleményére (COM(2009)0458),

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményt kísérő, „A politikák fejlesztési célú koherenciája: Munkaprogram” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0421 végleges),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Tizenkét pontos uniós cselekvési terv a millenniumi fejlesztési célok támogatására” című közleményére (COM(2010)0159),

tekintettel „A fejlődő országok támogatása a válság kezelésében” című bizottsági közleményre (COM(2009)0160),

tekintettel a közös halászati politika reformjáról szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2009)0163),

tekintettel a közös halászati politika jövőjéről szóló zöld könyvre vonatkozó 2010. február 25-i állásfoglalására (2),

tekintettel a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra vonatkozó 2009. április 24-i jogalkotási állásfoglalására és különösen annak I. mellékletére (3),

tekintettel a mezőgazdaságról és a halászatról szóló 2004. december 21–22-i tanácsi következtetésekre,

tekintettel a haladásnak a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében történő felgyorsításáról szóló 2005. május 24-i tanácsi következtetésekre,

tekintettel a fejlesztési szempontoknak a Tanács döntéshozatalába történő beépítéséről szóló 2006. október 17-i tanácsi következtetésekre,

tekintettel az Európai Tanács 2006. december 14–15-i elnökségi következtetéseinek 49. pontjára,

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2007. november 19–20-i tanácsi következtetésekre,

tekintettel az Európai Tanács 2008. június 19–20-i elnökségi következtetéseinek 61. pontjára,

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2009. május 18-i következtetéseire a fejlődő országoknak a válság leküzdéséhez nyújtott támogatásról,

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a segélyhatékonyság működési keretéről szóló 2009. november 17-i tanácsi következtetésekre,

tekintettel az OECD „A 21. század formálása: A fejlesztési együttműködés hozzájárulása” című 1996. évi stratégiai dokumentumára és „A közös fejlesztési menetrendre irányuló intézkedés” című, 2002. évi OECD miniszteri nyilatkozatra, valamint „A politikák fejlesztési célú koherenciájának építőelemei” című 2008. évi OECD-jelentésre,

tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra,

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló, az OECD által 2008. június 4-én elfogadott miniszteri nyilatkozatra,

tekintettel az ENSZ 2000. évi millenniumi nyilatkozatára és a nyolcadik millenniumi fejlesztési célra,

tekintettel a WTO 2001. novemberi miniszteri értekezletére és a 2002. évi monterreyi konszenzusra,

tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló 2002-es nemzetközi csúcstalálkozóra és a 2005-ös nemzetközi csúcstalálkozó keretében a Közgyűlés által elfogadott határozatra,

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2009. április 4. és 9. között Prágában megtartott 17. ülésén elfogadott, a cotonoui partnerségi megállapodásnak az AKCS-országokban tapasztalható élelmiszer- és pénzügyi válság megoldásában betöltött szerepéről szóló állásfoglalásra (4),

tekintettel az Európai Parlamentnek a Fejlesztési Bizottság jelentésein alapuló következő állásfoglalásaira: az Európai Parlament 2006. március 23-i állásfoglalása a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) fejlesztési hatásáról (5); az Európai Parlament 2007. február 1-jei állásfoglalása a fenntarthatóság szempontjának a fejlesztési együttműködési politikákban való érvényesítéséről (6); az Európai Parlament 2007. október 25-i állásfoglalása az EU–Afrika kapcsolatok jelenlegi állásáról (7); az Európai Parlament 2008. június 17-i állásfoglalása a politikák fejlesztési célú koherenciájáról és az egyes biológiai természeti erőforrások EU általi kiaknázásának a nyugat-afrikai fejlesztésre gyakorolt hatásáról (8); az Európai Parlament 2007. november 29-i állásfoglalása az afrikai mezőgazdaság előmozdításáról – Javaslat az afrikai mezőgazdaság fejlesztésére és az élelmezésbiztonságra (9); valamint az Európai Parlament 2008. május 22-i állásfoglalása a támogatáshatékonyságról szóló, 2005. évi párizsi nyilatkozat nyomon követéséről (10),

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésein alapuló következő állásfoglalásaira: az Európai Parlament 2007. május 23-i állásfoglalása az EU „segély a kereskedelemért” programjáról (11) és az Európai Parlament 2006. június 1-jei állásfoglalása a kereskedelemről és a szegénységről: kereskedelempolitikák tervezése a kereskedelemnek szegénység enyhítéséhez való legnagyobb mértékű hozzájárulása érdekében (12),

tekintettel „A politikák koherenciája a figyelem középpontjában” című 2009. évi CONCORD-jelentésre,

tekintettel az ActionAid „A fejlődő országoknak nyújtott európai uniós támogatással kapcsolatos politikai (in)koherencia: három országra vonatkozó esettanulmány” című 2003. évi tanulmányára,

tekintettel a Guido Ashoff által 2006-ban készített, „A politikák fejlesztési célú koherenciájának fokozása: koncepcionális kérdések, intézményi megközelítések és az összehasonlítható adatok alapján levont tanulságok” című tanulmányra,

tekintettel a Fejlesztéspolitikai Irányítás Európai Központja (ECDPM) 2007. évi, „Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak a politikák fejlesztési célú koherenciája előmozdítására irányuló mechanizmusai: végső jelentés” című jelentésére,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0140/2010),

| A. | mivel az OECD javaslatot tett a politikák fejlesztési célú koherenciája fogalmának alábbiak szerinti meghatározására: „törekvés annak biztosítására, hogy egy kormány fejlesztési politikáinak célkitűzéseit és eredményeit ne ássák alá ugyanazon kormány más, a fejlődő országokat érintő politikái, és hogy ezek a politikák lehetőség szerint támogassák a fejlesztési célkitűzéseket” (13); mivel az Európai Unió kidolgozta a politikák fejlesztési célú koherenciájának koncepcióját, amely az Unió politikái közötti szinergiát hivatott erősíteni, és mivel az ezt célzó szakpolitikai intézkedések hiánya negatívan befolyásolhatja a fejlesztési együttműködés várt eredményét, |
| --- | --- |

A.

mivel az OECD javaslatot tett a politikák fejlesztési célú koherenciája fogalmának alábbiak szerinti meghatározására: „törekvés annak biztosítására, hogy egy kormány fejlesztési politikáinak célkitűzéseit és eredményeit ne ássák alá ugyanazon kormány más, a fejlődő országokat érintő politikái, és hogy ezek a politikák lehetőség szerint támogassák a fejlesztési célkitűzéseket” (13); mivel az Európai Unió kidolgozta a politikák fejlesztési célú koherenciájának koncepcióját, amely az Unió politikái közötti szinergiát hivatott erősíteni, és mivel az ezt célzó szakpolitikai intézkedések hiánya negatívan befolyásolhatja a fejlesztési együttműködés várt eredményét,

| B. | mivel az Európai Unió vállalta a politikák fejlesztési célú koherenciájának ösztönzésére irányuló intézkedések meghozatalát, az Európai Tanács 2005-ös következtetéseivel összhangban (14), |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió vállalta a politikák fejlesztési célú koherenciájának ösztönzésére irányuló intézkedések meghozatalát, az Európai Tanács 2005-ös következtetéseivel összhangban (14),

| C. | mivel a politikák összhangja (az egyes külpolitikai területek közötti ellentmondások megelőzése) és a fejlesztési célú koherencia (az a kötelezettség, hogy a fejlődő országokra hatást gyakorló valamennyi uniós politika vegye figyelembe a fejlesztési célkitűzéseket) nem ugyanazt jelenti, |
| --- | --- |

C.

mivel a politikák összhangja (az egyes külpolitikai területek közötti ellentmondások megelőzése) és a fejlesztési célú koherencia (az a kötelezettség, hogy a fejlődő országokra hatást gyakorló valamennyi uniós politika vegye figyelembe a fejlesztési célkitűzéseket) nem ugyanazt jelenti,

| D. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke megállapítja, hogy az Unió fejlesztési politikájának elsődleges célja a szegénység mérséklése, valamint idővel annak felszámolása; mivel a politikák fejlesztési célú koherenciája valamennyi szakpolitikán keresztül az Unió fejlesztési együttműködési célkitűzéseire irányul, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke megállapítja, hogy az Unió fejlesztési politikájának elsődleges célja a szegénység mérséklése, valamint idővel annak felszámolása; mivel a politikák fejlesztési célú koherenciája valamennyi szakpolitikán keresztül az Unió fejlesztési együttműködési célkitűzéseire irányul,

| E. | mivel egyértelmű következetlenségek tapasztalhatók az EU kereskedelmi, mezőgazdasági, halászati, éghajlati, szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos, migrációs, pénzügyi, fegyverkezési és nyersanyag-politikájában; és mivel a politikák fejlesztési célú koherenciája az uniós politikák közötti alapvető szinergiák feltárása révén a szegénység csökkenéséhez vezethet, |
| --- | --- |

E.

mivel egyértelmű következetlenségek tapasztalhatók az EU kereskedelmi, mezőgazdasági, halászati, éghajlati, szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos, migrációs, pénzügyi, fegyverkezési és nyersanyag-politikájában; és mivel a politikák fejlesztési célú koherenciája az uniós politikák közötti alapvető szinergiák feltárása révén a szegénység csökkenéséhez vezethet,

| F. | mivel a politikák fejlesztési célú koherenciáját akadályozó tényezők közé tartozik a politikai támogatás hiánya, a nem egyértelmű megbízatások, az elégtelen források, a hatékony ellenőrzési eszközök és mutatók hiánya, valamint az, hogy érdekellentétek esetén a politikák fejlesztési célú koherenciája nem élvez elsőbbséget, |
| --- | --- |

F.

mivel a politikák fejlesztési célú koherenciáját akadályozó tényezők közé tartozik a politikai támogatás hiánya, a nem egyértelmű megbízatások, az elégtelen források, a hatékony ellenőrzési eszközök és mutatók hiánya, valamint az, hogy érdekellentétek esetén a politikák fejlesztési célú koherenciája nem élvez elsőbbséget,

| G. | mivel az Unió által a halászati partnerségi megállapodások keretében nyújtott pénzügyi hozzájárulások nem segítették elő a partnerországok halászati politikáinak konszolidálását, aminek oka nagyrészt a megállapodások végrehajtásának elmaradt nyomon követése, a támogatás kifizetésének lassúsága, illetve esetenként e támogatás fel nem használása, |
| --- | --- |

G.

mivel az Unió által a halászati partnerségi megállapodások keretében nyújtott pénzügyi hozzájárulások nem segítették elő a partnerországok halászati politikáinak konszolidálását, aminek oka nagyrészt a megállapodások végrehajtásának elmaradt nyomon követése, a támogatás kifizetésének lassúsága, illetve esetenként e támogatás fel nem használása,

| H. | mivel az első millenniumi fejlesztési cél 2015-re a felére kívánja csökkenteni az éhezők arányát, ugyanakkor még mindig közel egymilliárd ember szenved nap mint nap hiányt az élelmiszerben, miközben a bolygó elegendő élelmet biztosít ahhoz, hogy kielégítse a teljes népesség szükségleteit, |
| --- | --- |

H.

mivel az első millenniumi fejlesztési cél 2015-re a felére kívánja csökkenteni az éhezők arányát, ugyanakkor még mindig közel egymilliárd ember szenved nap mint nap hiányt az élelmiszerben, miközben a bolygó elegendő élelmet biztosít ahhoz, hogy kielégítse a teljes népesség szükségleteit,

| I. | mivel az európai mezőgazdasági termékek kivitelére nyújtott uniós támogatások katasztrofális hatással vannak az élelmiszerbiztonságra és a működő mezőgazdasági ágazat kialakulására a fejlődő országokban, |
| --- | --- |

I.

mivel az európai mezőgazdasági termékek kivitelére nyújtott uniós támogatások katasztrofális hatással vannak az élelmiszerbiztonságra és a működő mezőgazdasági ágazat kialakulására a fejlődő országokban,

| J. | mivel az EU elkötelezett az ENSZ azon célkitűzésének elérése iránt, miszerint 2015-re a bruttó nemzeti jövedelem 0,7 %-át kell hivatalos fejlesztési támogatásra fordítani, és mivel az EU egészére vonatkozó ezzel kapcsolatos 2010-es időközi célkitűzés 0,56 %, |
| --- | --- |

J.

mivel az EU elkötelezett az ENSZ azon célkitűzésének elérése iránt, miszerint 2015-re a bruttó nemzeti jövedelem 0,7 %-át kell hivatalos fejlesztési támogatásra fordítani, és mivel az EU egészére vonatkozó ezzel kapcsolatos 2010-es időközi célkitűzés 0,56 %,

| K. | mivel az Európai Unió Bíróságának 2008. novemberi határozata szerint az Európai Beruházási Bank (EBB) műveleteinek a fejlődő országokban minden más gazdasági vagy politikai célt megelőzve a fejlesztésnek kell prioritást adniuk, |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió Bíróságának 2008. novemberi határozata szerint az Európai Beruházási Bank (EBB) műveleteinek a fejlődő országokban minden más gazdasági vagy politikai célt megelőzve a fejlesztésnek kell prioritást adniuk,

| L. | mivel a válság rámutatott, hogy a hivatalos fejlesztési támogatrás egyedülálló eszközként célozza a legszegényebb országokat, továbbá hogy kiszámíthatóbb és megbízhatóbb módon nyújt fejlesztési célú finanszírozást, mint más pénzmozgások, |
| --- | --- |

L.

mivel a válság rámutatott, hogy a hivatalos fejlesztési támogatrás egyedülálló eszközként célozza a legszegényebb országokat, továbbá hogy kiszámíthatóbb és megbízhatóbb módon nyújt fejlesztési célú finanszírozást, mint más pénzmozgások,

| M. | mivel számos tanulmány rámutatott arra, hogy körülbelül évi 900 milliárd EUR áramlik ki illegálisan a fejlődő országokból, ami súlyosan veszélyezteti a fejlődő országok adóbevételét, és ennek következtében önálló fejlődésre való képességét, |
| --- | --- |

M.

mivel számos tanulmány rámutatott arra, hogy körülbelül évi 900 milliárd EUR áramlik ki illegálisan a fejlődő országokból, ami súlyosan veszélyezteti a fejlődő országok adóbevételét, és ennek következtében önálló fejlődésre való képességét,

| 1. | örvendetesnek tartja, hogy a kétéves jelentés alapján a Bizottság, a Tanács és a tagállamok fokozott figyelmet és elkötelezettséget tanúsítanak a politikák fejlesztési célú koherenciája iránt; |
| --- | --- |

1.

örvendetesnek tartja, hogy a kétéves jelentés alapján a Bizottság, a Tanács és a tagállamok fokozott figyelmet és elkötelezettséget tanúsítanak a politikák fejlesztési célú koherenciája iránt;

| 2. | újból megerősíti saját elkötelezettségét a politikák fejlesztési célú koherenciájának az Unión és a parlamenti munkáján belüli erősítése iránt; |
| --- | --- |

2.

újból megerősíti saját elkötelezettségét a politikák fejlesztési célú koherenciájának az Unión és a parlamenti munkáján belüli erősítése iránt;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió messze a legnagyobb adományozó a világon (az uniós segélyek összege 2008-ban 49 milliárd euróra emelkedett, ami a GNI 0,40 %-át teszi ki), és hogy a segélyek mennyisége 2010-ben a G8-ak 2005-ös gleneaglesi csúcstalálkozóján tett, az EU GNI-jének 0,56 %-ára vonatkozó közös ígéret teljesítése érdekében várhatóan 69 milliárd euróra nő; rámutat arra, hogy ezzel további 20 milliárd EUR szabadul fel fejlesztési célokra; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió messze a legnagyobb adományozó a világon (az uniós segélyek összege 2008-ban 49 milliárd euróra emelkedett, ami a GNI 0,40 %-át teszi ki), és hogy a segélyek mennyisége 2010-ben a G8-ak 2005-ös gleneaglesi csúcstalálkozóján tett, az EU GNI-jének 0,56 %-ára vonatkozó közös ígéret teljesítése érdekében várhatóan 69 milliárd euróra nő; rámutat arra, hogy ezzel további 20 milliárd EUR szabadul fel fejlesztési célokra;

| 4. | emlékeztet a kereskedelmet célzó támogatásra vonatkozó uniós stratégia 2007. októberi elfogadására, amelyben kötelezettséget vállaltak a kereskedelemmel kapcsolatos összes uniós támogatásnak 2010-ig évi kétmilliárd euróra történő növelésére (1 milliárd euró a Közösségtől, 1 milliárd euró a tagállamoktól); |
| --- | --- |

4.

emlékeztet a kereskedelmet célzó támogatásra vonatkozó uniós stratégia 2007. októberi elfogadására, amelyben kötelezettséget vállaltak a kereskedelemmel kapcsolatos összes uniós támogatásnak 2010-ig évi kétmilliárd euróra történő növelésére (1 milliárd euró a Közösségtől, 1 milliárd euró a tagállamoktól);

| 5. | felhívja a fejlődő országokat, különösen az uniós támogatásokból leginkább részesülőket, hogy biztosítsák a felelősségteljes kormányzást minden közügyben és különösen a kapott támogatások kezelésében, és sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a támogatások átlátható és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhívja a fejlődő országokat, különösen az uniós támogatásokból leginkább részesülőket, hogy biztosítsák a felelősségteljes kormányzást minden közügyben és különösen a kapott támogatások kezelésében, és sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a támogatások átlátható és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében;

| 6. | üdvözli a politikák fejlesztési célú koherenciájára irányuló 2010–2013-as munkaprogramot mint az uniós intézményeknek és a tagállamoknak szóló iránymutatást, és elismeri, hogy ez korai előrejelző rendszerként szolgálhat a jövőbeli politikai kezdeményezésekre nézve; üdvözli továbbá a különböző szakpolitikai területek közötti kapcsolódásokat; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a politikák fejlesztési célú koherenciájára irányuló 2010–2013-as munkaprogramot mint az uniós intézményeknek és a tagállamoknak szóló iránymutatást, és elismeri, hogy ez korai előrejelző rendszerként szolgálhat a jövőbeli politikai kezdeményezésekre nézve; üdvözli továbbá a különböző szakpolitikai területek közötti kapcsolódásokat;

| 7. | emlékeztet az Európai Unió azzal kapcsolatos felelősségére, hogy tekintetbe vegye a fejlődő országok és állampolgáraik érdekeit; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet az Európai Unió azzal kapcsolatos felelősségére, hogy tekintetbe vegye a fejlődő országok és állampolgáraik érdekeit;

| 8. | úgy ítéli meg, hogy minden külső hatással járó uniós szakpolitikai területet úgy kell kialakítani, hogy elősegítse a szegénység elleni küzdelmet és a millenniumi fejlesztési célok elérését, továbbá az emberi jogok tiszteletben tartását, beleértve a szociális, gazdasági és környezeti jogokat, valamint a nemek közötti egyenlőséget, és hogy ne hasson ezek ellen; |
| --- | --- |

8.

úgy ítéli meg, hogy minden külső hatással járó uniós szakpolitikai területet úgy kell kialakítani, hogy elősegítse a szegénység elleni küzdelmet és a millenniumi fejlesztési célok elérését, továbbá az emberi jogok tiszteletben tartását, beleértve a szociális, gazdasági és környezeti jogokat, valamint a nemek közötti egyenlőséget, és hogy ne hasson ezek ellen;

| 9. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának lényeges szempontjait figyelembe vegyék a kétoldalú és regionális kereskedelmi megállapodásokban, valamint a szilárdan a szabály alapú WTO-rendszeren alapuló többoldalú kereskedelmi megállapodásokban, és ezzel kapcsolatban sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan vállaljanak szerepet abban – az összes többi olyan érintett WTO-partnerrel együtt, amely ehhez hozzá tud járulni –, hogy a dohai forduló kiegyensúlyozott, nagyra törő és fejlesztésorientált eredménnyel járjon a nagyon közeli jövőben; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának lényeges szempontjait figyelembe vegyék a kétoldalú és regionális kereskedelmi megállapodásokban, valamint a szilárdan a szabály alapú WTO-rendszeren alapuló többoldalú kereskedelmi megállapodásokban, és ezzel kapcsolatban sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan vállaljanak szerepet abban – az összes többi olyan érintett WTO-partnerrel együtt, amely ehhez hozzá tud járulni –, hogy a dohai forduló kiegyensúlyozott, nagyra törő és fejlesztésorientált eredménnyel járjon a nagyon közeli jövőben;

| 10. | kiemeli, hogy az úgynevezett „szingapúri kérdések” – mint a szolgáltatások liberalizációja, a beruházások, a közbeszerzés, a versenyszabályok bevezetése és a szellemi tulajdonjogok erősebb érvényesítése – nem szolgálják a nyolc millenniumi fejlesztési cél elérését; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy az úgynevezett „szingapúri kérdések” – mint a szolgáltatások liberalizációja, a beruházások, a közbeszerzés, a versenyszabályok bevezetése és a szellemi tulajdonjogok erősebb érvényesítése – nem szolgálják a nyolc millenniumi fejlesztési cél elérését;

| 11. | nyomatékosan kéri, hogy az Európai Unió, a tagállamok és az EBB vállaljanak vezető szerepet e tekintetben, és tegyék kevésbé vonzóvá az adóparadicsomokon keresztül történő beruházásokat olyan, a közbeszerzési szerződésekkel és az állami támogatásokkal kapcsolatos rendelkezésekkel, amelyek megakadályozzák, hogy az adóparadicsomban bejegyzett vállalkozások, bankok vagy egyéb intézmények részesülhessenek az állami forrásokból; ennek értelmében kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják ki az EBB külső hitelezési tevékenységeinek félidős felülvizsgálatát arra, hogy konkrétan javítsák a kölcsönök kedvezményezettjeinek értékelésére vonatkozó képességeit, valamint hogy a fejlődő országok előrelépéséről szóló éves jelentések révén biztosítsák, hogy az EBB fejlődő országokban megvalósult beruházásai ténylegesen hozzájárulnak a szegénység felszámolásához; |
| --- | --- |

11.

nyomatékosan kéri, hogy az Európai Unió, a tagállamok és az EBB vállaljanak vezető szerepet e tekintetben, és tegyék kevésbé vonzóvá az adóparadicsomokon keresztül történő beruházásokat olyan, a közbeszerzési szerződésekkel és az állami támogatásokkal kapcsolatos rendelkezésekkel, amelyek megakadályozzák, hogy az adóparadicsomban bejegyzett vállalkozások, bankok vagy egyéb intézmények részesülhessenek az állami forrásokból; ennek értelmében kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják ki az EBB külső hitelezési tevékenységeinek félidős felülvizsgálatát arra, hogy konkrétan javítsák a kölcsönök kedvezményezettjeinek értékelésére vonatkozó képességeit, valamint hogy a fejlődő országok előrelépéséről szóló éves jelentések révén biztosítsák, hogy az EBB fejlődő országokban megvalósult beruházásai ténylegesen hozzájárulnak a szegénység felszámolásához;

| 12. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzék el a harmadik országokkal kötött halászati partnerségi megállapodások átfogó értékelését, hogy az uniós halászati külpolitika teljes egészében összhangba kerüljön az uniós fejlesztési politikával, megerősítve az EU partnerországainak azon képességét, hogy garantálhassák a fenntartható halászatot a saját vizeiken, ami fokozza majd az élelmiszerbiztonságot és a helyi foglalkoztatást az ágazatban; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzék el a harmadik országokkal kötött halászati partnerségi megállapodások átfogó értékelését, hogy az uniós halászati külpolitika teljes egészében összhangba kerüljön az uniós fejlesztési politikával, megerősítve az EU partnerországainak azon képességét, hogy garantálhassák a fenntartható halászatot a saját vizeiken, ami fokozza majd az élelmiszerbiztonságot és a helyi foglalkoztatást az ágazatban;

| 13. | emlékeztet arra, hogy az EU harmadik országok halállományaihoz való hozzáférése semmiképpen nem lehet az említett országok részére nyújtott fejlesztési segély feltétele; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy az EU harmadik országok halállományaihoz való hozzáférése semmiképpen nem lehet az említett országok részére nyújtott fejlesztési segély feltétele;

| 14. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a szociális záradékokon túl az emberi jogokra vonatkozó záradékokat is vegyen fel minden halászati partnerségről szóló megállapodásba, ami lehetőséget nyújt az Európai Unió számára, hogy megfelelő intézkedéseket foganatosítson, amennyiben az Unióval halászati partnerségi megállapodást kötő harmadik országok bizonyítottan megsértik az emberi jogokat; |
| --- | --- |

14.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy a szociális záradékokon túl az emberi jogokra vonatkozó záradékokat is vegyen fel minden halászati partnerségről szóló megállapodásba, ami lehetőséget nyújt az Európai Unió számára, hogy megfelelő intézkedéseket foganatosítson, amennyiben az Unióval halászati partnerségi megállapodást kötő harmadik országok bizonyítottan megsértik az emberi jogokat;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a világ szegény lakosságának 75 %-a vidéki területeken él, de a hivatalos fejlesztési támogatásnak csupán 4 %-át fordítják a mezőgazdaságra; ennélfogva felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a fejlődő országokat, hogy fejlesztési menetrendjeikben sorolják első helyre a mezőgazdaság kérdését; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a világ szegény lakosságának 75 %-a vidéki területeken él, de a hivatalos fejlesztési támogatásnak csupán 4 %-át fordítják a mezőgazdaságra; ennélfogva felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a fejlődő országokat, hogy fejlesztési menetrendjeikben sorolják első helyre a mezőgazdaság kérdését;

| 16. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a főként adóelkerülésre szolgáló pénzügyi intézmények negatív hatást gyakorolnak a harmadik országok fejlődésére; kéri a Bizottságot, hogy fokozza az adóigazgatás terén folytatott együttműködést, különösen a 2009. április 24-i jogalkotási javaslata (A6-0244/2009) 1. mellékletében felsorolt országokkal, amelyek európai fejlesztési támogatásokból részesülnek; |
| --- | --- |

16.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a főként adóelkerülésre szolgáló pénzügyi intézmények negatív hatást gyakorolnak a harmadik országok fejlődésére; kéri a Bizottságot, hogy fokozza az adóigazgatás terén folytatott együttműködést, különösen a 2009. április 24-i jogalkotási javaslata (A6-0244/2009) 1. mellékletében felsorolt országokkal, amelyek európai fejlesztési támogatásokból részesülnek;

| 17. | üdvözli azt az ajánlást, amelyet a Tanács 2008. május 14-i ülésén elfogadott következtetései tartalmaznak, és amely célja egy jó adóügyi igazgatásra vonatkozó záradék felvétele a kereskedelmi megállapodásokba, mivel ez jelenti az első lépést az adóelkerülést és adócsalást ösztönző adóügyi rendelkezések és gyakorlatok elleni küzdelemben; kéri a Bizottságot, hogy azonnal emeljen be egy ilyen jellegű záradékot a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalásainak témái közé; |
| --- | --- |

17.

üdvözli azt az ajánlást, amelyet a Tanács 2008. május 14-i ülésén elfogadott következtetései tartalmaznak, és amely célja egy jó adóügyi igazgatásra vonatkozó záradék felvétele a kereskedelmi megállapodásokba, mivel ez jelenti az első lépést az adóelkerülést és adócsalást ösztönző adóügyi rendelkezések és gyakorlatok elleni küzdelemben; kéri a Bizottságot, hogy azonnal emeljen be egy ilyen jellegű záradékot a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalásainak témái közé;

| 18. | felhívja a Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy folytassák a párbeszédet a migrációról a körkörös migráció elvének megerősítése és annak körkörös vízumok általi elősegítése érdekében; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok tiszteletben tartását és az AKCS-országok állampolgáraival való egyenlő elbánást a migrációigazgatás Európa általi kiszervezésével összefüggésben súlyosan sértik a tranzitországokkal kötött kétoldalú visszafogadási megállapodások, amelyek nem szavatolják a migránsok jogainak tiszteletben tartását, és amelyek biztonságukat és életüket veszélyeztető „lépcsőzetes” visszafogadásokat eredményezhetnek; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy folytassák a párbeszédet a migrációról a körkörös migráció elvének megerősítése és annak körkörös vízumok általi elősegítése érdekében; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok tiszteletben tartását és az AKCS-országok állampolgáraival való egyenlő elbánást a migrációigazgatás Európa általi kiszervezésével összefüggésben súlyosan sértik a tranzitországokkal kötött kétoldalú visszafogadási megállapodások, amelyek nem szavatolják a migránsok jogainak tiszteletben tartását, és amelyek biztonságukat és életüket veszélyeztető „lépcsőzetes” visszafogadásokat eredményezhetnek;

| 19. | utasítja a Bizottságot, hogy sürgősen jusson átfogó megállapodásra a megtakarításokból származó jövedelmek adózására vonatkozó irányelv módosítására irányuló javaslatról, mindenekelőtt a fent említett jogalkotási javaslat 1. mellékletében felsorolt, európai fejlesztési támogatásokból részesülő országok tekintetében; |
| --- | --- |

19.

utasítja a Bizottságot, hogy sürgősen jusson átfogó megállapodásra a megtakarításokból származó jövedelmek adózására vonatkozó irányelv módosítására irányuló javaslatról, mindenekelőtt a fent említett jogalkotási javaslat 1. mellékletében felsorolt, európai fejlesztési támogatásokból részesülő országok tekintetében;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az Európai Fejlesztési Alapot – az uniós fejlesztési együttműködés legfőbb finanszírozási eszközét – be kell vonni a politikák fejlesztési célú koherenciája keretébe; megerősíti, hogy támogatja az Európai Fejlesztési Alap költségvetésbe történő teljes bevonását a demokratikus parlamentáris ellenőrzés és végrehajtásának átláthatósága céljából, különös tekintettel a konkrét mechanizmusokat (pl. az EU-Afrika stratégia esetében) létrehozó uniós fejlesztési politikák végrehajtásának növekvő fontosságára; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az Európai Fejlesztési Alapot – az uniós fejlesztési együttműködés legfőbb finanszírozási eszközét – be kell vonni a politikák fejlesztési célú koherenciája keretébe; megerősíti, hogy támogatja az Európai Fejlesztési Alap költségvetésbe történő teljes bevonását a demokratikus parlamentáris ellenőrzés és végrehajtásának átláthatósága céljából, különös tekintettel a konkrét mechanizmusokat (pl. az EU-Afrika stratégia esetében) létrehozó uniós fejlesztési politikák végrehajtásának növekvő fontosságára;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy ne csupán a gazdasági növekedéssel kapcsolatos célkitűzéseket kövesse nyomon, hanem fordítson különös figyelmet az egyes fejlődő országokon belül és világszinten is a jövedelmek eloszlásában tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentésére; különös figyelmet kell fordítani a fenntartható önfejlesztés részvételi eljárásainak olyan egyesülési formákon keresztül történő fokozására, mint a szövetkezetek és a PRA-módszerek („részvételen alapuló mérlegelés és cselekvés”), amelyek – mivel a helyi közösségek egyetértésén és részvételén alapulnak – hatékonyabb és tartósabb hatású szervezeti modelleket biztosítanak, előmozdítva a szociális gazdaság fejlődésben betöltött szerepét; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy ne csupán a gazdasági növekedéssel kapcsolatos célkitűzéseket kövesse nyomon, hanem fordítson különös figyelmet az egyes fejlődő országokon belül és világszinten is a jövedelmek eloszlásában tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentésére; különös figyelmet kell fordítani a fenntartható önfejlesztés részvételi eljárásainak olyan egyesülési formákon keresztül történő fokozására, mint a szövetkezetek és a PRA-módszerek („részvételen alapuló mérlegelés és cselekvés”), amelyek – mivel a helyi közösségek egyetértésén és részvételén alapulnak – hatékonyabb és tartósabb hatású szervezeti modelleket biztosítanak, előmozdítva a szociális gazdaság fejlődésben betöltött szerepét;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a fejlesztési segélyre irányuló olyan intézkedéseket, amelyek – a pénzügyi válság hatásainak figyelembevételével – megelőzhetik a bizonytalanság és a konfliktusok fokozódását, a világméretű politikai és gazdasági instabilitást, és a kényszerű migráció („éhség-menekültek”) növekedését; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a fejlesztési segélyre irányuló olyan intézkedéseket, amelyek – a pénzügyi válság hatásainak figyelembevételével – megelőzhetik a bizonytalanság és a konfliktusok fokozódását, a világméretű politikai és gazdasági instabilitást, és a kényszerű migráció („éhség-menekültek”) növekedését;

| 23. | felszólítja a fejlődő országokat, hogy biztosítsák az alapvető közszolgáltatásokat és biztosítsák a földhöz való hozzáférést, beleértve a kis területen gazdálkodóknak nyújtott hiteleket is, az élelmiszerbiztonság és a szegénység elleni küzdelem érdekében, melynek révén csökkenthető a földterületek koncentrációja és az erőforrások spekulatív célokból történő, az ökoszisztémák pusztulásával járó túlzott kihasználása, és kéri a Bizottságot a fent említett szakpolitikák támogatására; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a fejlődő országokat, hogy biztosítsák az alapvető közszolgáltatásokat és biztosítsák a földhöz való hozzáférést, beleértve a kis területen gazdálkodóknak nyújtott hiteleket is, az élelmiszerbiztonság és a szegénység elleni küzdelem érdekében, melynek révén csökkenthető a földterületek koncentrációja és az erőforrások spekulatív célokból történő, az ökoszisztémák pusztulásával járó túlzott kihasználása, és kéri a Bizottságot a fent említett szakpolitikák támogatására;

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a gazdag és a szegény országok közötti digitális szakadék hatását, különös figyelmet fordítva az információtechnológiákból eredő kockázatokra, amelyek táplálják a megkülönböztetést, mivel azokat szorítják háttérbe, akik társadalmi, gazdasági vagy politikai okok miatt nem férnek hozzá azokhoz az új termékekhez, amelyek az új informatikai forradalom mozgatórugói; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a gazdag és a szegény országok közötti digitális szakadék hatását, különös figyelmet fordítva az információtechnológiákból eredő kockázatokra, amelyek táplálják a megkülönböztetést, mivel azokat szorítják háttérbe, akik társadalmi, gazdasági vagy politikai okok miatt nem férnek hozzá azokhoz az új termékekhez, amelyek az új informatikai forradalom mozgatórugói;

| 25. | egyértelmű megbízatást kér a politikák fejlesztési célú koherenciájának értékelése céljából, valamint világos és pontos operatív célokat, és az e feladat végrehajtásához szükséges részletes eljárások meghatározását; |
| --- | --- |

25.

egyértelmű megbízatást kér a politikák fejlesztési célú koherenciájának értékelése céljából, valamint világos és pontos operatív célokat, és az e feladat végrehajtásához szükséges részletes eljárások meghatározását;

| 26. | kiemeli, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciáját mindenképpen hosszú távú törekvésnek kell tekinteni, hogy ehhez tartós támogatást lehessen biztosítani; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokat érő negatív hatások elkerülése érdekében a politikák értékelését időben kell elvégezni; e célból kéri a magánszektor európai és nem európai szereplőinek tevékenységei által kiváltott hatás vizsgálatát, különös figyelmet fordítva a multinacionális vállalatokra; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciáját mindenképpen hosszú távú törekvésnek kell tekinteni, hogy ehhez tartós támogatást lehessen biztosítani; hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokat érő negatív hatások elkerülése érdekében a politikák értékelését időben kell elvégezni; e célból kéri a magánszektor európai és nem európai szereplőinek tevékenységei által kiváltott hatás vizsgálatát, különös figyelmet fordítva a multinacionális vállalatokra;

| 27. | felszólít arra, hogy összehasonlító elemzés keretében értékeljék az Európán kívüli együttműködési és támogatási politikák megközelítésmódját, módszertanát és eredményeit, valamint a nemzetközi együttműködés megfelelő szintjeit, különös figyelmet fordítva Kína afrikai beavatkozására; |
| --- | --- |

27.

felszólít arra, hogy összehasonlító elemzés keretében értékeljék az Európán kívüli együttműködési és támogatási politikák megközelítésmódját, módszertanát és eredményeit, valamint a nemzetközi együttműködés megfelelő szintjeit, különös figyelmet fordítva Kína afrikai beavatkozására;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a Tanács határozata, melynek értelmében 2009-ben a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos feladat elvégzéséhez öt általános területre kell összpontosítani, nem helyettesítheti az alábbi 12 hagyományos szakpolitikai terület ellenőrzését: kereskedelem, környezetvédelem, éghajlatváltozás, biztonság, mezőgazdaság, kétoldalú halászati megállapodások, szociálpolitikák (foglalkoztatás), migráció, kutatás/innováció, információtechnológiák, közlekedés és energia; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy azonosítsa az inkoherenciákat minden olyan esetben, amikor az európai szakpolitikák negatívan hatnak a fejlődésre, és ezzel kapcsolatban tegyen megoldási javaslatokat; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre mechanizmusokat az olyan új politikai területek (pl. nyersanyagok) bevonására, amelyek nem illeszthetők be megfelelően a meglévő 12 területbe; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a Tanács határozata, melynek értelmében 2009-ben a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos feladat elvégzéséhez öt általános területre kell összpontosítani, nem helyettesítheti az alábbi 12 hagyományos szakpolitikai terület ellenőrzését: kereskedelem, környezetvédelem, éghajlatváltozás, biztonság, mezőgazdaság, kétoldalú halászati megállapodások, szociálpolitikák (foglalkoztatás), migráció, kutatás/innováció, információtechnológiák, közlekedés és energia; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy azonosítsa az inkoherenciákat minden olyan esetben, amikor az európai szakpolitikák negatívan hatnak a fejlődésre, és ezzel kapcsolatban tegyen megoldási javaslatokat; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre mechanizmusokat az olyan új politikai területek (pl. nyersanyagok) bevonására, amelyek nem illeszthetők be megfelelően a meglévő 12 területbe;

| 29. | emlékeztet azon kulcsfontosságú nemzetközi kötelezettségvállalásaira, melyek értelmében 2015-re a bruttó nemzeti jövedelem 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják, és amely kizárólag a szegénység felszámolására használható fel; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” megközelítés csökkentheti az Unió hivatalos fejlesztési támogatásának a szegénység felszámolásához való hozzájárulását; hasonlóképpen aggasztja, hogy a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” megközelítés révén összegyűjtött pénzeszközök nem tartalmaznak jogi kötelezettséget a szegénység felszámolására vagy a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez való hozzájárulásra nézve; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet azon kulcsfontosságú nemzetközi kötelezettségvállalásaira, melyek értelmében 2015-re a bruttó nemzeti jövedelem 0,7 %-át hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják, és amely kizárólag a szegénység felszámolására használható fel; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” megközelítés csökkentheti az Unió hivatalos fejlesztési támogatásának a szegénység felszámolásához való hozzájárulását; hasonlóképpen aggasztja, hogy a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” megközelítés révén összegyűjtött pénzeszközök nem tartalmaznak jogi kötelezettséget a szegénység felszámolására vagy a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez való hozzájárulásra nézve;

| 30. | aggodalommal állapítja meg, hogy a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” megközelítés keretében folytatott következetlen politikák miatti, a fejlődő országokból az EU-ba irányuló tőkekiáramlásról nem történik említés, és hogy nem veszik figyelembe a fejlődő országoknak a tisztességtelen adóverseny és az illegális tőkekiáramlás révén okozott károkat; |
| --- | --- |

30.

aggodalommal állapítja meg, hogy a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” megközelítés keretében folytatott következetlen politikák miatti, a fejlődő országokból az EU-ba irányuló tőkekiáramlásról nem történik említés, és hogy nem veszik figyelembe a fejlődő országoknak a tisztességtelen adóverseny és az illegális tőkekiáramlás révén okozott károkat;

| 31. | aggódik amiatt, hogy a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” megközelítés csak az EU-ból a déli irányba áramló tőkére összpontosít, és figyelmen kívül hagyja a délről az EU-ba áramló tőkét, ami félrevezető képet ad a pénzmozgások irányáról; |
| --- | --- |

31.

aggódik amiatt, hogy a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” megközelítés csak az EU-ból a déli irányba áramló tőkére összpontosít, és figyelmen kívül hagyja a délről az EU-ba áramló tőkét, ami félrevezető képet ad a pénzmozgások irányáról;

| 32. | kéri a Bizottságot, hogy pontosítsa tovább az egész Unióra kiterjedő megközelítést és annak az EU fejlesztési politikájára gyakorolt hatását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezt a megközelítést be lehet-e építeni a következő pénzügyi tervbe; |
| --- | --- |

32.

kéri a Bizottságot, hogy pontosítsa tovább az egész Unióra kiterjedő megközelítést és annak az EU fejlesztési politikájára gyakorolt hatását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezt a megközelítést be lehet-e építeni a következő pénzügyi tervbe;

| 33. | felszólítja az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottságának európai tagjait, hogy utasítsanak el minden, a hivatalos fejlesztési támogatás meghatározásának kiszélesítésére irányuló kísérletet, beleértve a nemrégiben az Európai Bizottság által javasolt, az „Unió egésze” és a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” megközelítéseket, valamint az olyan nem segélyjellegű tételeket, mint amilyenek a pénzmozgások, a katonai kiadások, az adósságeltörlés – különösen az exporthitelekből származó adósságok eltörlése –, valamint az Európában a diákokra és menekültekre elköltött pénz; |
| --- | --- |

33.

felszólítja az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottságának európai tagjait, hogy utasítsanak el minden, a hivatalos fejlesztési támogatás meghatározásának kiszélesítésére irányuló kísérletet, beleértve a nemrégiben az Európai Bizottság által javasolt, az „Unió egésze” és a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” megközelítéseket, valamint az olyan nem segélyjellegű tételeket, mint amilyenek a pénzmozgások, a katonai kiadások, az adósságeltörlés – különösen az exporthitelekből származó adósságok eltörlése –, valamint az Európában a diákokra és menekültekre elköltött pénz;

| 34. | elismeri, hogy a hivatalos fejlesztési támogatással kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítése elengedhetetlen, de még az sem elégséges a sürgős fejlesztési kérdések kezeléséhez, és újólag megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy sürgősen határozza meg a fejlesztési finanszírozás további innovatív forrásait, és nyújtson be javaslatokat egy, a nemzetközi pénzügyi ügyleteket terhelő adónem bevezetésére olyan további források előteremtése érdekében, amelyek a válság legrosszabb következményeinek leküzdését, és a millenniumi fejlesztési célok felé való további előrelépést szolgálják; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy a hivatalos fejlesztési támogatással kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítése elengedhetetlen, de még az sem elégséges a sürgős fejlesztési kérdések kezeléséhez, és újólag megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy sürgősen határozza meg a fejlesztési finanszírozás további innovatív forrásait, és nyújtson be javaslatokat egy, a nemzetközi pénzügyi ügyleteket terhelő adónem bevezetésére olyan további források előteremtése érdekében, amelyek a válság legrosszabb következményeinek leküzdését, és a millenniumi fejlesztési célok felé való további előrelépést szolgálják;

| 35. | nyomatékosan emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a hivatalos fejlesztési támogatásnak továbbra is a szegénység felszámolására irányuló európai fejlesztési együttműködési politika gerincét kell képeznie; ennélfogva hangsúlyozza, hogy ha széles körben kívánják előmozdítani a fejlesztési finanszírozás innovatív forrásait, akkor azoknak kiegészítő jellegűeknek kell lenniük, azokat a szegények javát szolgáló tevékenység keretében kell felhasználni, és semmilyen módon nem helyettesíthetik a hivatalos fejlesztési támogatást; |
| --- | --- |

35.

nyomatékosan emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a hivatalos fejlesztési támogatásnak továbbra is a szegénység felszámolására irányuló európai fejlesztési együttműködési politika gerincét kell képeznie; ennélfogva hangsúlyozza, hogy ha széles körben kívánják előmozdítani a fejlesztési finanszírozás innovatív forrásait, akkor azoknak kiegészítő jellegűeknek kell lenniük, azokat a szegények javát szolgáló tevékenység keretében kell felhasználni, és semmilyen módon nem helyettesíthetik a hivatalos fejlesztési támogatást;

| 36. | attól tart, hogy a legtöbb fejlődő országban a millenniumi fejlesztési célok nagy részét 2015-ig nem fogják teljesíteni; ennélfogva sürgeti a tagállamokat, hogy érjék el közös céljukat, és kezdjék el kötelező erejű jogszabályok kidolgozását, valamint adjanak ki éves menetrendeket az általuk tett ígéretek teljesítése érdekében; e tekintetben üdvözli az Egyesült Királyság kormánya által 2010 januárjában ismertetett „nemzetközi fejlesztési törvénytervezetet”; |
| --- | --- |

36.

attól tart, hogy a legtöbb fejlődő országban a millenniumi fejlesztési célok nagy részét 2015-ig nem fogják teljesíteni; ennélfogva sürgeti a tagállamokat, hogy érjék el közös céljukat, és kezdjék el kötelező erejű jogszabályok kidolgozását, valamint adjanak ki éves menetrendeket az általuk tett ígéretek teljesítése érdekében; e tekintetben üdvözli az Egyesült Királyság kormánya által 2010 januárjában ismertetett „nemzetközi fejlesztési törvénytervezetet”;

| 37. | emlékeztet arra, hogy az uniós intézményi kerettel összhangban javasolja egy, a politikák fejlesztési célú koherenciájával foglalkozó állandó előadó kijelölését, akinek megbízatása kiterjed a nyomon követésre, valamint a Fejlesztési Bizottságnak az uniós politikák terén tapasztalható inkoherenciákról való tájékoztatására; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy az uniós intézményi kerettel összhangban javasolja egy, a politikák fejlesztési célú koherenciájával foglalkozó állandó előadó kijelölését, akinek megbízatása kiterjed a nyomon követésre, valamint a Fejlesztési Bizottságnak az uniós politikák terén tapasztalható inkoherenciákról való tájékoztatására;

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy alkalmazzon szisztematikus, egyértelmű viszonyítási pontokat és rendszeresen frissített mutatókat – például a fenntartható fejlődés mutatóit – a politikák fejlesztési célú koherenciájának méréséhez, valamint hogy fokozza az átláthatóságot az Európai Parlament, a segély kedvezményezett országai, valamint a civil társadalom felé; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy alkalmazzon szisztematikus, egyértelmű viszonyítási pontokat és rendszeresen frissített mutatókat – például a fenntartható fejlődés mutatóit – a politikák fejlesztési célú koherenciájának méréséhez, valamint hogy fokozza az átláthatóságot az Európai Parlament, a segély kedvezményezett országai, valamint a civil társadalom felé;

| 39. | felszólítja a fejlődő országokat, hogy dolgozzanak ki a politikák fejlesztési célú koherenciájának mérésére szolgáló, az EU általános mutatóinak megfelelő, országspecifikus mutatókat a tényleges szükségletek és a fejlődés szempontjából elért eredmények felmérése érdekében; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a fejlődő országokat, hogy dolgozzanak ki a politikák fejlesztési célú koherenciájának mérésére szolgáló, az EU általános mutatóinak megfelelő, országspecifikus mutatókat a tényleges szükségletek és a fejlődés szempontjából elért eredmények felmérése érdekében;

| 40. | arra az álláspontra helyezkedik, hogy amennyiben az EU fejlesztési politikáján belüli tevékenységek és intézkedések során nem tartják be a Lisszaboni Szerződés 208. cikkében és az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében megállapított, az Unió külső tevékenységére vonatkozó alapelveket és célkitűzéseket, az kötelezettségszegésnek minősül, amely miatt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. és 265. cikke értelmében eljárás indítható az Európai Unió Bírósága előtt; |
| --- | --- |

40.

arra az álláspontra helyezkedik, hogy amennyiben az EU fejlesztési politikáján belüli tevékenységek és intézkedések során nem tartják be a Lisszaboni Szerződés 208. cikkében és az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében megállapított, az Unió külső tevékenységére vonatkozó alapelveket és célkitűzéseket, az kötelezettségszegésnek minősül, amely miatt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. és 265. cikke értelmében eljárás indítható az Európai Unió Bírósága előtt;

| 41. | hangsúlyozza a kereskedelmi és a fejlesztési politikák közötti koherencia fontosságát a jobb fejlesztés és a kézzelfogható végrehajtás szempontjából, és e tekintetben üdvözli az EU 2009. évi jelentését a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (COM(2009)0461); |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a kereskedelmi és a fejlesztési politikák közötti koherencia fontosságát a jobb fejlesztés és a kézzelfogható végrehajtás szempontjából, és e tekintetben üdvözli az EU 2009. évi jelentését a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (COM(2009)0461);

| 42. | ismételten hangsúlyozza a kereskedelempolitika és más (környezetvédelmi és szociális) szakpolitikák közötti koherencia szükségességét, különösen azon kereskedelmi megállapodások tekintetében, amelyek ösztönzőket tartalmaznak a bioüzemanyagok előállítására a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

42.

ismételten hangsúlyozza a kereskedelempolitika és más (környezetvédelmi és szociális) szakpolitikák közötti koherencia szükségességét, különösen azon kereskedelmi megállapodások tekintetében, amelyek ösztönzőket tartalmaznak a bioüzemanyagok előállítására a fejlődő országokban;

| 43. | ismételten kiemeli a kereskedelmi és fejlesztési politikák közötti koherencia fontosságát, és hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteinek végrehajtása révén az Európai Bizottság lehetőséget kap a felelősségteljes kormányzás és az alapvető európai értékek alkalmazásának előmozdítására; |
| --- | --- |

43.

ismételten kiemeli a kereskedelmi és fejlesztési politikák közötti koherencia fontosságát, és hangsúlyozza, hogy a kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteinek végrehajtása révén az Európai Bizottság lehetőséget kap a felelősségteljes kormányzás és az alapvető európai értékek alkalmazásának előmozdítására;

| 44. | úgy véli, hogy a tejporra és más tejtermékekre vonatkozó, lényegében az európai agrárágazatot a fejlődő országok szegényebb mezőgazdasági termelőinek kárára támogató exporttámogatás visszaállítására irányuló uniós döntés durván sérti a politikák fejlesztési célú koherenciájának fő alapelveit, és felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy haladéktalanul vonják vissza ezt a döntést; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a tejporra és más tejtermékekre vonatkozó, lényegében az európai agrárágazatot a fejlődő országok szegényebb mezőgazdasági termelőinek kárára támogató exporttámogatás visszaállítására irányuló uniós döntés durván sérti a politikák fejlesztési célú koherenciájának fő alapelveit, és felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy haladéktalanul vonják vissza ezt a döntést;

| 45. | felszólít arra, hogy szüntessék meg az exporttámogatásokat; e tekintetben emlékeztet a Dohában 2001-ben a WTO valamennyi tagja által tett azon kötelezettségvállalásra, melynek értelmében lezárják a tárgyalások fejlesztési fordulóját, amelynek célja a kereskedelmi rendszerben tapasztalható egyensúlyhiány orvoslása, valamint a kereskedelemnek a fejlődés szolgálatába állítása, hozzájárulva a szegénység felszámolásához és a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; |
| --- | --- |

45.

felszólít arra, hogy szüntessék meg az exporttámogatásokat; e tekintetben emlékeztet a Dohában 2001-ben a WTO valamennyi tagja által tett azon kötelezettségvállalásra, melynek értelmében lezárják a tárgyalások fejlesztési fordulóját, amelynek célja a kereskedelmi rendszerben tapasztalható egyensúlyhiány orvoslása, valamint a kereskedelemnek a fejlődés szolgálatába állítása, hozzájárulva a szegénység felszámolásához és a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez;

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóság koherens megbízással rendelkezzen a kereskedelmi tárgyalások lefolytatására, vegye kellőképpen figyelembe azokat az előfeltételeket, amelyek mellett a Parlament hozzájárulását adja a kereskedelmi megállapodások megkötéséhez; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy annak biztosítása érdekében, hogy a Kereskedelmi Főigazgatóság koherens megbízással rendelkezzen a kereskedelmi tárgyalások lefolytatására, vegye kellőképpen figyelembe azokat az előfeltételeket, amelyek mellett a Parlament hozzájárulását adja a kereskedelmi megállapodások megkötéséhez;

| 47. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon meg minden lehetséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy míg a cukorjegyzőkönyv lejár és az uniós cukorrendszer reformja életbe nem lép, óvja érintett partnereit az időszakos piaci megrázkódtatásokkal szemben; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon meg minden lehetséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy míg a cukorjegyzőkönyv lejár és az uniós cukorrendszer reformja életbe nem lép, óvja érintett partnereit az időszakos piaci megrázkódtatásokkal szemben;

| 48. | javasolja a vámtarifák csökkentésére szolgáló, meglévő uniós eszközök – mint például az általános preferenciarendszer (GSP) és az általános preferenciarendszer plusz (GSP+) rendszerek, és a szabadkereskedelmi megállapodásokban és gazdasági partnerségi megállapodásokban szereplő fejezetek – továbbfejlesztését, valamint hogy folytassák a nemzetközileg elfogadott munkaügyi és környezetvédelmi előírások beépítését ezen eszközökbe; |
| --- | --- |

48.

javasolja a vámtarifák csökkentésére szolgáló, meglévő uniós eszközök – mint például az általános preferenciarendszer (GSP) és az általános preferenciarendszer plusz (GSP+) rendszerek, és a szabadkereskedelmi megállapodásokban és gazdasági partnerségi megállapodásokban szereplő fejezetek – továbbfejlesztését, valamint hogy folytassák a nemzetközileg elfogadott munkaügyi és környezetvédelmi előírások beépítését ezen eszközökbe;

| 49. | ismét felszólítja a Bizottságot, hogy teljes körűen használja fel a GSP és GSP+ mechanizmusokat a fejlődő országokban az intézményi kapacitás kiépítésére, hogy azok fokozni tudják saját belső koherenciájukat a fejlesztési stratégiák kidolgozása során; |
| --- | --- |

49.

ismét felszólítja a Bizottságot, hogy teljes körűen használja fel a GSP és GSP+ mechanizmusokat a fejlődő országokban az intézményi kapacitás kiépítésére, hogy azok fokozni tudják saját belső koherenciájukat a fejlesztési stratégiák kidolgozása során;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a munkaügyi szervezetek és a szakszervezetek rendszeres konzultációja a szociális és környezetvédelmi normák EU-n kívüli országokban történő végrehajtásáról – különösen a gazdasági partnerségi megállapodások megkötése vagy a GSP+ megadása előtt – nagyobb koherenciát biztosítana a fejlődő országok fenntartható fejlődését szolgáló kereskedelempolitikák terén; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a munkaügyi szervezetek és a szakszervezetek rendszeres konzultációja a szociális és környezetvédelmi normák EU-n kívüli országokban történő végrehajtásáról – különösen a gazdasági partnerségi megállapodások megkötése vagy a GSP+ megadása előtt – nagyobb koherenciát biztosítana a fejlődő országok fenntartható fejlődését szolgáló kereskedelempolitikák terén;

| 51. | elismeri, hogy a Bizottság a kereskedelemösztönző támogatásról szóló 2009-es nyomon követési jelentése (COM(2009)0160 végleges, 30. o.) szerint az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országok iránt tett kereskedelemösztönző kötelezettségvállalásai a 2005. évi 2 975 millió euróról 2007-ben 2 097 millió euróra estek vissza, és az AKCS részesedése az EU teljes kereskedelemösztönző kötelezettségvállalásából 50 %-ról 36 %-ra csökkent ugyanebben az időszakban, és ez nem felel meg azoknak az előzetes ígéreteknek, hogy előnyben részesítik majd a szegénység megszüntetését és a fejlesztést; |
| --- | --- |

51.

elismeri, hogy a Bizottság a kereskedelemösztönző támogatásról szóló 2009-es nyomon követési jelentése (COM(2009)0160 végleges, 30. o.) szerint az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országok iránt tett kereskedelemösztönző kötelezettségvállalásai a 2005. évi 2 975 millió euróról 2007-ben 2 097 millió euróra estek vissza, és az AKCS részesedése az EU teljes kereskedelemösztönző kötelezettségvállalásából 50 %-ról 36 %-ra csökkent ugyanebben az időszakban, és ez nem felel meg azoknak az előzetes ígéreteknek, hogy előnyben részesítik majd a szegénység megszüntetését és a fejlesztést;

| 52. | ezzel összefüggésben üdvözli a fejlődő országokkal folytatott kereskedelem terén EU- és WTO-szinten létező összes kezdeményezést, különösen a „Mindent, csak fegyvert nem” (EBA) kezdeményezést, a GSP és a GSP+ rendszert, az összes hatályos európai partnerségi megállapodásban meglévő aszimmetriát és átmeneti időszakot, valamint a kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó 2010–2011. évi munkaprogramot (Aid-for-Trade Work Programme), és szorgalmazza ez utóbbi felülvizsgálatát annak érdekében, hogy erőteljesebben támogassa a fenntartható növekedést; |
| --- | --- |

52.

ezzel összefüggésben üdvözli a fejlődő országokkal folytatott kereskedelem terén EU- és WTO-szinten létező összes kezdeményezést, különösen a „Mindent, csak fegyvert nem” (EBA) kezdeményezést, a GSP és a GSP+ rendszert, az összes hatályos európai partnerségi megállapodásban meglévő aszimmetriát és átmeneti időszakot, valamint a kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó 2010–2011. évi munkaprogramot (Aid-for-Trade Work Programme), és szorgalmazza ez utóbbi felülvizsgálatát annak érdekében, hogy erőteljesebben támogassa a fenntartható növekedést;

| 53. | elismeri, hogy az EU GSP+ rendszere fontos szerepet játszhat a felelősségteljes kormányzás és a fenntartható fejlődés ösztönzésében a fejlődő országokban, és bátorítja a Bizottságot, hogy biztosítsa ezen eszköz eredményességét, valamint az ILO- és az ENSZ-egyezmények megfelelő gyakorlati végrehajtását; |
| --- | --- |

53.

elismeri, hogy az EU GSP+ rendszere fontos szerepet játszhat a felelősségteljes kormányzás és a fenntartható fejlődés ösztönzésében a fejlődő országokban, és bátorítja a Bizottságot, hogy biztosítsa ezen eszköz eredményességét, valamint az ILO- és az ENSZ-egyezmények megfelelő gyakorlati végrehajtását;

| 54. | újból kijelenti, hogy az Európai Uniónak támogatnia kellene azokat a fejlődő országokat, amelyek a TRIPS-megállapodásba beépített rugalmas megoldásokat alkalmazzák annak érdekében, hogy elérhető áron biztosíthassák a gyógyszereket belföldi közegészségügyi programjaik keretében; |
| --- | --- |

54.

újból kijelenti, hogy az Európai Uniónak támogatnia kellene azokat a fejlődő országokat, amelyek a TRIPS-megállapodásba beépített rugalmas megoldásokat alkalmazzák annak érdekében, hogy elérhető áron biztosíthassák a gyógyszereket belföldi közegészségügyi programjaik keretében;

| 55. | üdvözli a gazdasági partnerségi megállapodásokba foglalt, élelmezésbiztonságra vonatkozó védzáradékot, és bátorítja a Bizottságot, hogy biztosítsa annak eredményes végrehajtását; |
| --- | --- |

55.

üdvözli a gazdasági partnerségi megállapodásokba foglalt, élelmezésbiztonságra vonatkozó védzáradékot, és bátorítja a Bizottságot, hogy biztosítsa annak eredményes végrehajtását;

| 56. | sajnálatát fejezi ki a CARIFORUM–EK gazdasági partnerségi megállapodásba és az Andok Közösség és Közép-Amerika országaival folytatott tárgyalások alatt álló megállapodásokba foglalt TRIPS+-rendelkezések miatt, mert ezek akadályozzák az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

56.

sajnálatát fejezi ki a CARIFORUM–EK gazdasági partnerségi megállapodásba és az Andok Közösség és Közép-Amerika országaival folytatott tárgyalások alatt álló megállapodásokba foglalt TRIPS+-rendelkezések miatt, mert ezek akadályozzák az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférést;

| 57. | sürgeti a Bizottságot, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások során ne alkalmazza többé a jelenlegi TRIPS-plusz megközelítést a gyógyszerekkel kapcsolatban, hogy a fejlődő országok hazai közegészségügyi programok keretében megfizethető áron biztosíthassák a gyógyszereket; |
| --- | --- |

57.

sürgeti a Bizottságot, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások során ne alkalmazza többé a jelenlegi TRIPS-plusz megközelítést a gyógyszerekkel kapcsolatban, hogy a fejlődő országok hazai közegészségügyi programok keretében megfizethető áron biztosíthassák a gyógyszereket;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról (ACTA) folytatott tárgyalások során megállapított, a határokon átnyúló ellenőrzésekre, valamint az áruk lefoglalására irányuló hatáskör megerősítésére vonatkozó egyetlen intézkedés sem sértheti a legális, megfizethető és biztonságos gyógyszerekhez való általános hozzáférést; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról (ACTA) folytatott tárgyalások során megállapított, a határokon átnyúló ellenőrzésekre, valamint az áruk lefoglalására irányuló hatáskör megerősítésére vonatkozó egyetlen intézkedés sem sértheti a legális, megfizethető és biztonságos gyógyszerekhez való általános hozzáférést;

| 59. | aggódik az uniós tagállamok vámhatóságainál nemrégiben megtörtént esetek miatt, amikor európai kikötőkben és repülőtereken tranzitban lévő generikus gyógyszereket foglaltak le, és hangsúlyozza, hogy ez a hozzáállás aláássa a WTO gyógyszerekhez való hozzáférésről szóló nyilatkozatát; kéri az érintett tagállamokat, hogy haladéktalanul vessenek véget ennek a gyakorlatnak; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Parlamentet arról, hogy a jelenleg tárgyalás alatt álló ACTA-megállapodás ne akadályozza meg a fejlődő országok gyógyszerekhez való hozzáférését; |
| --- | --- |

59.

aggódik az uniós tagállamok vámhatóságainál nemrégiben megtörtént esetek miatt, amikor európai kikötőkben és repülőtereken tranzitban lévő generikus gyógyszereket foglaltak le, és hangsúlyozza, hogy ez a hozzáállás aláássa a WTO gyógyszerekhez való hozzáférésről szóló nyilatkozatát; kéri az érintett tagállamokat, hogy haladéktalanul vessenek véget ennek a gyakorlatnak; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a Parlamentet arról, hogy a jelenleg tárgyalás alatt álló ACTA-megállapodás ne akadályozza meg a fejlődő országok gyógyszerekhez való hozzáférését;

| 60. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívást strukturális reformokon keresztül kell kezelni, és felszólít egy, a politikai tervezés és döntéshozatal minden szempontjára – beleértve a kereskedelmet, mezőgazdaságot, élelmezésbiztonságot stb. – kiterjedő, szisztematikus éghajlat-változási kockázatelemzésre; kéri, hogy ezen elemzés eredményét használják fel egyértelmű és egységes országstratégiai és regionális stratégiai dokumentumok elkészítéséhez, valamint az összes fejlesztési program és projekt kidolgozásakor is; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívást strukturális reformokon keresztül kell kezelni, és felszólít egy, a politikai tervezés és döntéshozatal minden szempontjára – beleértve a kereskedelmet, mezőgazdaságot, élelmezésbiztonságot stb. – kiterjedő, szisztematikus éghajlat-változási kockázatelemzésre; kéri, hogy ezen elemzés eredményét használják fel egyértelmű és egységes országstratégiai és regionális stratégiai dokumentumok elkészítéséhez, valamint az összes fejlesztési program és projekt kidolgozásakor is;

| 61. | üdvözli a Bizottság azon közelmúltbeli észrevételeit, amelyek szerint újra át kívánja tekinteni az 1383/2003/EK rendeletet, amely nem kívánt következményekkel járt a fejlődő országokba szállított generikus gyógyszerszállítmányok EU-n keresztüli áthaladása tekintetében; |
| --- | --- |

61.

üdvözli a Bizottság azon közelmúltbeli észrevételeit, amelyek szerint újra át kívánja tekinteni az 1383/2003/EK rendeletet, amely nem kívánt következményekkel járt a fejlődő országokba szállított generikus gyógyszerszállítmányok EU-n keresztüli áthaladása tekintetében;

| 62. | úgy véli, hogy a HIV/AIDS-gyógyszerekre vonatkozó UNITAID szabadalmi kerethez hasonló kezdeményezések koherenciát hozhatnak az EU egészségüggyel és szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos politikáiba; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy a HIV/AIDS-gyógyszerekre vonatkozó UNITAID szabadalmi kerethez hasonló kezdeményezések koherenciát hozhatnak az EU egészségüggyel és szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos politikáiba;

| 63. | üdvözli, hogy a Bizottság támogatja azokat a javaslatokat, amelyek arra irányulnak, hogy elősegítsék az őslakos közösségeket abban, hogy kiaknázzák és hasznukra fordítsák hagyományos tudásukat és genetikai erőforrásaikat; |
| --- | --- |

63.

üdvözli, hogy a Bizottság támogatja azokat a javaslatokat, amelyek arra irányulnak, hogy elősegítsék az őslakos közösségeket abban, hogy kiaknázzák és hasznukra fordítsák hagyományos tudásukat és genetikai erőforrásaikat;

| 64. | üdvözli a Bizottság azon észrevételeit, hogy az EU a hasonlóan gondolkodó országokkal együtt csökkenthetné a környezetbarát árukra kivetett vámokat, amennyiben nem sikerül megállapodást elérni a WTO-n belül; |
| --- | --- |

64.

üdvözli a Bizottság azon észrevételeit, hogy az EU a hasonlóan gondolkodó országokkal együtt csökkenthetné a környezetbarát árukra kivetett vámokat, amennyiben nem sikerül megállapodást elérni a WTO-n belül;

| 65. | támogatja a Bizottságot a technológia – konkrétan az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjából alapvető fontosságú alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozásra rugalmasan reagáló technológia – fejlődő országoknak történő átadásának megkönnyítésében; |
| --- | --- |

65.

támogatja a Bizottságot a technológia – konkrétan az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjából alapvető fontosságú alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozásra rugalmasan reagáló technológia – fejlődő országoknak történő átadásának megkönnyítésében;

| 66. | elismeri a fejlődő országokba irányuló hazautalások gazdasági jelentőségét, de hangsúlyozza, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodások végrehajtása során kezelni kell az „agyelszívás” problémáját, különösen az egészségügyi ágazatban; |
| --- | --- |

66.

elismeri a fejlődő országokba irányuló hazautalások gazdasági jelentőségét, de hangsúlyozza, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodások végrehajtása során kezelni kell az „agyelszívás” problémáját, különösen az egészségügyi ágazatban;

| 67. | kiemeli azt a munkát, amelyet számos civil társadalmi szervezet az uniós multinacionális vállalatok fejlődő országokban elkövetett adóelkerülésével kapcsolatban végzett, és kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli tárgyalásokon vegyék figyelembe e szervezetek ajánlásait; |
| --- | --- |

67.

kiemeli azt a munkát, amelyet számos civil társadalmi szervezet az uniós multinacionális vállalatok fejlődő országokban elkövetett adóelkerülésével kapcsolatban végzett, és kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli tárgyalásokon vegyék figyelembe e szervezetek ajánlásait;

| 68. | örvendetesnek tartja a Bizottságon belüli, a politikák fejlesztési célú koherenciájának fokozására irányuló mechanizmusokat, azaz a szolgálatközi konzultációs rendszert, a hatásvizsgálati eljárást, a fenntarthatósági hatásvizsgálatot és a Szolgálatközi Minőségtámogató Csoportot, és – adott esetben – a stratégiai környezetvédelmi értékelést; ugyanakkor azt kérdezi, hogy a Fejlesztési Főigazgatóság milyen kritériumokat alkalmazott, amikor az inkoherens politikai kezdeményezések érvénytelenítéséről határozott, és nagyobb átláthatóságot kér a szolgálatközi konzultációk eredménye tekintetében; kéri, hogy a hatásvizsgálatok keretében gyűjtött információkat érthetőbb formában bocsássák az Európai Parlament rendelkezésére, valamint, hogy szorosabban vonják be az Európai Parlamentet, a nemzeti parlamenteket és a fejlődő országok parlamentjeit e mechanizmusokba; |
| --- | --- |

68.

örvendetesnek tartja a Bizottságon belüli, a politikák fejlesztési célú koherenciájának fokozására irányuló mechanizmusokat, azaz a szolgálatközi konzultációs rendszert, a hatásvizsgálati eljárást, a fenntarthatósági hatásvizsgálatot és a Szolgálatközi Minőségtámogató Csoportot, és – adott esetben – a stratégiai környezetvédelmi értékelést; ugyanakkor azt kérdezi, hogy a Fejlesztési Főigazgatóság milyen kritériumokat alkalmazott, amikor az inkoherens politikai kezdeményezések érvénytelenítéséről határozott, és nagyobb átláthatóságot kér a szolgálatközi konzultációk eredménye tekintetében; kéri, hogy a hatásvizsgálatok keretében gyűjtött információkat érthetőbb formában bocsássák az Európai Parlament rendelkezésére, valamint, hogy szorosabban vonják be az Európai Parlamentet, a nemzeti parlamenteket és a fejlődő országok parlamentjeit e mechanizmusokba;

| 69. | kéri, hogy a kereskedelemösztönző támogatási stratégia valamennyi fejlődő ország javát szolgálja, és ne csak azokét, amelyek beleegyeznek piacaik nagyobb fokú liberalizációjába; kéri a Bizottságot, hogy a kereskedelmi tárgyalások során – különösen a gazdasági partnerségi megállapodásokkal összefüggésben – ne kényszerítse a fejlődő országokra akaratuk ellenére a szingapúri kérdésekről és a pénzügyi szolgáltatásokról szóló tárgyalási fejezetek megnyitását, illetve hogy csak akkor kössön ilyen típusú megállapodásokat, ha ezek az országok először megfelelő nemzeti szabályozási és felügyeleti keretrendszert alakítottak ki; |
| --- | --- |

69.

kéri, hogy a kereskedelemösztönző támogatási stratégia valamennyi fejlődő ország javát szolgálja, és ne csak azokét, amelyek beleegyeznek piacaik nagyobb fokú liberalizációjába; kéri a Bizottságot, hogy a kereskedelmi tárgyalások során – különösen a gazdasági partnerségi megállapodásokkal összefüggésben – ne kényszerítse a fejlődő országokra akaratuk ellenére a szingapúri kérdésekről és a pénzügyi szolgáltatásokról szóló tárgyalási fejezetek megnyitását, illetve hogy csak akkor kössön ilyen típusú megállapodásokat, ha ezek az országok először megfelelő nemzeti szabályozási és felügyeleti keretrendszert alakítottak ki;

| 70. | kéri a Bizottságot, hogy módszeresen foglaljanak bele az Európai Unió által tárgyalt kereskedelmi megállapodásokba jogilag kötelező erejű szociális és környezetvédelmi normákat, a fejlődést szolgáló kereskedelem célkitűzésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

70.

kéri a Bizottságot, hogy módszeresen foglaljanak bele az Európai Unió által tárgyalt kereskedelmi megállapodásokba jogilag kötelező erejű szociális és környezetvédelmi normákat, a fejlődést szolgáló kereskedelem célkitűzésének előmozdítása érdekében;

| 71. | kéri a Bizottságot, hogy korábban kezdje el a hatásvizsgálatokat, azaz még mielőtt a politikai kezdeményezések kialakításának folyamata már túlzottan előrehaladna, valamint hogy a hatásvizsgálatokat bizonyítékokon alapuló, már meglévő vagy kifejezetten e célból elkészített tanulmányokra építse, és hogy azokba szisztematikusan építsen be szociális, környezetvédelmi és emberi jogi dimenziókat, mivel a várható események elemzése a leghasznosabb és legpraktikusabb az adathiány és a politikák fejlesztési célú koherenciája mérésének bonyolult volta miatt; kéri a Bizottságot, hogy a hatásvizsgálatok eredményeit – a nyomon követésre vonatkozó javaslatokkal együtt – foglalja bele a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) regionális és országstratégiai dokumentumaiba; |
| --- | --- |

71.

kéri a Bizottságot, hogy korábban kezdje el a hatásvizsgálatokat, azaz még mielőtt a politikai kezdeményezések kialakításának folyamata már túlzottan előrehaladna, valamint hogy a hatásvizsgálatokat bizonyítékokon alapuló, már meglévő vagy kifejezetten e célból elkészített tanulmányokra építse, és hogy azokba szisztematikusan építsen be szociális, környezetvédelmi és emberi jogi dimenziókat, mivel a várható események elemzése a leghasznosabb és legpraktikusabb az adathiány és a politikák fejlesztési célú koherenciája mérésének bonyolult volta miatt; kéri a Bizottságot, hogy a hatásvizsgálatok eredményeit – a nyomon követésre vonatkozó javaslatokkal együtt – foglalja bele a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) regionális és országstratégiai dokumentumaiba;

| 72. | aggályát fejezi ki amiatt, hogy a 2009-ben a Bizottság által elvégzett 82 hatásvizsgálatból csak egyet szenteltek a fejlesztésnek; hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos teljesítmény mérése tekintetében szisztematikus megközelítést kell alkalmazni; ennélfogva felszólítja a Bizottságot, hogy a Fejlesztési Főigazgatóság keretében működő, jövőtervezéssel és politikai koherenciával foglalkozó osztálynak biztosítson központi szerepet a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos megfontolások megerősítése terén; |
| --- | --- |

72.

aggályát fejezi ki amiatt, hogy a 2009-ben a Bizottság által elvégzett 82 hatásvizsgálatból csak egyet szenteltek a fejlesztésnek; hangsúlyozza, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos teljesítmény mérése tekintetében szisztematikus megközelítést kell alkalmazni; ennélfogva felszólítja a Bizottságot, hogy a Fejlesztési Főigazgatóság keretében működő, jövőtervezéssel és politikai koherenciával foglalkozó osztálynak biztosítson központi szerepet a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos megfontolások megerősítése terén;

| 73. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja be az Európai Parlamentet a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos bizottsági jelentés elkészítésének folyamatába, például a kérdőívek és a jobb időzítés tekintetében, továbbá a Parlament saját kezdeményezésű jelentéseinek figyelembevétele révén; |
| --- | --- |

73.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja be az Európai Parlamentet a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos bizottsági jelentés elkészítésének folyamatába, például a kérdőívek és a jobb időzítés tekintetében, továbbá a Parlament saját kezdeményezésű jelentéseinek figyelembevétele révén;

| 74. | kéri a Bizottságot, hogy vonja be munkájába az EU-küldöttségeket azáltal, hogy az egyes küldöttségekben a politikák fejlesztési célú koherenciájáért felelős kapcsolattartókat jelöl ki az EU politikája által a partnerországok szintjén kifejtett hatás ellenőrzése érdekében; kéri, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája képezze részét a személyzet képzésének; felszólítja a Bizottságot, hogy évente adja ki az uniós küldöttségek által lefolytatott helyszíni konzultációk eredményeit; e célból felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson a küldöttségek számára elegendő kapacitást ahhoz, hogy széles körben konzultálhassanak a helyi önkormányzatokkal, parlamentekkel, valamint hogy garantálja a nem állami szereplők és a civil társadalom aktív részvételének lehetőségét a politikák fejlesztési célú koherenciájának kérdése tekintetében; |
| --- | --- |

74.

kéri a Bizottságot, hogy vonja be munkájába az EU-küldöttségeket azáltal, hogy az egyes küldöttségekben a politikák fejlesztési célú koherenciájáért felelős kapcsolattartókat jelöl ki az EU politikája által a partnerországok szintjén kifejtett hatás ellenőrzése érdekében; kéri, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája képezze részét a személyzet képzésének; felszólítja a Bizottságot, hogy évente adja ki az uniós küldöttségek által lefolytatott helyszíni konzultációk eredményeit; e célból felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson a küldöttségek számára elegendő kapacitást ahhoz, hogy széles körben konzultálhassanak a helyi önkormányzatokkal, parlamentekkel, valamint hogy garantálja a nem állami szereplők és a civil társadalom aktív részvételének lehetőségét a politikák fejlesztési célú koherenciájának kérdése tekintetében;

| 75. | javasolja, hogy az Európai Bizottság személyzetének és a tanácsi küldöttségeknek a politikák fejlesztési célú koherenciája által érintett területen dolgozó tagjai részesüljenek az e politikai célkitűzéssel kapcsolatos tudatosságuk fokozására irányuló képzésben; |
| --- | --- |

75.

javasolja, hogy az Európai Bizottság személyzetének és a tanácsi küldöttségeknek a politikák fejlesztési célú koherenciája által érintett területen dolgozó tagjai részesüljenek az e politikai célkitűzéssel kapcsolatos tudatosságuk fokozására irányuló képzésben;

| 76. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson kizárólagos hatáskört a fejlesztési biztos számára az országoknak juttatott támogatások, az országos, regionális és tematikus stratégiai dokumentumok, a nemzeti és többéves indikatív programok, az éves cselekvési programok, valamint a segélyeknek az összes fejlődő országban történő végrehajtása tekintetében, a főképviselővel és a humanitárius segélyekkel foglalkozó biztossal szoros együttműködésben, hogy a bizottsági testületben és a Tanácsban elkerüljék az inkoherens megközelítéseket; |
| --- | --- |

76.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson kizárólagos hatáskört a fejlesztési biztos számára az országoknak juttatott támogatások, az országos, regionális és tematikus stratégiai dokumentumok, a nemzeti és többéves indikatív programok, az éves cselekvési programok, valamint a segélyeknek az összes fejlődő országban történő végrehajtása tekintetében, a főképviselővel és a humanitárius segélyekkel foglalkozó biztossal szoros együttműködésben, hogy a bizottsági testületben és a Tanácsban elkerüljék az inkoherens megközelítéseket;

| 77. | felszólítja a tagállamokat és nemzeti parlamentjeiket, hogy kötelező menetrendeket tartalmazó, egyedi munkaprogram révén mozdítsák elő a politikák fejlesztési célú koherenciáját annak érdekében, hogy javítsák a politikák fejlesztési célú koherenciájára irányuló európai munkaprogramot a segélyekkel kapcsolatos erőfeszítésekkel együtt, miközben biztosítják, hogy az említett menetrend ne legyen ellentétes a partnerországok fejlesztési stratégiáival; |
| --- | --- |

77.

felszólítja a tagállamokat és nemzeti parlamentjeiket, hogy kötelező menetrendeket tartalmazó, egyedi munkaprogram révén mozdítsák elő a politikák fejlesztési célú koherenciáját annak érdekében, hogy javítsák a politikák fejlesztési célú koherenciájára irányuló európai munkaprogramot a segélyekkel kapcsolatos erőfeszítésekkel együtt, miközben biztosítják, hogy az említett menetrend ne legyen ellentétes a partnerországok fejlesztési stratégiáival;

| 78. | javasolja, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciáját vonják be a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) félidős értékelésébe, különösen a vonatkozó tematikus programokba; |
| --- | --- |

78.

javasolja, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciáját vonják be a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) félidős értékelésébe, különösen a vonatkozó tematikus programokba;

| 79. | javasolja a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos konkrét kötelezettségvállalásoknak az elnökség valamennyi munkaprogramjába történő beépítését; |
| --- | --- |

79.

javasolja a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos konkrét kötelezettségvállalásoknak az elnökség valamennyi munkaprogramjába történő beépítését;

| 80. | javasolja, hogy a Tanács fejlessze a politikák fejlesztési célú koherenciájának fokozására vonatkozó, meglévő struktúrák működését például azáltal, hogy a munkacsoportok számára több közös értekezletet rendeznek, valamint hogy a munkaprogramot elérhetővé teszik a nyilvánosság számára; |
| --- | --- |

80.

javasolja, hogy a Tanács fejlessze a politikák fejlesztési célú koherenciájának fokozására vonatkozó, meglévő struktúrák működését például azáltal, hogy a munkacsoportok számára több közös értekezletet rendeznek, valamint hogy a munkaprogramot elérhetővé teszik a nyilvánosság számára;

| 81. | javasolja, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájáról kétévente készüljön európai parlamenti jelentés; javasolja valamennyi bizottságának, hogy készítsenek jelentéseket a rájuk vonatkozó fejlesztési kilátásokról; |
| --- | --- |

81.

javasolja, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájáról kétévente készüljön európai parlamenti jelentés; javasolja valamennyi bizottságának, hogy készítsenek jelentéseket a rájuk vonatkozó fejlesztési kilátásokról;

| 82. | hangsúlyozza az Európai Parlamenten belül a bizottságközi együttműködés jelentőségét; e célból azt javasolja, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos érzékeny kérdések valamely bizottság általi megvitatásakor szorosan vonják be a többi érintett bizottságot is, továbbá hogy amikor valamely bizottság szakértői meghallgatást tart egy, a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos érzékeny kérdéssel kapcsolatban, a többi érintett bizottság is vegyen részt a meghallgatás megszervezésében; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza az Európai Parlamenten belül a bizottságközi együttműködés jelentőségét; e célból azt javasolja, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos érzékeny kérdések valamely bizottság általi megvitatásakor szorosan vonják be a többi érintett bizottságot is, továbbá hogy amikor valamely bizottság szakértői meghallgatást tart egy, a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos érzékeny kérdéssel kapcsolatban, a többi érintett bizottság is vegyen részt a meghallgatás megszervezésében;

| 83. | kéri, hogy intézményi szinten pontosítsák a Bizottság politikai koherenciáról szóló közleményét (COM(2009)0458) a fejlődő országokkal a politikák fejlesztési célú koherenciájának kérdésében folytatott megerősített partnerség és párbeszéd tekintetében; szeretné megtudni, hogy ez a megerősített partnerség magában foglal-e egy olyan mechanizmust is, amelynek célja, hogy tanácsot adjon a fejlődő országok számára a tekintetben, hogy mit tudnak saját maguk megtenni a politikák fejlesztési célú koherenciájának előmozdítására, valamint felölel-e egy, az országos szintű kapacitásépítésre irányuló tervet a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos értékelések elvégzése céljából; |
| --- | --- |

83.

kéri, hogy intézményi szinten pontosítsák a Bizottság politikai koherenciáról szóló közleményét (COM(2009)0458) a fejlődő országokkal a politikák fejlesztési célú koherenciájának kérdésében folytatott megerősített partnerség és párbeszéd tekintetében; szeretné megtudni, hogy ez a megerősített partnerség magában foglal-e egy olyan mechanizmust is, amelynek célja, hogy tanácsot adjon a fejlődő országok számára a tekintetben, hogy mit tudnak saját maguk megtenni a politikák fejlesztési célú koherenciájának előmozdítására, valamint felölel-e egy, az országos szintű kapacitásépítésre irányuló tervet a politikák fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos értékelések elvégzése céljából;

| 84. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

84.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0039.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0325.

(4)  ACP-EU/100 568/09/fin.

(5)  HL C 292. E, 2006.12.1., 121. o.

(6)  HL C 250. E, 2007.10.25., 77. o.

(7)  HL C 263. E, 2008.10.16., 633. o.

(8)  HL C 286. E, 2009.11.27., 5. o.

(9)  HL C 297. E, 2008.11.20., 201. o.

(10)  HL C 279. E, 2009.11.19., 100. o.

(11)  HL C 102. E, 2008.4.24., 291. o.

(12)  HL C 298. E, 2006.12.8., 261. o.

(13)  „A politikák fejlesztési célú koherenciája: Intézményi megközelítések: Szakmai munkaértekezlet”: az OECD 2003. október 13-án Párizsban megtartott munkaértekezlete.

(14)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat az Európai Unió fejlesztési politikájáról: „Az európai konszenzus” 35. cikke (2006/C 46/01).

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/58

---

2010. május 18., keddA tagállamok jogszabályaiban a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciók

P7_TA(2010)0175

Az Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciókról (2009/2154(INI))

2011/C 161 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel a tagállamok jogszabályaiban a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciók elemzéséről szóló bizottsági jelentésre (COM(2009)0225),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0130/2010),

| A. | mivel az Európai Unió az elmúlt években a 3821/85/EGK rendelet, az 561/2006/EK rendelet, valamint a 2006/22/EK irányelv elfogadásával megteremtette a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok rendszerét annak érdekében, hogy az utakon növelje a biztonságot és tisztességes piaci versenyt biztosítson, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az elmúlt években a 3821/85/EGK rendelet, az 561/2006/EK rendelet, valamint a 2006/22/EK irányelv elfogadásával megteremtette a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok rendszerét annak érdekében, hogy az utakon növelje a biztonságot és tisztességes piaci versenyt biztosítson,

| B. | mivel az Európai Unió tagállamaiban a szankciórendszerek történetileg alakultak ki, és ezért jelentős különbségeket mutatnak, így szélsőséges esetekben a bírságok akár tízszer magasabbak is lehetnek az egyik országban, mint egy másikban, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió tagállamaiban a szankciórendszerek történetileg alakultak ki, és ezért jelentős különbségeket mutatnak, így szélsőséges esetekben a bírságok akár tízszer magasabbak is lehetnek az egyik országban, mint egy másikban,

| C. | mivel a jogi helyzet nemzetközi szállítások esetén nehezen átláthatóvá vált a vállalkozók és mindenekelőtt a gépjárművezetők számára, mivel a tagállamok számára a szabályozások előírt átültetése jelentős kihívást jelent, és mivel a jelenlegi helyzet nem összeegyeztethető az egységes piaccal, |
| --- | --- |

C.

mivel a jogi helyzet nemzetközi szállítások esetén nehezen átláthatóvá vált a vállalkozók és mindenekelőtt a gépjárművezetők számára, mivel a tagállamok számára a szabályozások előírt átültetése jelentős kihívást jelent, és mivel a jelenlegi helyzet nem összeegyeztethető az egységes piaccal,

| D. | aggodalmát fejezi ki a digitális menetíró készülékek hiányosságairól szóló beszámolók miatt, amelyek könnyen manipulálhatóvá teszik azokat, |
| --- | --- |

D.

aggodalmát fejezi ki a digitális menetíró készülékek hiányosságairól szóló beszámolók miatt, amelyek könnyen manipulálhatóvá teszik azokat,

Általános észrevételek

| 1. | üdvözli a tagállamok jogszabályaiban a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciók elemzéséről szóló bizottsági jelentést; ugyanakkor sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a jelentés az egyes tagállamok hiányzó adatai miatt nem nyújtja az Európában jelenleg fennálló helyzet teljes elemzését; felszólítja a Bizottságot, hogy kérje be a tagállamoktól a hiányzó adatokat; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a tagállamok jogszabályaiban a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciók elemzéséről szóló bizottsági jelentést; ugyanakkor sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a jelentés az egyes tagállamok hiányzó adatai miatt nem nyújtja az Európában jelenleg fennálló helyzet teljes elemzését; felszólítja a Bizottságot, hogy kérje be a tagállamoktól a hiányzó adatokat;

| 2. | megállapítja, hogy a bizottsági jelentés a jogsértéseknek a 2006/22/EK bizottsági irányelv új III. melléklete szerinti kategorizálásán alapul anélkül, hogy figyelembe venné a 2009/5/EK bizottsági irányelv 2. cikk (1) bekezdésében a végrehajtásra szabott határidőt; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a bizottsági jelentés a jogsértéseknek a 2006/22/EK bizottsági irányelv új III. melléklete szerinti kategorizálásán alapul anélkül, hogy figyelembe venné a 2009/5/EK bizottsági irányelv 2. cikk (1) bekezdésében a végrehajtásra szabott határidőt;

| 3. | felhívja ezért a Bizottságot, hogy már 2010-ben aktualizált és teljes jelentést terjesszen elő a 2006/22/EK irányelv új III. mellékletének végrehajtásáról; |
| --- | --- |

3.

felhívja ezért a Bizottságot, hogy már 2010-ben aktualizált és teljes jelentést terjesszen elő a 2006/22/EK irányelv új III. mellékletének végrehajtásáról;

| 4. | rámutat arra, hogy a korábbi beszámolási időszakokban jelentős késedelmek voltak tapasztalhatók, így például a legutóbbi, 2009. augusztus 3-i jelentés (a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciók elemzéséről szóló 24. bizottsági jelentés) csak a 2005-ös és 2006-os időszak számadatait dolgozta fel, és így alig képes következtetéseket levonni a közúti szállítás igénybe vevőire vonatkozó szociális szabályok harmonizációjának jelenlegi állásáról; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a korábbi beszámolási időszakokban jelentős késedelmek voltak tapasztalhatók, így például a legutóbbi, 2009. augusztus 3-i jelentés (a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciók elemzéséről szóló 24. bizottsági jelentés) csak a 2005-ös és 2006-os időszak számadatait dolgozta fel, és így alig képes következtetéseket levonni a közúti szállítás igénybe vevőire vonatkozó szociális szabályok harmonizációjának jelenlegi állásáról;

| 5. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak biztosítása érdekében, hogy gyorsabban teljesítsék az 561/2006/EK rendelet 17. cikke szerinti célkitűzéseket, és ezzel aktuálisabb statisztikák álljanak rendelkezésre a következő harmonizációs intézkedések céljából; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak biztosítása érdekében, hogy gyorsabban teljesítsék az 561/2006/EK rendelet 17. cikke szerinti célkitűzéseket, és ezzel aktuálisabb statisztikák álljanak rendelkezésre a következő harmonizációs intézkedések céljából;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a súlyos jogsértéseknek az e rendelet értelmében vett felsorolása megtalálható az 1071/2009/EK rendelet IV. mellékletében is; ezért úgy véli, rendkívüli szükség lenne arra, hogy elvégezzék a szociális szabályok súlyos megsértése eseteinek összehangolt kategorizálását; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a súlyos jogsértéseknek az e rendelet értelmében vett felsorolása megtalálható az 1071/2009/EK rendelet IV. mellékletében is; ezért úgy véli, rendkívüli szükség lenne arra, hogy elvégezzék a szociális szabályok súlyos megsértése eseteinek összehangolt kategorizálását;

Jelentős különbségek a tagállamok között

| 7. | megállapítja, hogy a tagállamok jogszabályaiban a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciók nem csupán a bírságok mértékében, hanem a szankciók típusa és kategorizálása szerint is különböznek; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a tagállamok jogszabályaiban a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok súlyos megsértése tekintetében megállapított szankciók nem csupán a bírságok mértékében, hanem a szankciók típusa és kategorizálása szerint is különböznek;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a különbségeket a gazdasági és földrajzi feltételeken túl az is magyarázhatja, hogy a tagállamok különböző jogrendszereket alkalmaznak a büntetőeljárásokban, és hogy a tagállamokban különböző politikai megközelítések léteznek a közúti közlekedés biztonsági kérdéseiben; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a különbségeket a gazdasági és földrajzi feltételeken túl az is magyarázhatja, hogy a tagállamok különböző jogrendszereket alkalmaznak a büntetőeljárásokban, és hogy a tagállamokban különböző politikai megközelítések léteznek a közúti közlekedés biztonsági kérdéseiben;

| 9. | megállapítja, hogy közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok, mindenekelőtt a 3821/85/EGK rendelet, az 561/2006/EK rendelet, valamint a 2006/22/EK irányelv nagyon nagy mozgásteret hagy a tagállamok számára az értelmezéshez; sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az európai szabályozásokban található számos pontatlan megfogalmazás eredményeként a tagállamok a szabályokat nem egységes módon ültették át; azon a véleményen van, hogy a további harmonizáció megvalósítása érdekében először is a fent említett rendeletek és az irányelv egységes és kötelező értelmezésére van szükség; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok, mindenekelőtt a 3821/85/EGK rendelet, az 561/2006/EK rendelet, valamint a 2006/22/EK irányelv nagyon nagy mozgásteret hagy a tagállamok számára az értelmezéshez; sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az európai szabályozásokban található számos pontatlan megfogalmazás eredményeként a tagállamok a szabályokat nem egységes módon ültették át; azon a véleményen van, hogy a további harmonizáció megvalósítása érdekében először is a fent említett rendeletek és az irányelv egységes és kötelező értelmezésére van szükség;

| 10. | sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy egyes tagállamok nem veszik tervbe a szankcióknak a jogsértés súlyossága szerinti megkülönböztetését; felhívja a tagállamokat, hogy olyan nemzeti jogszabályokat hozzanak, amelyek hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek és a jogsértés súlyosságát is megfelelően figyelembe veszik; |
| --- | --- |

10.

sajnálatát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy egyes tagállamok nem veszik tervbe a szankcióknak a jogsértés súlyossága szerinti megkülönböztetését; felhívja a tagállamokat, hogy olyan nemzeti jogszabályokat hozzanak, amelyek hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek és a jogsértés súlyosságát is megfelelően figyelembe veszik;

További harmonizáció

| 11. | hangsúlyozza, hogy egy hatékony, kiegyensúlyozott és visszatartó erejű szankciórendszer csak világos, átlátható és a tagállamok szintjén összehasonlítható szankciókon alapulhat; felhívja a tagállamokat, hogy találjanak jogi és gyakorlati megoldásokat a szankciók típusai és mértéke között mutatkozó, olykor igen nagy különbségek csökkentésére; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy egy hatékony, kiegyensúlyozott és visszatartó erejű szankciórendszer csak világos, átlátható és a tagállamok szintjén összehasonlítható szankciókon alapulhat; felhívja a tagállamokat, hogy találjanak jogi és gyakorlati megoldásokat a szankciók típusai és mértéke között mutatkozó, olykor igen nagy különbségek csökkentésére;

| 12. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az ellenőrző szervekkel és a közlekedési ágazat képviselőivel konzultálva dolgozza ki a vezetési és pihenőidőkről szóló rendelet egységes és kötelező értelmezését; az ellenőrző szerveknek ezt az értelmezést kell figyelembe venniük; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy az ellenőrző szervekkel és a közlekedési ágazat képviselőivel konzultálva dolgozza ki a vezetési és pihenőidőkről szóló rendelet egységes és kötelező értelmezését; az ellenőrző szerveknek ezt az értelmezést kell figyelembe venniük;

| 13. | úgy véli, hogy a szankciók típusainak és a bírságok összegeinek további közelítése érdekében szükség van a bírságoknak a szankciók kategorizálásához kötődő kategorizálására is, továbbá a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok megsértésének egyes esetei tekintetében meg kellene határozni a szankciók alsó és felső határát; hangsúlyozza, hogy a szankciók egyszerűsítése során az arra irányuló törekvést, hogy a bírságok méltányosak, és objektív szempontokhoz (pl. a GNP vagy földrajzi tényezők) mérten arányosak legyenek a különböző tagállamokban, egyensúlyba kell hozni a súlyos jogsértésekkel szembeni hatékony elrettentéssel; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a szankciók típusainak és a bírságok összegeinek további közelítése érdekében szükség van a bírságoknak a szankciók kategorizálásához kötődő kategorizálására is, továbbá a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok megsértésének egyes esetei tekintetében meg kellene határozni a szankciók alsó és felső határát; hangsúlyozza, hogy a szankciók egyszerűsítése során az arra irányuló törekvést, hogy a bírságok méltányosak, és objektív szempontokhoz (pl. a GNP vagy földrajzi tényezők) mérten arányosak legyenek a különböző tagállamokban, egyensúlyba kell hozni a súlyos jogsértésekkel szembeni hatékony elrettentéssel;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a 2006/22/EK irányelvnek a 2009/5/EK bizottsági irányelv által bevezetett új III. mellékletét alapnak kell tekinteni annak az egységes megközelítésnek a kialakításához, amely szerint a tagállamok jogszabályaiban a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok megsértése különböző eseteit minősítik; nyomatékosan felhívja a tagállamokat, hogy hozzák meg azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek a 2009/5/EK bizottsági irányelv gyors átültetéséhez szükségesek; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a 2006/22/EK irányelvnek a 2009/5/EK bizottsági irányelv által bevezetett új III. mellékletét alapnak kell tekinteni annak az egységes megközelítésnek a kialakításához, amely szerint a tagállamok jogszabályaiban a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok megsértése különböző eseteit minősítik; nyomatékosan felhívja a tagállamokat, hogy hozzák meg azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek a 2009/5/EK bizottsági irányelv gyors átültetéséhez szükségesek;

| 15. | emlékeztet továbbá, hogy a Lisszaboni Szerződés az Európai Unió működéséről szóló szerződést egy új bekezdéssel (83. cikk (2) bekezdés) egészítette ki a tagállamok büntetőügyekre vonatkozó törvényi és rendeleti rendelkezéseinek közelítéséről; felkéri a Bizottságot, hogy a büntetőeljárásokban való bírói együttműködés területén vizsgálja meg ezeket az új jogszabályi eszközöket, és tizenkét hónapon belül küldje el a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek jelentését a lehetséges harmonizációs intézkedésekről, beleértve a közúti biztonsággal és a bírságok határokon átnyúló alkalmazásával kapcsolatos szempontokat, amennyiben ezt nem tette még meg; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet továbbá, hogy a Lisszaboni Szerződés az Európai Unió működéséről szóló szerződést egy új bekezdéssel (83. cikk (2) bekezdés) egészítette ki a tagállamok büntetőügyekre vonatkozó törvényi és rendeleti rendelkezéseinek közelítéséről; felkéri a Bizottságot, hogy a büntetőeljárásokban való bírói együttműködés területén vizsgálja meg ezeket az új jogszabályi eszközöket, és tizenkét hónapon belül küldje el a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek jelentését a lehetséges harmonizációs intézkedésekről, beleértve a közúti biztonsággal és a bírságok határokon átnyúló alkalmazásával kapcsolatos szempontokat, amennyiben ezt nem tette még meg;

| 16. | üdvözli, hogy a Bizottság az 561/2006/EK rendelet 22. cikk (4) bekezdése értelmében „iránymutatásokat” készített annak érdekében, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak a rendelet tagállami értelmezéséhez és alkalmazásához; megállapítja azonban, hogy ezek az iránymutatások jogilag nem kötelezőek, és ezért nem érték el azt a céljukat, hogy a rendeletet a tagállamok egységesen ültessék át; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy a Bizottság az 561/2006/EK rendelet 22. cikk (4) bekezdése értelmében „iránymutatásokat” készített annak érdekében, hogy támogatást nyújtson a tagállamoknak a rendelet tagállami értelmezéséhez és alkalmazásához; megállapítja azonban, hogy ezek az iránymutatások jogilag nem kötelezőek, és ezért nem érték el azt a céljukat, hogy a rendeletet a tagállamok egységesen ültessék át;

| 17. | úgy véli, hogy a belső szállítási piac létrehozása, valamint a gépjárművezetők és a fuvarozási vállalkozások jogbiztonságának növelése érdekében össze kellene hangolni a szociális szabályok alkalmazásának értelmezését; ebben az összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy a Corte, a Tispol és az Euro Contrôle Route szervezetekkel együttműködve nyújtson be javaslatokat arra nézve, hogy milyen módon lehetne véget vetni a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok hátrányosan megkülönböztető alkalmazásának; kiemeli ebben az összefüggésben az 561/2006/EK rendelet és a 3821/85/EGK rendelet alkalmazására vonatkozó közös, az egyes cikkekre lebontott értelmezés szükségességét; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a belső szállítási piac létrehozása, valamint a gépjárművezetők és a fuvarozási vállalkozások jogbiztonságának növelése érdekében össze kellene hangolni a szociális szabályok alkalmazásának értelmezését; ebben az összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy a Corte, a Tispol és az Euro Contrôle Route szervezetekkel együttműködve nyújtson be javaslatokat arra nézve, hogy milyen módon lehetne véget vetni a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok hátrányosan megkülönböztető alkalmazásának; kiemeli ebben az összefüggésben az 561/2006/EK rendelet és a 3821/85/EGK rendelet alkalmazására vonatkozó közös, az egyes cikkekre lebontott értelmezés szükségességét;

| 18. | felkéri a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe ezeket az iránymutatásokat a szociális szabályok bevezetése során annak érdekében, hogy harmonizált átültetésre kerülhessen sor; |
| --- | --- |

18.

felkéri a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe ezeket az iránymutatásokat a szociális szabályok bevezetése során annak érdekében, hogy harmonizált átültetésre kerülhessen sor;

Ellenőrzések

| 19. | hangsúlyozza, hogy a tisztességtelen verseny elkerülését és a közúti biztonságot csak abban az esetben lehet garantálni, ha következetesen és megkülönböztetés nélkül érvényt szereznek a hatályos jogszabályoknak; nyomatékosan felhívja a figyelmet arra, hogy a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok átültetéséhez az ellenőrzések harmonizált és hatékony koncepciójára van szükség; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a tisztességtelen verseny elkerülését és a közúti biztonságot csak abban az esetben lehet garantálni, ha következetesen és megkülönböztetés nélkül érvényt szereznek a hatályos jogszabályoknak; nyomatékosan felhívja a figyelmet arra, hogy a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok átültetéséhez az ellenőrzések harmonizált és hatékony koncepciójára van szükség;

| 20. | felhívja a figyelmet arra, hogy tekintettel az infrastruktúrára, a forgalom nagyságára és a közlekedési terhelésre, a közlekedési helyzet nagyon különböző az egyes tagállamokban, és ezért úgy véli, hogy többek között ezeket a tényezőket lehetne figyelembe venni az ellenőrzések gyakoriságának meghatározásakor, tekintettel arra, hogy az ellenőrzések egyik legfőbb célja a szociális jóléti szabályok betartásának biztosítása; |
| --- | --- |

20.

felhívja a figyelmet arra, hogy tekintettel az infrastruktúrára, a forgalom nagyságára és a közlekedési terhelésre, a közlekedési helyzet nagyon különböző az egyes tagállamokban, és ezért úgy véli, hogy többek között ezeket a tényezőket lehetne figyelembe venni az ellenőrzések gyakoriságának meghatározásakor, tekintettel arra, hogy az ellenőrzések egyik legfőbb célja a szociális jóléti szabályok betartásának biztosítása;

| 21. | meggyőződése, hogy az európai egységes piacon fennálló akadályok megszüntetése és a közúti biztonság megerősítése érdekében a Bizottságnak ki kellene alakítania és ösztönöznie kellene az ellenőrzések ilyen jellegű harmonizált koncepcióit, továbbá szabályozó módon kellene beavatkoznia; felszólítja a Bizottságot, hogy e célok megvalósítása érdekében hozzon létre egy európai szintű, hatékony és megfelelő koordinációs eszközt; |
| --- | --- |

21.

meggyőződése, hogy az európai egységes piacon fennálló akadályok megszüntetése és a közúti biztonság megerősítése érdekében a Bizottságnak ki kellene alakítania és ösztönöznie kellene az ellenőrzések ilyen jellegű harmonizált koncepcióit, továbbá szabályozó módon kellene beavatkoznia; felszólítja a Bizottságot, hogy e célok megvalósítása érdekében hozzon létre egy európai szintű, hatékony és megfelelő koordinációs eszközt;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen elő ajánlásokat és dolgozza ki az ellenőrző szervek képzésének és az ellenőrző szervek közti együttműködés koordinálásának európai minimumszabályait; kéri a Bizottságot, hogy az eredményes végrehajtás értelmezhetőbb elemzése érdekében javítsa a statisztikai adatok gyűjtését, és támogassa a tagállamok összehangolt eljárását a végrehajtás kérdéseiben; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen elő ajánlásokat és dolgozza ki az ellenőrző szervek képzésének és az ellenőrző szervek közti együttműködés koordinálásának európai minimumszabályait; kéri a Bizottságot, hogy az eredményes végrehajtás értelmezhetőbb elemzése érdekében javítsa a statisztikai adatok gyűjtését, és támogassa a tagállamok összehangolt eljárását a végrehajtás kérdéseiben;

| 23. | felszólítja a tagállamokat, hogy a végrehajtó személyzetet folyamatosan képezzék az adatgyűjtés legújabb fejlesztéseivel kapcsolatban, és a közös normák végrehajtása során szorosan működjenek együtt az Európai Bizottsággal az ellenőrzések harmonizált koncepciójának előmozdítása érdekében, és ezáltal teremtsenek jogbiztonságot; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a tagállamokat, hogy a végrehajtó személyzetet folyamatosan képezzék az adatgyűjtés legújabb fejlesztéseivel kapcsolatban, és a közös normák végrehajtása során szorosan működjenek együtt az Európai Bizottsággal az ellenőrzések harmonizált koncepciójának előmozdítása érdekében, és ezáltal teremtsenek jogbiztonságot;

| 24. | úgy ítéli meg, hogy az utakon és a vállalatok üzemi területén gyakoribb és alaposabb ellenőrzéseket kell végrehajtani; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok tartsák be a 2006/22/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, megszervezendő ellenőrzések mennyiségét; felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet azokról a további lépésekről, amelyeket ezen ellenőrzések tekintetében megtenni szándékozik; |
| --- | --- |

24.

úgy ítéli meg, hogy az utakon és a vállalatok üzemi területén gyakoribb és alaposabb ellenőrzéseket kell végrehajtani; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok tartsák be a 2006/22/EK irányelv 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, megszervezendő ellenőrzések mennyiségét; felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet azokról a további lépésekről, amelyeket ezen ellenőrzések tekintetében megtenni szándékozik;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb nyújtson be jelentést a digitális menetíró készülékek hibáinak elvégzett ellenőrzéséről, valamint a készülékek sérülékenységének megszüntetésére irányuló intézkedésekről; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb nyújtson be jelentést a digitális menetíró készülékek hibáinak elvégzett ellenőrzéséről, valamint a készülékek sérülékenységének megszüntetésére irányuló intézkedésekről;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a 3821/85/EGK rendeleten alapú digitális menetíró készüléket az ellenőrzés eszközeként javítani kell: a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy hogyan érhető el az adatok ellenőrző hatóságok általi gyorsabb letöltése a digitális menetíró készülékről; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a 3821/85/EGK rendeleten alapú digitális menetíró készüléket az ellenőrzés eszközeként javítani kell: a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy hogyan érhető el az adatok ellenőrző hatóságok általi gyorsabb letöltése a digitális menetíró készülékről;

| 27. | felhívja a figyelmet az Euro Contrôle Route által az aránytalan bírságok regisztrálására létrehozott bejelentőhelyre, és felhívja a gépjárművezetőket és a fuvarozási vállalkozásokat, hogy ott jelezzék a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok aránytalan alkalmazását; |
| --- | --- |

27.

felhívja a figyelmet az Euro Contrôle Route által az aránytalan bírságok regisztrálására létrehozott bejelentőhelyre, és felhívja a gépjárművezetőket és a fuvarozási vállalkozásokat, hogy ott jelezzék a közúti szállításra vonatkozó szociális szabályok aránytalan alkalmazását;

Más kezdeményezések

| 28. | véleménye szerint hasznos lenne, ha egy könnyen érthető, az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhető brosúrát adnának ki a vállalatok és a tehergépkocsi-vezetők számára; hangsúlyozza, hogy a brosúrának jobban kellene tájékoztatnia az érintett tehergépkocsi-vezetőket és vállalatokat az egyes tagállamokban hatályos szociális szabályokról, valamint az ezekhez kapcsolódó szankciókról; úgy véli, hogy az ilyen információknak harmadik országok vállalatai és tehergépkocsi-vezetői számára is rendelkezésre kellene állnia; felhívja a figyelmet az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának hasznosságára a gépjárművezetők valós időben való tájékoztatására; |
| --- | --- |

28.

véleménye szerint hasznos lenne, ha egy könnyen érthető, az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhető brosúrát adnának ki a vállalatok és a tehergépkocsi-vezetők számára; hangsúlyozza, hogy a brosúrának jobban kellene tájékoztatnia az érintett tehergépkocsi-vezetőket és vállalatokat az egyes tagállamokban hatályos szociális szabályokról, valamint az ezekhez kapcsolódó szankciókról; úgy véli, hogy az ilyen információknak harmadik országok vállalatai és tehergépkocsi-vezetői számára is rendelkezésre kellene állnia; felhívja a figyelmet az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának hasznosságára a gépjárművezetők valós időben való tájékoztatására;

| 29. | meggyőződése, hogy a modern információs és kommunikációs technológiák és az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazása keretében a vállalatok és a gépjárművezetők rendelkezésére kellene állnia annak a lehetőségnek, hogy tájékozódjanak az érvényes szociális szabályokról és a szabályok be nem tartása esetén kiszabható szankciókról; |
| --- | --- |

29.

meggyőződése, hogy a modern információs és kommunikációs technológiák és az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazása keretében a vállalatok és a gépjárművezetők rendelkezésére kellene állnia annak a lehetőségnek, hogy tájékozódjanak az érvényes szociális szabályokról és a szabályok be nem tartása esetén kiszabható szankciókról;

| 30. | felszólítja valamennyi tagállamot, hogy a már létező struktúrák, például az Euro Contrôle Route alapján erősítsék az együttműködést, és ezzel javítsák a közös ellenőrzések koordinálását, a legjobb gyakorlatok cseréjét és az ellenőrző szerveknek szóló képzések közös megszervezését; |
| --- | --- |

30.

felszólítja valamennyi tagállamot, hogy a már létező struktúrák, például az Euro Contrôle Route alapján erősítsék az együttműködést, és ezzel javítsák a közös ellenőrzések koordinálását, a legjobb gyakorlatok cseréjét és az ellenőrző szerveknek szóló képzések közös megszervezését;

| 31. | úgy véli, hogy minden rendelkezésre álló technológiát fel kell használni annak érdekében, hogy valós időben tájékoztassák a tehergépkocsi-vezetőket – köztük a szomszédos országok tehergépkocsi-vezetőit is – a vonatkozó szociális szabályokról és a különböző tagállamokban a jogsértésekre alkalmazandó szankciókról, például GPS vagy más rendelkezésre álló eszközök alkalmazásával; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy minden rendelkezésre álló technológiát fel kell használni annak érdekében, hogy valós időben tájékoztassák a tehergépkocsi-vezetőket – köztük a szomszédos országok tehergépkocsi-vezetőit is – a vonatkozó szociális szabályokról és a különböző tagállamokban a jogsértésekre alkalmazandó szankciókról, például GPS vagy más rendelkezésre álló eszközök alkalmazásával;

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak megfelelő infrastruktúráról – beleértve az elegendő és biztonságos parkolóhelyet és szolgáltatásokat – az európai úthálózaton annak érdekében, hogy a gépjárművezetők ténylegesen be tudják tartani a vezetési és pihenési időket, illetve hogy az ellenőrzéseket hatékonyan lehessen lebonyolítani; hangsúlyozza, hogy e létesítmények esetében a biztonsági tényezőnek különös jelentőséget kell kapnia; felszólítja a Bizottságot, hogy az arra legalkalmasabb formátumban rendszeresen tegye közzé az európai közúti hálózat mentén rendelkezésre álló köz- és magánlétesítményeket, tájékoztatást nyújtva a kínált szolgáltatásokról a hivatásos gépkocsivezetőknek; |
| --- | --- |

32.

felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak megfelelő infrastruktúráról – beleértve az elegendő és biztonságos parkolóhelyet és szolgáltatásokat – az európai úthálózaton annak érdekében, hogy a gépjárművezetők ténylegesen be tudják tartani a vezetési és pihenési időket, illetve hogy az ellenőrzéseket hatékonyan lehessen lebonyolítani; hangsúlyozza, hogy e létesítmények esetében a biztonsági tényezőnek különös jelentőséget kell kapnia; felszólítja a Bizottságot, hogy az arra legalkalmasabb formátumban rendszeresen tegye közzé az európai közúti hálózat mentén rendelkezésre álló köz- és magánlétesítményeket, tájékoztatást nyújtva a kínált szolgáltatásokról a hivatásos gépkocsivezetőknek;

| 33. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és finanszírozzák a biztonságos parkolóhelyek kiépítését célzó projekteket, mivel ezek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a gépjárművezetők be tudják tartani az 561/2006/EK rendelet rendelkezéseit; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék és finanszírozzák a biztonságos parkolóhelyek kiépítését célzó projekteket, mivel ezek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a gépjárművezetők be tudják tartani az 561/2006/EK rendelet rendelkezéseit;

*

* *

| 34. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

34.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/62 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/62

---

2010. május 18., keddAz Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítései

P7_TA(2010)0176

Az Európai Parlament 2010. május 18-i írásbeli nyilatkozata az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről

2011/C 161 E/09

Az Európai Parlament,

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel aggodalommal tölti el, hogy a korrupció aláássa a jogállamiságot, az adófizetők által biztosított uniós pénzalapokkal való visszaélésekhez vezet és torzítja a piacot, és mivel a korrupció szerepet játszott a jelenlegi gazdasági válságban, |
| --- | --- |

A.

mivel aggodalommal tölti el, hogy a korrupció aláássa a jogállamiságot, az adófizetők által biztosított uniós pénzalapokkal való visszaélésekhez vezet és torzítja a piacot, és mivel a korrupció szerepet játszott a jelenlegi gazdasági válságban,

| B. | mivel az Unió ratifikálta az ENSZ korrupció elleni egyezményét, és az Unió polgárainak 78 %-a egyetért azzal, hogy országukban a korrupció súlyos probléma (Eurobarometer, 2009. december), |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió ratifikálta az ENSZ korrupció elleni egyezményét, és az Unió polgárainak 78 %-a egyetért azzal, hogy országukban a korrupció súlyos probléma (Eurobarometer, 2009. december),

| C. | tekintettel arra, hogy a Parlament a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének európai térsége megerősítését célzó stockholmi programról szóló állásfoglalásában hangsúlyozta a korrupció elleni küzdelem fontosságát, |
| --- | --- |

C.

tekintettel arra, hogy a Parlament a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének európai térsége megerősítését célzó stockholmi programról szóló állásfoglalásában hangsúlyozta a korrupció elleni küzdelem fontosságát,

| D. | tekintettel a Korrupció Elleni Nemzetközi Napra (december 9.), e nyilatkozat kibocsátásának napjára, |
| --- | --- |

D.

tekintettel a Korrupció Elleni Nemzetközi Napra (december 9.), e nyilatkozat kibocsátásának napjára,

| 1. | sürgeti az európai intézményeket, hogy fogadjanak el átfogó korrupcióellenes politikát és hozzanak létre egyértelmű mechanizmust a tagállamokban fennálló helyzet rendszeres nyomon követésére; |
| --- | --- |

1.

sürgeti az európai intézményeket, hogy fogadjanak el átfogó korrupcióellenes politikát és hozzanak létre egyértelmű mechanizmust a tagállamokban fennálló helyzet rendszeres nyomon követésére;

| 2. | felszólítja a Bizottságot az e mechanizmus végrehajtásához szükséges források, valamint annak biztosítására, hogy a nyomon követés következtetéseit és eredményeit hatékony fellépés követi majd; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot az e mechanizmus végrehajtásához szükséges források, valamint annak biztosítására, hogy a nyomon követés következtetéseit és eredményeit hatékony fellépés követi majd;

| 3. | felszólítja a Bizottságot és az illetékes uniós ügynökségeket, hogy tegyenek meg minden intézkedést és bocsássanak rendelkezésre elegendő erőforrást annak érdekében, hogy az EU alapjai ne képezzék korrupció tárgyát, valamint alkalmazzanak visszatartó erejű szankciókat azokban az esetekben, amikor korrupciónak és csalásnak jutnak nyomára; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot és az illetékes uniós ügynökségeket, hogy tegyenek meg minden intézkedést és bocsássanak rendelkezésre elegendő erőforrást annak érdekében, hogy az EU alapjai ne képezzék korrupció tárgyát, valamint alkalmazzanak visszatartó erejű szankciókat azokban az esetekben, amikor korrupciónak és csalásnak jutnak nyomára;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  Az aláírók listája a 2010. május 18-i jegyzőkönyv 1. mellékletében jelent meg.(P7_PV(2010)05-18(ANN1)).

---

2010. május 19., szerda

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/63 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/63

---

2010. május 19., szerdaA színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok (szarvasmarha- és/vagy sertéstrombin)

P7_TA(2010)0182

Az Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról és a 2004/374/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági irányelvtervezetről

2011/C 161 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkére és 28. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 1995. február 20-i 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) és az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1988. december 21-i 89/107/EGK tanácsi irányelvre (4), amelyeket hatályon kívül helyezett és felváltott a fent említett 1333/2008/EK rendelet,

tekintettel a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról és a 2004/374/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági irányelvtervezetre,

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára (5),

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkének (2) bekezdésére és (4) bekezdése b) pontjára;

| A. | mivel az 1333/2008/EK rendelet 31. cikke szerint a Bizottság az élelmiszer-adalékanyagok közösségi listájának a rendelet 30. cikkében előírt összeállításáig elfogadhat olyan intézkedéseket, amelyek módosítják többek között a 95/2/EK irányelv mellékleteit, |
| --- | --- |

A.

mivel az 1333/2008/EK rendelet 31. cikke szerint a Bizottság az élelmiszer-adalékanyagok közösségi listájának a rendelet 30. cikkében előírt összeállításáig elfogadhat olyan intézkedéseket, amelyek módosítják többek között a 95/2/EK irányelv mellékleteit,

| B. | mivel a 95/2/EK irányelv IV. melléklete tartalmazza az Európai Unióban használható élelmiszer-adalékanyagok listáját, valamint előírja használatuk feltételeit, |
| --- | --- |

B.

mivel a 95/2/EK irányelv IV. melléklete tartalmazza az Európai Unióban használható élelmiszer-adalékanyagok listáját, valamint előírja használatuk feltételeit,

| C. | mivel továbbá az élelmiszer-adalékanyagok használatának általános feltételeit a 89/107/EGK tanácsi irányelv II. melléklete tartalmazta, és mivel ezt az irányelvet hatályon kívül helyezte és felváltotta az 1333/2008/EK rendelet, az érvényes feltételeket jelenleg többek között az említett rendelet 6. cikke tartalmazza, amely ismerteti az adalékanyagok közösségi listákra kerülésének és használatának általános feltételeit, |
| --- | --- |

C.

mivel továbbá az élelmiszer-adalékanyagok használatának általános feltételeit a 89/107/EGK tanácsi irányelv II. melléklete tartalmazta, és mivel ezt az irányelvet hatályon kívül helyezte és felváltotta az 1333/2008/EK rendelet, az érvényes feltételeket jelenleg többek között az említett rendelet 6. cikke tartalmazza, amely ismerteti az adalékanyagok közösségi listákra kerülésének és használatának általános feltételeit,

| D. | mivel az említett rendelet 6. cikke előírja, hogy egy élelmiszer-adalékanyag csak akkor használható fel az EU-ban, ha megfelel bizonyos feltételeknek, beleértve az (1) bekezdés c) pontját, amely szerint nem vezeti félre a fogyasztókat, valamint a (2) bekezdést, amely szerint előnyös és hasznos a fogyasztók számára, |
| --- | --- |

D.

mivel az említett rendelet 6. cikke előírja, hogy egy élelmiszer-adalékanyag csak akkor használható fel az EU-ban, ha megfelel bizonyos feltételeknek, beleértve az (1) bekezdés c) pontját, amely szerint nem vezeti félre a fogyasztókat, valamint a (2) bekezdést, amely szerint előnyös és hasznos a fogyasztók számára,

| E. | mivel az említett rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírja, hogy egy élelmiszer-adalékanyagot csak akkor lehet felhasználni, ha nem veszélyezteti a fogyasztók egészségét, |
| --- | --- |

E.

mivel az említett rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírja, hogy egy élelmiszer-adalékanyagot csak akkor lehet felhasználni, ha nem veszélyezteti a fogyasztók egészségét,

| F. | mivel továbbá a 178/2002/EK rendelet (amely „általános élelmiszerjogi rendelet” néven ismert) és különösen annak 8. cikke többek között előírja, hogy az élelmiszerjogi törvénynek a fogyasztók érdekeinek védelmét kell szolgálnia, és megfelelő tájékoztatást kell nyújtania a fogyasztók számára ahhoz, hogy megalapozott döntést hozzanak a fogyasztani kívánt élelmiszerek felől, továbbá meg kell gátolnia az olyan gyakorlatot, amely félrevezetheti a fogyasztókat, |
| --- | --- |

F.

mivel továbbá a 178/2002/EK rendelet (amely „általános élelmiszerjogi rendelet” néven ismert) és különösen annak 8. cikke többek között előírja, hogy az élelmiszerjogi törvénynek a fogyasztók érdekeinek védelmét kell szolgálnia, és megfelelő tájékoztatást kell nyújtania a fogyasztók számára ahhoz, hogy megalapozott döntést hozzanak a fogyasztani kívánt élelmiszerek felől, továbbá meg kell gátolnia az olyan gyakorlatot, amely félrevezetheti a fogyasztókat,

| G. | mivel a bizottsági irányelvtervezet és főleg annak (25) preambulumbekezdése és melléklete (3) bekezdésének h) pontja előírja, hogy a 95/2/EK irányelv IV. mellékletébe bele kell foglalni egy fibrinogént tartalmazó, trombinalapú enzimkészítményt, mint az élelmiszerek állagának stabilizálásához felhasznált élelmiszer-adalékanyagot, |
| --- | --- |

G.

mivel a bizottsági irányelvtervezet és főleg annak (25) preambulumbekezdése és melléklete (3) bekezdésének h) pontja előírja, hogy a 95/2/EK irányelv IV. mellékletébe bele kell foglalni egy fibrinogént tartalmazó, trombinalapú enzimkészítményt, mint az élelmiszerek állagának stabilizálásához felhasznált élelmiszer-adalékanyagot,

| H. | mivel az állatok emberi fogyasztásra alkalmas részéből kivont trombin húskötőanyag tulajdonsággal bír, és élelmiszer-adalékanyagként különálló húsdarabokból egységes hústermék előállítására szolgál, |
| --- | --- |

H.

mivel az állatok emberi fogyasztásra alkalmas részéből kivont trombin húskötőanyag tulajdonsággal bír, és élelmiszer-adalékanyagként különálló húsdarabokból egységes hústermék előállítására szolgál,

| I. | mivel következésképpen a trombin használatának célja, hogy a fogyasztók számára húsdarabokat egységes hústermékként kínáljanak, s ezáltal nyilvánvalóan fennáll a fogyasztók félrevezetésének kockázata, |
| --- | --- |

I.

mivel következésképpen a trombin használatának célja, hogy a fogyasztók számára húsdarabokat egységes hústermékként kínáljanak, s ezáltal nyilvánvalóan fennáll a fogyasztók félrevezetésének kockázata,

| J. | mivel a Bizottság irányelvtervezetének (25) preambulumbekezdése maga is elismeri, hogy a trombin és fibrinogén élelmiszer-adalékanyagként való együttes használata félrevezetheti a fogyasztót a végtermék állapotával kapcsolatban, |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság irányelvtervezetének (25) preambulumbekezdése maga is elismeri, hogy a trombin és fibrinogén élelmiszer-adalékanyagként való együttes használata félrevezetheti a fogyasztót a végtermék állapotával kapcsolatban,

| K. | mivel a bizottsági irányelvtervezet melléklete 3. pontjának h) alpontja a szarvasmarhafélékből és/vagy sertésfélékből származó trombinnak az előrecsomagolt, a végső fogyasztóknak szánt húskészítményekben és hústermékekben legfeljebb 1mg/kg értékben meghatározott és fibrinogénnel való együttes használatáról, és a 95/2/EK irányelv IV. mellékletében felsorolt engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok sorába való felvételéről rendelkezik, azzal a feltétellel, hogy az élelmiszeren az értékesítési neve közelében fel kell tüntetni a „többféle húsrészt tartalmazó készítmény” megjelölést, |
| --- | --- |

K.

mivel a bizottsági irányelvtervezet melléklete 3. pontjának h) alpontja a szarvasmarhafélékből és/vagy sertésfélékből származó trombinnak az előrecsomagolt, a végső fogyasztóknak szánt húskészítményekben és hústermékekben legfeljebb 1mg/kg értékben meghatározott és fibrinogénnel való együttes használatáról, és a 95/2/EK irányelv IV. mellékletében felsorolt engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok sorába való felvételéről rendelkezik, azzal a feltétellel, hogy az élelmiszeren az értékesítési neve közelében fel kell tüntetni a „többféle húsrészt tartalmazó készítmény” megjelölést,

| L. | mivel, bár a Bizottság irányelvtervezete nem engedélyezi a trombin élelmiszer-adalékanyagként való használatát étteremben vagy egyéb közétkeztetési intézményben felszolgált hústermékekben, tekintettel a húsösszetevők egységes hústermékként való kínálásáért kapható magasabb árra, komoly kockázata van annak, hogy a trombint tartalmazó hús bekerül az éttermekben vagy egyéb közétkeztetési intézményben felszolgált hústermékekbe, |
| --- | --- |

L.

mivel, bár a Bizottság irányelvtervezete nem engedélyezi a trombin élelmiszer-adalékanyagként való használatát étteremben vagy egyéb közétkeztetési intézményben felszolgált hústermékekben, tekintettel a húsösszetevők egységes hústermékként való kínálásáért kapható magasabb árra, komoly kockázata van annak, hogy a trombint tartalmazó hús bekerül az éttermekben vagy egyéb közétkeztetési intézményben felszolgált hústermékekbe,

| M. | mivel ebből kifolyólag nem egyértelmű, hogy a trombin étteremben vagy egyéb közétkeztetési intézményben felszolgált hústermékekben való felhasználásának tilalma az ilyen jellegű húskészítmények étteremben vagy egyéb közétkeztetési intézményben való felhasználásának és a fogyasztók számára egységes hústermékként való értékesítésének tényleges megakadályozásához vezet, |
| --- | --- |

M.

mivel ebből kifolyólag nem egyértelmű, hogy a trombin étteremben vagy egyéb közétkeztetési intézményben felszolgált hústermékekben való felhasználásának tilalma az ilyen jellegű húskészítmények étteremben vagy egyéb közétkeztetési intézményben való felhasználásának és a fogyasztók számára egységes hústermékként való értékesítésének tényleges megakadályozásához vezet,

| N. | mivel a fent említett, a Bizottság irányelvtervezetében foglalt termékcímkézési feltételek nem jelentenek védelmet a fogyasztókban a hústermék egységes volta kapcsán kialakuló félrevezető és hamis képzetek ellen, s ebből kifolyólag fennáll a fogyasztó félrevezetésének kockázata, aki a trombint tartalmazó hústermék fogyasztásával kapcsolatban nem megfelelő tájékoztatás alapján hoz döntést, |
| --- | --- |

N.

mivel a fent említett, a Bizottság irányelvtervezetében foglalt termékcímkézési feltételek nem jelentenek védelmet a fogyasztókban a hústermék egységes volta kapcsán kialakuló félrevezető és hamis képzetek ellen, s ebből kifolyólag fennáll a fogyasztó félrevezetésének kockázata, aki a trombint tartalmazó hústermék fogyasztásával kapcsolatban nem megfelelő tájékoztatás alapján hoz döntést,

| O. | mivel még nem mutatták ki a trombin fogyasztókra gyakorolt előnyeit és pozitív hatásait, |
| --- | --- |

O.

mivel még nem mutatták ki a trombin fogyasztókra gyakorolt előnyeit és pozitív hatásait,

| P. | mivel a számos húsdarab egységes hústermékké történő összeállításának folyamata során a kórokozó baktériumok (mint például clostridium és szalmonella) általi lehetséges fertőződésnek kitett felület jelentősen megnő, s ezek a baktériumok egy ilyen folyamat során oxigén nélkül is képesek fennmaradni és szaporodni, |
| --- | --- |

P.

mivel a számos húsdarab egységes hústermékké történő összeállításának folyamata során a kórokozó baktériumok (mint például clostridium és szalmonella) általi lehetséges fertőződésnek kitett felület jelentősen megnő, s ezek a baktériumok egy ilyen folyamat során oxigén nélkül is képesek fennmaradni és szaporodni,

| Q. | mivel a hús homogenizálása történhet hideg eljárással is, só hozzáadása vagy utólagos hevítés nélkül, a kórokozó baktériummal való fertőződés különösen súlyos kockázatot jelent, s ezért nem garantálható a végtermék biztonsága, |
| --- | --- |

Q.

mivel a hús homogenizálása történhet hideg eljárással is, só hozzáadása vagy utólagos hevítés nélkül, a kórokozó baktériummal való fertőződés különösen súlyos kockázatot jelent, s ezért nem garantálható a végtermék biztonsága,

| R. | mivel a Bizottság irányelvtervezete e tekintetben nem felel meg az élelmiszer-adalékanyagok 95/2/EK irányelv IV. mellékletébe történő felvétel követelményeinek, |
| --- | --- |

R.

mivel a Bizottság irányelvtervezete e tekintetben nem felel meg az élelmiszer-adalékanyagok 95/2/EK irányelv IV. mellékletébe történő felvétel követelményeinek,

| 1. | úgy ítéli meg, hogy a bizottsági irányelvtervezet nem egyeztethető össze a 2008/1333/EK irányelv céljával és tartalmával; |
| --- | --- |

1.

úgy ítéli meg, hogy a bizottsági irányelvtervezet nem egyeztethető össze a 2008/1333/EK irányelv céljával és tartalmával;

| 2. | ellenzi a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról és a 2004/374/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági irányelvtervezet elfogadását; |
| --- | --- |

2.

ellenzi a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagokról szóló 95/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékleteinek módosításáról és a 2004/374/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági irányelvtervezet elfogadását;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

(2)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

(3)  HL L 61., 1995.3.18., 1. o.

(4)  HL L 40., 1989.2.11., 27. o.

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/65 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/65

---

2010. május 19., szerdaAz átültetésre kerülő emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági normák

P7_TA(2010)0183

Az Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása „A szervadományozásra és a szervátültetésre vonatkozó cselekvési terv (2009–2015): Megerősített együttműködés a tagállamok között” című bizottsági közleményről szóló jelentésről (2009/2104(INI))

2011/C 161 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 184. cikkére,

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára,

tekintettel a Bizottságnak az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatára (COM(2008)0818)),

tekintettel „A szervadományozásra és a szervátültetésre vonatkozó cselekvési terv (2009–2015): Megerősített együttműködés a tagállamok között” címet viselő bizottsági közleményre (COM(2008)0819),

tekintettel az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról szóló 2004. március 31-i 2004/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet emberi szervek átültetésére vonatkozó irányadó alapelveire,

tekintettel az Európa Tanács emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezményére, valamint annak az emberi eredetű szervek és szövetek átültetéséről szóló kiegészítő jegyzőkönyvére,

tekintettel „A szervadományozás és -átültetés biztonsága és minősége az Európai Unióban” címet viselő, 2003. szeptember 17-18-án Velencében megrendezett konferenciára,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0103/2010),

| A. | mivel az EU-ban jelenleg 56 000 beteg vár megfelelő szervdonorra és a becslések szerint naponta 12 ember hal meg szervátültetésre várva, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-ban jelenleg 56 000 beteg vár megfelelő szervdonorra és a becslések szerint naponta 12 ember hal meg szervátültetésre várva,

| B. | mivel a betegek szervátültetéssel kapcsolatos igényei nem teljesülnek Európában az elhalálozott és az önzetlen élő donoroktól származó szervek korlátozott száma miatt, |
| --- | --- |

B.

mivel a betegek szervátültetéssel kapcsolatos igényei nem teljesülnek Európában az elhalálozott és az önzetlen élő donoroktól származó szervek korlátozott száma miatt,

| C. | mivel a tagállamok között nagy az eltérés az elhalálozott donoroktól származó szervek aránya tekintetében, amely a 34,2 donor/millió fő (Spanyolország) az 1,1 donor/millió főig (Bulgária) változik, és a szervhiány a transzplantációs programokat érintő legnagyobb probléma, |
| --- | --- |

C.

mivel a tagállamok között nagy az eltérés az elhalálozott donoroktól származó szervek aránya tekintetében, amely a 34,2 donor/millió fő (Spanyolország) az 1,1 donor/millió főig (Bulgária) változik, és a szervhiány a transzplantációs programokat érintő legnagyobb probléma,

| D. | mivel az eltérő jogi, kulturális, igazgatási és szervezeti tényezők következtében jelentős különbségek mutatkoznak az egyes tagállamok között a szervadományozásra és szervátültetésre vonatkozó nemzeti politikák és szabályozási keretek tekintetében, |
| --- | --- |

D.

mivel az eltérő jogi, kulturális, igazgatási és szervezeti tényezők következtében jelentős különbségek mutatkoznak az egyes tagállamok között a szervadományozásra és szervátültetésre vonatkozó nemzeti politikák és szabályozási keretek tekintetében,

| E. | mivel a szervadományozás és -átültetés érzékeny és összetett kérdés – jelentős etikai vetülettel –, amely kidolgozásához a civil társadalom és az érintett felek teljes mértékű részvételére van szükség, |
| --- | --- |

E.

mivel a szervadományozás és -átültetés érzékeny és összetett kérdés – jelentős etikai vetülettel –, amely kidolgozásához a civil társadalom és az érintett felek teljes mértékű részvételére van szükség,

| F. | mivel a szervátültetéssel életek menthetők meg, javítja az életminőséget, veseátültetés esetén az egyéb helyettesítő terápiákkal összehasonlítva a leginkább költséghatékony eljárás, továbbá a betegeknek a társadalmi életben és a munkában való részvételi lehetőségeit is növeli, |
| --- | --- |

F.

mivel a szervátültetéssel életek menthetők meg, javítja az életminőséget, veseátültetés esetén az egyéb helyettesítő terápiákkal összehasonlítva a leginkább költséghatékony eljárás, továbbá a betegeknek a társadalmi életben és a munkában való részvételi lehetőségeit is növeli,

| G. | mivel a szervek tagállamok közötti cseréje már általános gyakorlatnak számít, bár jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok között a külföldre átadott szervek mennyisége tekintetében, és mivel a szervek tagállamok közötti cseréjét az olyan, erre szakosodott nemzetközi szervezetek is segítik, mint az Eurotransplant és a Scandiatransplant, |
| --- | --- |

G.

mivel a szervek tagállamok közötti cseréje már általános gyakorlatnak számít, bár jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok között a külföldre átadott szervek mennyisége tekintetében, és mivel a szervek tagállamok közötti cseréjét az olyan, erre szakosodott nemzetközi szervezetek is segítik, mint az Eurotransplant és a Scandiatransplant,

| H. | mivel jelenleg nem létezik sem olyan adatbázis, amely az egész Európai Unióra vonatkozóan tartalmazna információkat az adományozásra vagy átültetésre szánt szervekről, vagy az élő vagy elhalálozott donorokról, sem olyan egész Európára vonatkozó tanúsítási rendszer, amely bizonyítékkal szolgálna arra, hogy emberi szerveket és szöveteket törvényesen megszereznek; |
| --- | --- |

H.

mivel jelenleg nem létezik sem olyan adatbázis, amely az egész Európai Unióra vonatkozóan tartalmazna információkat az adományozásra vagy átültetésre szánt szervekről, vagy az élő vagy elhalálozott donorokról, sem olyan egész Európára vonatkozó tanúsítási rendszer, amely bizonyítékkal szolgálna arra, hogy emberi szerveket és szöveteket törvényesen megszereznek;

| I. | mivel Spanyolországon kívül csak néhány tagállamnak sikerült jelentősen növelnie az elhalálozott donortól származó szervadományozást és bizonyított, hogy a javulás összefüggésben van bizonyos szervezésbeli gyakorlatok bevezetésével, amely lehetővé teszi a rendszer számára a potenciális donorok beazonosítását és a tényleges donorokká váló elhalálozott személyek maximalizálását, |
| --- | --- |

I.

mivel Spanyolországon kívül csak néhány tagállamnak sikerült jelentősen növelnie az elhalálozott donortól származó szervadományozást és bizonyított, hogy a javulás összefüggésben van bizonyos szervezésbeli gyakorlatok bevezetésével, amely lehetővé teszi a rendszer számára a potenciális donorok beazonosítását és a tényleges donorokká váló elhalálozott személyek maximalizálását,

| J. | mivel a 2004/23/EK irányelv egyértelmű jogi keretet biztosít majd a szervadományozáshoz és –átültetéshez az Európai Unióban, és minden tagállamban létrehoznak vagy kijelölnek egy illetékes szervet, amely biztosítja az EU minőségi és biztonsági szabályainak való megfelelést, |
| --- | --- |

J.

mivel a 2004/23/EK irányelv egyértelmű jogi keretet biztosít majd a szervadományozáshoz és –átültetéshez az Európai Unióban, és minden tagállamban létrehoznak vagy kijelölnek egy illetékes szervet, amely biztosítja az EU minőségi és biztonsági szabályainak való megfelelést,

| K. | mivel a szervkereskedelem és a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelem az emberi jogok súlyos megsértését jelenti, |
| --- | --- |

K.

mivel a szervkereskedelem és a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelem az emberi jogok súlyos megsértését jelenti,

| L. | mivel szoros a kapcsolat az illegális szervkereskedelem és a szervek eltávolítása érdekében folytatott emberkereskedelem, valamint a szervadományozás jogi rendszere között, hiszen egyrészt, ha a szervek törvényes keretek között nem elérhetők, akkor az ösztönzőleg hat a törvénytelen tevékenységekre, másrészt pedig a törvénytelen tevékenységek súlyosan aláássák a szervadományozás jogi rendszerének hitelességét, |
| --- | --- |

L.

mivel szoros a kapcsolat az illegális szervkereskedelem és a szervek eltávolítása érdekében folytatott emberkereskedelem, valamint a szervadományozás jogi rendszere között, hiszen egyrészt, ha a szervek törvényes keretek között nem elérhetők, akkor az ösztönzőleg hat a törvénytelen tevékenységekre, másrészt pedig a törvénytelen tevékenységek súlyosan aláássák a szervadományozás jogi rendszerének hitelességét,

| M. | mivel Európán belül a szervadományozás visszautasításának aránya jelentős eltérést mutat, ami magyarázható a szakemberek képzettségi és szakértelmi szintjével a kommunikáció és a családgondozás terén, a szervadományozáshoz való hozzájárulás eltérő jogi megközelítésével és annak a gyakorlatban való alkalmazásával, valamint más jelentős kulturális, gazdasági vagy társadalmi tényezőkkel, mint például azzal, ahogy az adott társadalom az adományozás és átültetés előnyeit értékeli, |
| --- | --- |

M.

mivel Európán belül a szervadományozás visszautasításának aránya jelentős eltérést mutat, ami magyarázható a szakemberek képzettségi és szakértelmi szintjével a kommunikáció és a családgondozás terén, a szervadományozáshoz való hozzájárulás eltérő jogi megközelítésével és annak a gyakorlatban való alkalmazásával, valamint más jelentős kulturális, gazdasági vagy társadalmi tényezőkkel, mint például azzal, ahogy az adott társadalom az adományozás és átültetés előnyeit értékeli,

| N. | mivel az élődonoros szervadományozás hasznos kiegészítő intézkedés lehet azon betegek számára, akik nem juthatnak szervhez az elhalálozás utáni szervadományozás révén, de mivel ki kell hangsúlyozni, hogy az élődonoros szervadományozásra csak akkor kerülhet sor, ha minden illegális tevékenységet és az adományozásért való pénzbeli ellenszolgáltatást kizárják, |
| --- | --- |

N.

mivel az élődonoros szervadományozás hasznos kiegészítő intézkedés lehet azon betegek számára, akik nem juthatnak szervhez az elhalálozás utáni szervadományozás révén, de mivel ki kell hangsúlyozni, hogy az élődonoros szervadományozásra csak akkor kerülhet sor, ha minden illegális tevékenységet és az adományozásért való pénzbeli ellenszolgáltatást kizárják,

| O. | mivel egy egészségügyi beavatkozást csak akkor végezhetnek el, ha az érintett személy a megfelelő tájékoztatás után ahhoz szabadon hozzájárul, mivel a beteget előre tájékoztatni kell mind a beavatkozás céljáról és természetéről, mind arról, hogy az milyen következményekkel jár és milyen kockázatokat rejt magában; és mivel az érintett személy bármikor szabadon visszavonhatja a hozzájárulását, |
| --- | --- |

O.

mivel egy egészségügyi beavatkozást csak akkor végezhetnek el, ha az érintett személy a megfelelő tájékoztatás után ahhoz szabadon hozzájárul, mivel a beteget előre tájékoztatni kell mind a beavatkozás céljáról és természetéről, mind arról, hogy az milyen következményekkel jár és milyen kockázatokat rejt magában; és mivel az érintett személy bármikor szabadon visszavonhatja a hozzájárulását,

| P. | mivel a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az átültetésre szánt szerveket csak akkor távolítják el az elhalálozott személyből, ha az illetőt a nemzeti jogszabályoknak megfelelően halottnak nyilvánították, |
| --- | --- |

P.

mivel a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az átültetésre szánt szerveket csak akkor távolítják el az elhalálozott személyből, ha az illetőt a nemzeti jogszabályoknak megfelelően halottnak nyilvánították,

| Q. | mivel az élődonoros szervadományozásnak az elhalálozott donortól származó szervadományozás kiegészítéséül kell szolgálnia, |
| --- | --- |

Q.

mivel az élődonoros szervadományozásnak az elhalálozott donortól származó szervadományozás kiegészítéséül kell szolgálnia,

| R. | mivel a szervek terápiás célú felhasználása fertőző és egyéb betegségek átadásának kockázatát vonja magával, |
| --- | --- |

R.

mivel a szervek terápiás célú felhasználása fertőző és egyéb betegségek átadásának kockázatát vonja magával,

| S. | mivel az, hogy az emberek tovább élnek, az elérhető szervek minőségének csökkenését eredményezi, ami viszont sok esetben az átültetések számának csökkenéséhez vezet, beleértve azon tagállamokat is, amelyekben a donorok száma növekszik, |
| --- | --- |

S.

mivel az, hogy az emberek tovább élnek, az elérhető szervek minőségének csökkenését eredményezi, ami viszont sok esetben az átültetések számának csökkenéséhez vezet, beleértve azon tagállamokat is, amelyekben a donorok száma növekszik,

| T. | mivel a társadalmi tudatosság és a közvélemény nagyon fontos szerepet játszik a szervadományozási arányok növelésében, |
| --- | --- |

T.

mivel a társadalmi tudatosság és a közvélemény nagyon fontos szerepet játszik a szervadományozási arányok növelésében,

| U. | mivel a tagállamokban a jótékonysági és más önkéntes szervezetek által folytatott munka növeli a szervadományozással kapcsolatos tájékozottságot, és mivel az erőfeszítéseik végső soron hozzájárulnak a szervadományozók listáján szereplő személyek számának növekedéséhez, |
| --- | --- |

U.

mivel a tagállamokban a jótékonysági és más önkéntes szervezetek által folytatott munka növeli a szervadományozással kapcsolatos tájékozottságot, és mivel az erőfeszítéseik végső soron hozzájárulnak a szervadományozók listáján szereplő személyek számának növekedéséhez,

| 1. | üdvözli az Bizottság által 2008 decemberében elfogadott, a 2009 és 2015 közötti időszakra a szervadományozásra és szervátültetésre vonatkozó cselekvési tervet, amely a tagállamok közötti együttműködést ösztönző megközelítést alkalmaz a közös célkitűzések meghatározásán és kialakításán, valamint a referenciaértékek és bevált gyakorlat meghatározását elősegítő közösen meghatározott mutatókon keresztül a szervadományozás és szervátültetés értékelésén alapuló kiemelt intézkedések formájában; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Bizottság által 2008 decemberében elfogadott, a 2009 és 2015 közötti időszakra a szervadományozásra és szervátültetésre vonatkozó cselekvési tervet, amely a tagállamok közötti együttműködést ösztönző megközelítést alkalmaz a közös célkitűzések meghatározásán és kialakításán, valamint a referenciaértékek és bevált gyakorlat meghatározását elősegítő közösen meghatározott mutatókon keresztül a szervadományozás és szervátültetés értékelésén alapuló kiemelt intézkedések formájában;

| 2. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem áll rendelkezésre elegendő átültethető emberi szerv a betegek szükségleteinek kielégítésére; elismeri, hogy a szervdonorok súlyos hiánya továbbra is a szervátültetési szolgálatok teljes körű működésének legfőbb akadályát képezi a és ez marad a legfőbb kihívás a tagállamok számára a szervátültetés tekintetében; |
| --- | --- |

2.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nem áll rendelkezésre elegendő átültethető emberi szerv a betegek szükségleteinek kielégítésére; elismeri, hogy a szervdonorok súlyos hiánya továbbra is a szervátültetési szolgálatok teljes körű működésének legfőbb akadályát képezi a és ez marad a legfőbb kihívás a tagállamok számára a szervátültetés tekintetében;

| 3. | megjegyzi azon rendszerek sikerét, amelyekben a polgároknak lehetőségük van azt választani, hogy közvetlenül csatlakozzanak egy szervadományozói nyilvántartáshoz bizonyos adminisztratív ügyek intézésekor, mint például útlevél vagy vezetői igazolvány igénylésekor; sürgeti a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra ilyen rendszerek alkalmazását azzal a céllal, hogy megnöveljék a donor személyeket nyilvántartó listákon szereplők számát; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi azon rendszerek sikerét, amelyekben a polgároknak lehetőségük van azt választani, hogy közvetlenül csatlakozzanak egy szervadományozói nyilvántartáshoz bizonyos adminisztratív ügyek intézésekor, mint például útlevél vagy vezetői igazolvány igénylésekor; sürgeti a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra ilyen rendszerek alkalmazását azzal a céllal, hogy megnöveljék a donor személyeket nyilvántartó listákon szereplők számát;

| 4. | úgy véli, azért, hogy a terápiás célra rendelkezésre álló szervek ne menjenek kárba, fontos, hogy e szervek felhasználását egy világosan meghatározott jogi keret szabályozza, és a társadalom bizalommal legyen az adományozási és szervátültetési rendszer iránt; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, azért, hogy a terápiás célra rendelkezésre álló szervek ne menjenek kárba, fontos, hogy e szervek felhasználását egy világosan meghatározott jogi keret szabályozza, és a társadalom bizalommal legyen az adományozási és szervátültetési rendszer iránt;

| 5. | megjegyzi a szervbeszerzés esetén a szervezés jelentőségét és hangsúlyozza, hogy a tagállamok között az információ és a legjobb gyakorlatok cseréje segít a kevés rendelkezésre álló szervvel bíró országoknak növelni a szervadományozásra vonatkozó adataikat. Mindezt az a példa is bizonyítja, hogy a spanyol modell elemeinek egyes, uniós és az Unión kívüli országokban való alkalmazása nagy sikerrel növelte a szervadományozási arányokat; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi a szervbeszerzés esetén a szervezés jelentőségét és hangsúlyozza, hogy a tagállamok között az információ és a legjobb gyakorlatok cseréje segít a kevés rendelkezésre álló szervvel bíró országoknak növelni a szervadományozásra vonatkozó adataikat. Mindezt az a példa is bizonyítja, hogy a spanyol modell elemeinek egyes, uniós és az Unión kívüli országokban való alkalmazása nagy sikerrel növelte a szervadományozási arányokat;

| 6. | hangsúlyozza a donorkoordinátorok fontosságát és azt, hogy lényeges a kórházi szintű donorkoordinátorok kinevezése; El kell ismerni a donorkoordinátorok kulcsfontosságú szerepét az adományozás és az átültetés folyamatának hatékonysága mellett az átültetendő szervek minősége és biztonságossága javításában is; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a donorkoordinátorok fontosságát és azt, hogy lényeges a kórházi szintű donorkoordinátorok kinevezése; El kell ismerni a donorkoordinátorok kulcsfontosságú szerepét az adományozás és az átültetés folyamatának hatékonysága mellett az átültetendő szervek minősége és biztonságossága javításában is;

| 7. | kiemeli, hogy a szervadományozás és szervbeszerzés szervezésében végrehajtott változtatások nemcsak lényegesen megnövelhetik, hanem magas szinten is tarthatják a szervadományozási arányokat; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy a szervadományozás és szervbeszerzés szervezésében végrehajtott változtatások nemcsak lényegesen megnövelhetik, hanem magas szinten is tarthatják a szervadományozási arányokat;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a potenciális donorok meghatározása az egyik kulcsfontosságú lépésnek számít a halott donoroktól származó szervadományozás esetén; hangsúlyozza, hogy kórházanként egy központi szervadományozási felelős (transzplantációs donorkoordinátor) kinevezése – akinek a fő feladata egy előremutató donorfelkutatási program kidolgozása – a legfontosabb lépés a szervadományozás optimalizálása és a donorfelkutatási arányok javítása tekintetében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a potenciális donorok meghatározása az egyik kulcsfontosságú lépésnek számít a halott donoroktól származó szervadományozás esetén; hangsúlyozza, hogy kórházanként egy központi szervadományozási felelős (transzplantációs donorkoordinátor) kinevezése – akinek a fő feladata egy előremutató donorfelkutatási program kidolgozása – a legfontosabb lépés a szervadományozás optimalizálása és a donorfelkutatási arányok javítása tekintetében;

| 9. | tudomásul veszi a szervek határokon átnyúló átadásának egyértelmű jelentőségét, mivel a donornak és a befogadónak egyeznie kell, következésképpen a várólistákon szereplő összes beteg igényeinek kielégítése érdekében fontos a nagy donorállomány; úgy véli, ha nincs szervátadás a tagállamok között, akkor a ritkán egyező befogadóknak nagyon kicsi lesz az esélyük arra, hogy szervet találjanak, ugyanakkor bizonyos donorokat nem vesznek majd számításba, mivel a várólistákon nincs egyező befogadó; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi a szervek határokon átnyúló átadásának egyértelmű jelentőségét, mivel a donornak és a befogadónak egyeznie kell, következésképpen a várólistákon szereplő összes beteg igényeinek kielégítése érdekében fontos a nagy donorállomány; úgy véli, ha nincs szervátadás a tagállamok között, akkor a ritkán egyező befogadóknak nagyon kicsi lesz az esélyük arra, hogy szervet találjanak, ugyanakkor bizonyos donorokat nem vesznek majd számításba, mivel a várólistákon nincs egyező befogadó;

| 10. | üdvözli az Eurotransplant és a Scandiatransplant tevékenységét, viszont megjegyzi, hogy az e rendszereken kívüli, illetve rendszerek közötti szervcseréket jelentősen javítani lehetne, különösen a kis országok betegeinek javára; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az Eurotransplant és a Scandiatransplant tevékenységét, viszont megjegyzi, hogy az e rendszereken kívüli, illetve rendszerek közötti szervcseréket jelentősen javítani lehetne, különösen a kis országok betegeinek javára;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a közös kötelező minőségi és biztonsági szabványok meghatározása az egyetlen út az egészség magas szintű védelmének biztosítására az Unión belül; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a közös kötelező minőségi és biztonsági szabványok meghatározása az egyetlen út az egészség magas szintű védelmének biztosítására az Unión belül;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a szervadományozásnak önkéntes és díjtalan felajánlásnak kell lennie és egyértelműen meg kell határozni a jogi és etikai összefüggéseket; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a szervadományozásnak önkéntes és díjtalan felajánlásnak kell lennie és egyértelműen meg kell határozni a jogi és etikai összefüggéseket;

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a recipiensek számára a szervelosztás átlátható, megkülönböztetés nélküli és tudományos kritériumok szerint történik; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a recipiensek számára a szervelosztás átlátható, megkülönböztetés nélküli és tudományos kritériumok szerint történik;

| 14. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy pontosan le legyen fektetve az elhunyt személy vagy családtagjai által készített, a szervadományozásra vonatkozó érvényes beleegyezést vagy a szervadományozást elutasító érvényes nyilatkozat jogi alapja, és hogy gondoskodjanak arról, hogy elhunytból szerveket addig ne távolíthassanak el, amíg azt a személyt a nemzeti törvényeknek megfelelően halottá nem lett nyilvánították; |
| --- | --- |

14.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy pontosan le legyen fektetve az elhunyt személy vagy családtagjai által készített, a szervadományozásra vonatkozó érvényes beleegyezést vagy a szervadományozást elutasító érvényes nyilatkozat jogi alapja, és hogy gondoskodjanak arról, hogy elhunytból szerveket addig ne távolíthassanak el, amíg azt a személyt a nemzeti törvényeknek megfelelően halottá nem lett nyilvánították;

| 15. | támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek célja az élődonorok védelme, valamint annak biztosítása, hogy a szervadományozás önzetlen és önkéntes módon, és azon költségekre korlátozódó költségtérítésen kívüli pénzkifizetés kizárása mellett történjen, amelyek a szervadományozás során merülnek fel, így az utazási költségek, a gyermekfelügyeleti költségek, a keresetkiesés és a felépüléssel járó költségek kiegyenlítésére szolgálnak, ezzel megakadályozva, hogy a szervadományozás anyagi indíttatásból történjen, vagy hogy a felajánlás a donornak anyagi hátrányt okozzon; sürgeti a tagállamokat, hogy határozzák meg azokat a feltételeket, amelyek mellett pénzügyi ellentételezést lehet nyújtani; |
| --- | --- |

15.

támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek célja az élődonorok védelme, valamint annak biztosítása, hogy a szervadományozás önzetlen és önkéntes módon, és azon költségekre korlátozódó költségtérítésen kívüli pénzkifizetés kizárása mellett történjen, amelyek a szervadományozás során merülnek fel, így az utazási költségek, a gyermekfelügyeleti költségek, a keresetkiesés és a felépüléssel járó költségek kiegyenlítésére szolgálnak, ezzel megakadályozva, hogy a szervadományozás anyagi indíttatásból történjen, vagy hogy a felajánlás a donornak anyagi hátrányt okozzon; sürgeti a tagállamokat, hogy határozzák meg azokat a feltételeket, amelyek mellett pénzügyi ellentételezést lehet nyújtani;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje annak lehetőségét, hogy az élő donorok valamennyi tagállamban törvény szerint biztosítva vannak; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze az élő donorok különböző egészségbiztosítását valamennyi tagállamban az EU területén bevált gyakorlatok meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje annak lehetőségét, hogy az élő donorok valamennyi tagállamban törvény szerint biztosítva vannak; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze az élő donorok különböző egészségbiztosítását valamennyi tagállamban az EU területén bevált gyakorlatok meghatározása érdekében;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az élő donorokat egészségi állapotuk és kórelőzményük – szükség esetén többek között pszichológiai felmérés – alapján, képzett vagy gyakorlott illetékes szakemberek válasszák ki; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az élő donorokat egészségi állapotuk és kórelőzményük – szükség esetén többek között pszichológiai felmérés – alapján, képzett vagy gyakorlott illetékes szakemberek válasszák ki;

| 18. | hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a megfelelően strukturált működési rendszerek létrehozása, valamint a sikeres modellek alkalmazásának előmozdítása a tagállamokban; azt javasolja, hogy a működési/operációs rendszerek foglaljanak magukba megfelelő jogi keretet, műszaki és logisztikai infrastruktúrát, valamint a hatékony szervelosztási rendszerrel összekapcsolt szervezeti háttértámogatást; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a megfelelően strukturált működési rendszerek létrehozása, valamint a sikeres modellek alkalmazásának előmozdítása a tagállamokban; azt javasolja, hogy a működési/operációs rendszerek foglaljanak magukba megfelelő jogi keretet, műszaki és logisztikai infrastruktúrát, valamint a hatékony szervelosztási rendszerrel összekapcsolt szervezeti háttértámogatást;

| 19. | felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő a szervadományozásra vonatkozó minőségjavító programok kialakítását minden olyan kórházban, ahol lehetőség van a szervadományozásra, első lépésként a kórházak intenzív osztályán dolgozó szakemberek és a transzplantációs koordinátor által a szervadományozás teljes folyamatáról készített értékelés alapján, ugyanakkor – amennyiben lehetséges és megvalósítható – törekedve a központok külső ellenőrzésével való kiegészítésre; |
| --- | --- |

19.

felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő a szervadományozásra vonatkozó minőségjavító programok kialakítását minden olyan kórházban, ahol lehetőség van a szervadományozásra, első lépésként a kórházak intenzív osztályán dolgozó szakemberek és a transzplantációs koordinátor által a szervadományozás teljes folyamatáról készített értékelés alapján, ugyanakkor – amennyiben lehetséges és megvalósítható – törekedve a központok külső ellenőrzésével való kiegészítésre;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a folyamatos képzésnek a területre vonatkozó tagállami stratégia alapvető részét kell képeznie; különösen az emberek jobb tájékoztatását és arra való bátorítását javasolja, hogy beszéljenek a szervadományozásról, és közöljék erre vonatkozó kívánságaikat a rokonaikkal; megjegyzi, hogy az európai lakosok mindössze 41 %-a beszélt már családjával a szervadományozásról; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a folyamatos képzésnek a területre vonatkozó tagállami stratégia alapvető részét kell képeznie; különösen az emberek jobb tájékoztatását és arra való bátorítását javasolja, hogy beszéljenek a szervadományozásról, és közöljék erre vonatkozó kívánságaikat a rokonaikkal; megjegyzi, hogy az európai lakosok mindössze 41 %-a beszélt már családjával a szervadományozásról;

| 21. | arra bátorítja a tagállamokat, hogy tegyék egyszerűbbé az embereknek a szervadományozásra vonatkozó hajlandóságuk kifejezett kinyilvánítását azáltal, hogy on-line regisztrálást tesznek lehetővé a nemzeti és/vagy európai donorok listájára azzal a céllal, hogy felgyorsítsák a szervek adományozására vonatkozó beleegyezés ellenőrzésének folyamatát; |
| --- | --- |

21.

arra bátorítja a tagállamokat, hogy tegyék egyszerűbbé az embereknek a szervadományozásra vonatkozó hajlandóságuk kifejezett kinyilvánítását azáltal, hogy on-line regisztrálást tesznek lehetővé a nemzeti és/vagy európai donorok listájára azzal a céllal, hogy felgyorsítsák a szervek adományozására vonatkozó beleegyezés ellenőrzésének folyamatát;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben vizsgálja meg egy olyan rendszer kiépítésének a lehetőségét, amelynek révén a halált követő szervadományozáshoz való hozzájárulást nyújtó állampolgárok kifejezett kívánságait a lehető legtöbb tagállamban figyelembe veszik; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és az érdekelt felekkel szoros együttműködésben vizsgálja meg egy olyan rendszer kiépítésének a lehetőségét, amelynek révén a halált követő szervadományozáshoz való hozzájárulást nyújtó állampolgárok kifejezett kívánságait a lehető legtöbb tagállamban figyelembe veszik;

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák olyan rendszerek és kapcsolódó nyilvántartások megvalósítását, amelyek könnyen hozzáférhetők a jövőbeli adományozók kívánságainak feljegyzése érdekében; |
| --- | --- |

23.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák olyan rendszerek és kapcsolódó nyilvántartások megvalósítását, amelyek könnyen hozzáférhetők a jövőbeli adományozók kívánságainak feljegyzése érdekében;

| 24. | felhívja továbbá a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket annak megkönnyítésére, hogy a személyi igazolványokon vagy vezetői engedélyeken olyan utalásokat vagy szimbólumokat tüntessenek fel, amelyek azok tulajdonosát mint szervdonort azonosítják; |
| --- | --- |

24.

felhívja továbbá a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket annak megkönnyítésére, hogy a személyi igazolványokon vagy vezetői engedélyeken olyan utalásokat vagy szimbólumokat tüntessenek fel, amelyek azok tulajdonosát mint szervdonort azonosítják;

| 25. | felhívja következésképpen a tagállamokat az egészségügyi szakemberek és a betegsegítő csoportok szervátültetéssel kapcsolatos ismereteinek és kommunikációs képességeinek fejlesztésére; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a civil társadalmi szervezeteket, hogy vegyenek részt a szervadományozás lehetőségével kapcsolatos lakossági tudatosság fokozására szolgáló erőfeszítésekben, figyelembe véve ugyanakkor az egyes tagállamok kulturális sajátosságait; |
| --- | --- |

25.

felhívja következésképpen a tagállamokat az egészségügyi szakemberek és a betegsegítő csoportok szervátültetéssel kapcsolatos ismereteinek és kommunikációs képességeinek fejlesztésére; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a civil társadalmi szervezeteket, hogy vegyenek részt a szervadományozás lehetőségével kapcsolatos lakossági tudatosság fokozására szolgáló erőfeszítésekben, figyelembe véve ugyanakkor az egyes tagállamok kulturális sajátosságait;

| 26. | felhívja a tagállamokat az elhalálozott donortól származó szervadományozás nyújtotta lehetőségek teljes kiaknázására olyan hatékony rendszerek kialakítása révén, amelyek alkalmasak azon személyek azonosítására, akik szervdonorrá válhatnak, valamint Európa-szerte a kórházakban transzplantációs donorkoordinátorok kijelölése útján; kéri a tagállamokat, hogy értékeljék és tegyék gyakoribbá a „tágabb értelemben vett” donorok igénybevételét (idősebb donorok vagy bizonyos betegségekben szenvedő donorok), fenntartva a legmagasabb minőségi és biztonsági előírásokat, különösen a legújabb biotechnológiai fejlemények felhasználásával, amely korlátozza az átültetett szervek kilökődésének kockázatát; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamokat az elhalálozott donortól származó szervadományozás nyújtotta lehetőségek teljes kiaknázására olyan hatékony rendszerek kialakítása révén, amelyek alkalmasak azon személyek azonosítására, akik szervdonorrá válhatnak, valamint Európa-szerte a kórházakban transzplantációs donorkoordinátorok kijelölése útján; kéri a tagállamokat, hogy értékeljék és tegyék gyakoribbá a „tágabb értelemben vett” donorok igénybevételét (idősebb donorok vagy bizonyos betegségekben szenvedő donorok), fenntartva a legmagasabb minőségi és biztonsági előírásokat, különösen a legújabb biotechnológiai fejlemények felhasználásával, amely korlátozza az átültetett szervek kilökődésének kockázatát;

| 27. | fontosnak tartja annak biztosítását, hogy megfelelő egyensúly jöjjön létre egyrészről a donoroknak az anonimitás és titoktartás szempontjából biztosított védelme, másrészről pedig a szervadományozások gyógyászati célú nyomon követhetősége között, a pénzért vállalt szervadományozás, a szervkereskedelem és a szervcsempészet megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

27.

fontosnak tartja annak biztosítását, hogy megfelelő egyensúly jöjjön létre egyrészről a donoroknak az anonimitás és titoktartás szempontjából biztosított védelme, másrészről pedig a szervadományozások gyógyászati célú nyomon követhetősége között, a pénzért vállalt szervadományozás, a szervkereskedelem és a szervcsempészet megelőzése érdekében;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az élő donorokat a legmagasabb orvosi követelményeknek megfelelően kell kezelni, és nem okozhat számukra pénzügyi terhet, ha orvosi probléma, mint például magas vérnyomás, veseelégtelenség, illetve ezek következményei merülnek fel esetlegesen az átültetési eljárás során, valamint el kell kerülni, hogy az átültetés bármilyen keresetbeli kieséshez vezessen, valamint hogy az átültetés következményeként bármilyen orvosi probléma merüljön fel. A donorokat a társadalmi rendszerben meg kell védeni a megkülönböztetéstől; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az élő donorokat a legmagasabb orvosi követelményeknek megfelelően kell kezelni, és nem okozhat számukra pénzügyi terhet, ha orvosi probléma, mint például magas vérnyomás, veseelégtelenség, illetve ezek következményei merülnek fel esetlegesen az átültetési eljárás során, valamint el kell kerülni, hogy az átültetés bármilyen keresetbeli kieséshez vezessen, valamint hogy az átültetés következményeként bármilyen orvosi probléma merüljön fel. A donorokat a társadalmi rendszerben meg kell védeni a megkülönböztetéstől;

| 29. | úgy véli, hogy a transzplantációs rendszerre vonatkozó szabályokat (szervelosztás, az átültetéshez való hozzáférés, a tevékenységekkel kapcsolatos adatok, stb.) nyilvánossá kell tenni és megfelelően kell ellenőrizni annak érdekében, hogy a transzplantációs várólistákhoz és/vagy a terápiás eljárásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos indokolatlan diszkrimináció elkerülhető legyen; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a transzplantációs rendszerre vonatkozó szabályokat (szervelosztás, az átültetéshez való hozzáférés, a tevékenységekkel kapcsolatos adatok, stb.) nyilvánossá kell tenni és megfelelően kell ellenőrizni annak érdekében, hogy a transzplantációs várólistákhoz és/vagy a terápiás eljárásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos indokolatlan diszkrimináció elkerülhető legyen;

| 30. | megállapítja, hogy bár számos tagállam bevezette az átültetések kötelező nyilvántartását, és létezik néhány önkéntes nyilvántartás is, a különböző típusú átültetésekkel és azok kimenetelével kapcsolatos adatok gyűjtésének nincs átfogó rendszere; |
| --- | --- |

30.

megállapítja, hogy bár számos tagállam bevezette az átültetések kötelező nyilvántartását, és létezik néhány önkéntes nyilvántartás is, a különböző típusú átültetésekkel és azok kimenetelével kapcsolatos adatok gyűjtésének nincs átfogó rendszere;

| 31. | következésképpen kifejezetten támogatja a személyes adatok védelmére vonatkozó, meglévő európai jogi kerettel összhangban a nemzeti és EU-szintű nyilvántartások létrehozását és a szervek befogadóinak transzplantációt követő utógondozására szolgáló, meglévő nyilvántartások eredményeinek összehasonlítására vonatkozó módszertan kialakítását; |
| --- | --- |

31.

következésképpen kifejezetten támogatja a személyes adatok védelmére vonatkozó, meglévő európai jogi kerettel összhangban a nemzeti és EU-szintű nyilvántartások létrehozását és a szervek befogadóinak transzplantációt követő utógondozására szolgáló, meglévő nyilvántartások eredményeinek összehasonlítására vonatkozó módszertan kialakítását;

| 32. | támogatja, hogy az egyes operáló csoportok, szakosodott patológusok és az egyéb szükséges területek szakértői vezetésével a műtét alatti és utáni szakaszokra vonatkozó eljárásokat biztosító, különleges, uniós szintű protokollok jöjjenek létre; |
| --- | --- |

32.

támogatja, hogy az egyes operáló csoportok, szakosodott patológusok és az egyéb szükséges területek szakértői vezetésével a műtét alatti és utáni szakaszokra vonatkozó eljárásokat biztosító, különleges, uniós szintű protokollok jöjjenek létre;

| 33. | támogatja a megfelelőbb egészségvédelem érdekében az élődonorok nyomon követésére szolgáló nemzeti és uniós nyilvántartások létrehozását; |
| --- | --- |

33.

támogatja a megfelelőbb egészségvédelem érdekében az élődonorok nyomon követésére szolgáló nemzeti és uniós nyilvántartások létrehozását;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a szervek bármilyen haszonszerzési célú felhasználása, amely megtagadja az átültetéshez való méltányos hozzáférést, etikátlannak minősül, összeegyeztethetetlen a legalapvetőbb emberi értékekkel, ellentétes az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezmény 21. cikkével, és az EU alapjogi chartájának 3. cikke (2) bekezdése értelmében tilos; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a szervek bármilyen haszonszerzési célú felhasználása, amely megtagadja az átültetéshez való méltányos hozzáférést, etikátlannak minősül, összeegyeztethetetlen a legalapvetőbb emberi értékekkel, ellentétes az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezmény 21. cikkével, és az EU alapjogi chartájának 3. cikke (2) bekezdése értelmében tilos;

| 35. | rámutat arra, hogy a szervhiány, a szervkereskedelem és a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelem között kétféle kapcsolat van: egyrészt a tagállamokban a megnövekedett szervelérhetőség hozzájárulhat ezen tevékenységek jobb ellenőrzéséhez azáltal, hogy elejét veszi annak, hogy az EU állampolgárainak fontolóra kellene venniük a szervek EU-n kívüli keresésének lehetőségét, másrészt a törvénytelen tevékenységek súlyosan aláássák a törvényes szervadományozási rendszer hitelességét; |
| --- | --- |

35.

rámutat arra, hogy a szervhiány, a szervkereskedelem és a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelem között kétféle kapcsolat van: egyrészt a tagállamokban a megnövekedett szervelérhetőség hozzájárulhat ezen tevékenységek jobb ellenőrzéséhez azáltal, hogy elejét veszi annak, hogy az EU állampolgárainak fontolóra kellene venniük a szervek EU-n kívüli keresésének lehetőségét, másrészt a törvénytelen tevékenységek súlyosan aláássák a törvényes szervadományozási rendszer hitelességét;

| 36. | ismételten felhívja a figyelmet a szervadományozásról és szervátültetésről szóló Adamou-jelentésben (2) tett, a szervkereskedelem elleni harcra vonatkozó ajánlásokra, és azt a nézetet vallja, hogy ezeket teljes mértékben figyelembe kell vennie a Bizottságnak a cselekvési terv megfogalmazásakor; kitart amellett, hogy a Bizottságon és az Europolon belül növelni kell az e problémával kapcsolatos tájékozottságot; |
| --- | --- |

36.

ismételten felhívja a figyelmet a szervadományozásról és szervátültetésről szóló Adamou-jelentésben (2) tett, a szervkereskedelem elleni harcra vonatkozó ajánlásokra, és azt a nézetet vallja, hogy ezeket teljes mértékben figyelembe kell vennie a Bizottságnak a cselekvési terv megfogalmazásakor; kitart amellett, hogy a Bizottságon és az Europolon belül növelni kell az e problémával kapcsolatos tájékozottságot;

| 37. | hangsúlyozza az Egészségügyi Világszervezet 2010 májusában tartandó Közgyűlésének jelentőségét, és arra ösztönzi a Bizottságot és a Tanácsot, hogy harcoljanak határozottan a WHO szintjén az önkéntes és ellenszolgáltatás nélküli szervadományozásért; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza az Egészségügyi Világszervezet 2010 májusában tartandó Közgyűlésének jelentőségét, és arra ösztönzi a Bizottságot és a Tanácsot, hogy harcoljanak határozottan a WHO szintjén az önkéntes és ellenszolgáltatás nélküli szervadományozásért;

| 38. | üdvözli az Európa Tanácsnak és az Egyesült Nemzeteknek a szerv-, szövet- és sejtkereskedelemről, valamint a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelemről szóló közös tanulmányát; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az Európa Tanácsnak és az Egyesült Nemzeteknek a szerv-, szövet- és sejtkereskedelemről, valamint a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelemről szóló közös tanulmányát;

| 39. | tudomásul veszi David Matas és David Kilgour jelentését a Falun Gong-gyarkolók a szerveikért való megöléséről, és arra kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jelentésben szereplő állításokra és hasonló esetekre vonatkozó jelentést; |
| --- | --- |

39.

tudomásul veszi David Matas és David Kilgour jelentését a Falun Gong-gyarkolók a szerveikért való megöléséről, és arra kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jelentésben szereplő állításokra és hasonló esetekre vonatkozó jelentést;

| 40. | sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan rendszereket, amelyek révén elkerülhető az, hogy egészségügyi szakemberek, intézmények vagy biztosító társaságok arra biztassák az uniós állampolgárokat, hogy szervkereskedelem vagy a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelem útján harmadik országból szerezzék be a szükséges szervet; sürgeti a tagállamokat, hogy kísérjék figyelemmel területükön az ilyen jellegű eseteket; sürgeti a tagállamokat, hogy mérjék fel az ilyen jellegű tevékenységet elősegítő vagy ebben részt vevő személyekkel szembeni jogi lépések – beleértve a szankciókat – bevezetését; |
| --- | --- |

40.

sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan rendszereket, amelyek révén elkerülhető az, hogy egészségügyi szakemberek, intézmények vagy biztosító társaságok arra biztassák az uniós állampolgárokat, hogy szervkereskedelem vagy a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelem útján harmadik országból szerezzék be a szükséges szervet; sürgeti a tagállamokat, hogy kísérjék figyelemmel területükön az ilyen jellegű eseteket; sürgeti a tagállamokat, hogy mérjék fel az ilyen jellegű tevékenységet elősegítő vagy ebben részt vevő személyekkel szembeni jogi lépések – beleértve a szankciókat – bevezetését;

| 41. | határozottan visszautasítja néhány egészségbiztosítási szervezet magatartását, amelyek arra bátorítják a betegeket, hogy vegyenek részt a szervátültetési turizmusban, továbbá kéri a tagállamokat, hogy szorosan ellenőrizzék és büntessék meg az ilyen cselekményeket; |
| --- | --- |

41.

határozottan visszautasítja néhány egészségbiztosítási szervezet magatartását, amelyek arra bátorítják a betegeket, hogy vegyenek részt a szervátültetési turizmusban, továbbá kéri a tagállamokat, hogy szorosan ellenőrizzék és büntessék meg az ilyen cselekményeket;

| 42. | hangsúlyozza, hogy azok a betegek, akik törvénytelen körülmények között kaptak új szervet, nem zárhatók ki az egészségügyi ellátásból az Európai Unióban; rámutat arra, hogy mint bármilyen más esetben, különbséget kell tenni a törvénytelen tevékenység megbüntetése és a kezelés szükségessége között; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy azok a betegek, akik törvénytelen körülmények között kaptak új szervet, nem zárhatók ki az egészségügyi ellátásból az Európai Unióban; rámutat arra, hogy mint bármilyen más esetben, különbséget kell tenni a törvénytelen tevékenység megbüntetése és a kezelés szükségessége között;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak az Interpol és az Europol égisze alatt tovább kell erősíteniük együttműködésüket a szervkereskedelem elleni hatékonyabb fellépés érdekében; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak az Interpol és az Europol égisze alatt tovább kell erősíteniük együttműködésüket a szervkereskedelem elleni hatékonyabb fellépés érdekében;

| 44. | elismeri, hogy alapvető jelentőségű a szervadományozás és -átültetés minőségének és biztonságosságának javítása; rámutat arra, hogy ez hatással lesz az átültetéssel járó kockázatok csökkentésére, következésképpen csökkenti a nemkívánatos eseményeket; elismeri, hogy a minőséggel és biztonsággal kapcsolatos intézkedések hatással lehetnek a szervek hozzáférhetőségére és fordítva; arra kéri a Bizottságot, segítse a tagállamokat a keretszabályok létrehozására és fejlesztésére irányuló kapacitásuk fejlesztésében a minőség és a biztonság megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy alapvető jelentőségű a szervadományozás és -átültetés minőségének és biztonságosságának javítása; rámutat arra, hogy ez hatással lesz az átültetéssel járó kockázatok csökkentésére, következésképpen csökkenti a nemkívánatos eseményeket; elismeri, hogy a minőséggel és biztonsággal kapcsolatos intézkedések hatással lehetnek a szervek hozzáférhetőségére és fordítva; arra kéri a Bizottságot, segítse a tagállamokat a keretszabályok létrehozására és fejlesztésére irányuló kapacitásuk fejlesztésében a minőség és a biztonság megerősítése érdekében;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az egészségügyi szakemberek és a nemzeti hatóságok vagy más felhatalmazott szervezetek között jó együttműködésre van szükség, és ez hozzáadott értéket teremt; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az egészségügyi szakemberek és a nemzeti hatóságok vagy más felhatalmazott szervezetek között jó együttműködésre van szükség, és ez hozzáadott értéket teremt;

| 46. | elismeri az átültetés utáni kezelés fontos szerepét az átültetések sikerességében, beleértve a kilökődést megakadályozó kezelések megfelelő használatát; elismeri, hogy a kilökődést megakadályozó kezelések optimális használata a betegek jobb és hosszabb távú egészségéhez, növekvő túléléshez, és ezáltal a szervek szélesebb körű elérhetőségéhez vezethet, mivel csökken az újabb transzplantációk szüksége, és hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a betegek hozzáférjenek az elérhető legjobb kezelésekhez; |
| --- | --- |

46.

elismeri az átültetés utáni kezelés fontos szerepét az átültetések sikerességében, beleértve a kilökődést megakadályozó kezelések megfelelő használatát; elismeri, hogy a kilökődést megakadályozó kezelések optimális használata a betegek jobb és hosszabb távú egészségéhez, növekvő túléléshez, és ezáltal a szervek szélesebb körű elérhetőségéhez vezethet, mivel csökken az újabb transzplantációk szüksége, és hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a betegek hozzáférjenek az elérhető legjobb kezelésekhez;

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

47.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 102., 2004.4.7., 48. o.

(2)  Az Európai Parlament 2008. április 22-i állásfoglalása a szervadományozásról és a szervátültetésről: Uniós szintű politikai fellépések (Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0130).

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/72 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/72

---

2010. május 19., szerdaAz Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására irányuló megállapodás intézményi vonzata

P7_TA(2010)0184

Az Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására irányuló megállapodás intézményi vonzatairól (2009/2241(INI))

2011/C 161 E/12

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdésére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 216. cikkének (2) bekezdésére és 218. cikkének (6), (8) és (10) bekezdésére, valamint az Európai Unióról szóló szerződés az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez (a továbbiakban emberi jogi egyezmény) történő csatlakozását szabályozó 6. cikke (2) bekezdésére vonatkozó jegyzőkönyvre,

tekintettel az Elnökök Értekezlete 2010. január 14-i határozatára, amely engedélyezi az eljárási szabályzat 50. cikkének alkalmazását (társbizottsági eljárás) (1),

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0144/2010),

| A. | mivel az Európai Bíróság által az Internationale Handelsgesellschaft ügyben 1970. december 17-én (2) és a Nold-ügyben 1974. május 14-én (3) hozott ítéletei óta folytatott egységes joggyakorlatában megállapította, hogy az alapvető jogok szerves részét képezik a jog általános elveinek, amelyek tiszteletben tartásáról a Bíróság gondoskodik, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Bíróság által az Internationale Handelsgesellschaft ügyben 1970. december 17-én (2) és a Nold-ügyben 1974. május 14-én (3) hozott ítéletei óta folytatott egységes joggyakorlatában megállapította, hogy az alapvető jogok szerves részét képezik a jog általános elveinek, amelyek tiszteletben tartásáról a Bíróság gondoskodik,

| B. | mivel e gyakorlata során az Európai Unió Bírósága a tagállamok közös alkotmányjogi hagyományaira, valamint az emberi jogok védelmére vonatkozó azon nemzetközi eszközökre támaszkodik, amelyekhez a tagállamok is csatlakoztak, ilyen például az emberi jogi egyezmény, |
| --- | --- |

B.

mivel e gyakorlata során az Európai Unió Bírósága a tagállamok közös alkotmányjogi hagyományaira, valamint az emberi jogok védelmére vonatkozó azon nemzetközi eszközökre támaszkodik, amelyekhez a tagállamok is csatlakoztak, ilyen például az emberi jogi egyezmény,

| C. | mivel e joggyakorlat lényegi részét az Európai Unióról szóló maastrichti szerződés 1993-ban beemelte az elsődleges jogba, |
| --- | --- |

C.

mivel e joggyakorlat lényegi részét az Európai Unióról szóló maastrichti szerződés 1993-ban beemelte az elsődleges jogba,

| D. | mivel az Európai Unió Bírósága megkülönböztetett figyelemmel kíséri az Emberi Jogok Európai Bírósága joggyakorlatát, amint erről az emberi jogi egyezmény rendelkezéseire hivatkozó ítéletek növekvő száma tanúskodik, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió Bírósága megkülönböztetett figyelemmel kíséri az Emberi Jogok Európai Bírósága joggyakorlatát, amint erről az emberi jogi egyezmény rendelkezéseire hivatkozó ítéletek növekvő száma tanúskodik,

| E. | mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága abból indul ki, hogy egy uniós tagállam az uniós jog végrehajtásakor az emberi jogi egyezménnyel „vélelmezetten összeegyeztethető” magatartást tanúsít, |
| --- | --- |

E.

mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága abból indul ki, hogy egy uniós tagállam az uniós jog végrehajtásakor az emberi jogi egyezménnyel „vélelmezetten összeegyeztethető” magatartást tanúsít,

| F. | mivel az Európai Unió Bírósága egy 1996. március 28-i véleményében megállapította, hogy az Európai Közösség a szerződés előzetes módosítása nélkül nem csatlakozhat az emberi jogi egyezményhez, mivel a Közösség nem rendelkezik az ehhez szükséges kifejezett vagy implicit hatáskörrel, |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió Bírósága egy 1996. március 28-i véleményében megállapította, hogy az Európai Közösség a szerződés előzetes módosítása nélkül nem csatlakozhat az emberi jogi egyezményhez, mivel a Közösség nem rendelkezik az ehhez szükséges kifejezett vagy implicit hatáskörrel,

| G. | mivel a csatlakozás során be kell tartani a Lisszaboni Szerződésben és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekben előírt határidőket, különös tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke (2) bekezdésére és a Lisszaboni Szerződés 8. számú jegyzőkönyvére, mivel ezek a rendelkezések az Unió számára nem csupán az egyezményhez való csatlakozás lehetőségét nyújtják, hanem az uniós intézmények számára az egyezményben foglaltak szerinti cselekvési kötelezettségeket is megjelölik, mivel az Uniónak az emberi jogi egyezményhez történő csatlakozására vonatkozó megállapodásnak tükröznie kell az Unió és az uniós jog sajátos jellemzőinek megőrzésére vonatkozó szándékot, |
| --- | --- |

G.

mivel a csatlakozás során be kell tartani a Lisszaboni Szerződésben és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekben előírt határidőket, különös tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke (2) bekezdésére és a Lisszaboni Szerződés 8. számú jegyzőkönyvére, mivel ezek a rendelkezések az Unió számára nem csupán az egyezményhez való csatlakozás lehetőségét nyújtják, hanem az uniós intézmények számára az egyezményben foglaltak szerinti cselekvési kötelezettségeket is megjelölik, mivel az Uniónak az emberi jogi egyezményhez történő csatlakozására vonatkozó megállapodásnak tükröznie kell az Unió és az uniós jog sajátos jellemzőinek megőrzésére vonatkozó szándékot,

| H. | mivel az emberi jogi egyezményt módosító 14. számú jegyzőkönyv megkötését követően az emberi jogi egyezményhez már csatlakozott országok részéről nincs akadálya az Unió csatlakozásának, és mivel a csatlakozás feltételéről és módjáról egyrészről az Uniónak, másrészről pedig a részes államoknak a csatlakozás alkalmával meg kell állapodniuk, |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogi egyezményt módosító 14. számú jegyzőkönyv megkötését követően az emberi jogi egyezményhez már csatlakozott országok részéről nincs akadálya az Unió csatlakozásának, és mivel a csatlakozás feltételéről és módjáról egyrészről az Uniónak, másrészről pedig a részes államoknak a csatlakozás alkalmával meg kell állapodniuk,

| I. | mivel a megállapodásban ki kell térni az olyan igazgatási és technikai kérdésekre is, mint az az elv, hogy az Uniónak hozzá kell járulnia az Emberi Jogok Európai Bírósága működési költségeihez; mivel ezzel összefüggésben tervbe kellene venni az Emberi Jogok Európai Bírósága önálló költségvetésének létrehozását a vonatkozó hozzájárulások meghatározásának megkönnyítése érdekében, |
| --- | --- |

I.

mivel a megállapodásban ki kell térni az olyan igazgatási és technikai kérdésekre is, mint az az elv, hogy az Uniónak hozzá kell járulnia az Emberi Jogok Európai Bírósága működési költségeihez; mivel ezzel összefüggésben tervbe kellene venni az Emberi Jogok Európai Bírósága önálló költségvetésének létrehozását a vonatkozó hozzájárulások meghatározásának megkönnyítése érdekében,

| J. | mivel az emberi jogi egyezményhez való csatlakozással az Unió csatlakozik az alapvető jogok védelmére vonatkozó rendszerhez is, és ezen jogoknak az Európai Unió Bírósága joggyakorlata által biztosított belső védelmén kívül egy külső, nemzetközi szintű védelemmel is rendelkezni fog, |
| --- | --- |

J.

mivel az emberi jogi egyezményhez való csatlakozással az Unió csatlakozik az alapvető jogok védelmére vonatkozó rendszerhez is, és ezen jogoknak az Európai Unió Bírósága joggyakorlata által biztosított belső védelmén kívül egy külső, nemzetközi szintű védelemmel is rendelkezni fog,

| K. | mivel az emberi jogi egyezmény nem csak kiegészítő jegyzőkönyvek, hanem további egyezmények, charták és megállapodások révén jött létre és vált az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmének folyamatosan fejlődő rendszerévé, |
| --- | --- |

K.

mivel az emberi jogi egyezmény nem csak kiegészítő jegyzőkönyvek, hanem további egyezmények, charták és megállapodások révén jött létre és vált az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmének folyamatosan fejlődő rendszerévé,

| 1. | kiemeli az alábbiakban összefoglalt főbb érveket, amelyek az Uniónak az emberi jogi egyezményhez való csatlakozása mellett szólnak:






  — | a csatlakozás előrelépést jelent az európai integráció folyamatában és további előrelépést jelent az Európai Unió útján, |
| --- | --- | --- |

1.

kiemeli az alábbiakban összefoglalt főbb érveket, amelyek az Uniónak az emberi jogi egyezményhez való csatlakozása mellett szólnak:

—

a csatlakozás előrelépést jelent az európai integráció folyamatában és további előrelépést jelent az Európai Unió útján,

| — | bár az Unió emberi jogok védelmére vonatkozó rendszere az Alapjogi Chartának az elsődleges jogba emelése révén kiegészült és megerősödött, az emberi jogi egyezményhez való csatlakozása az Európa Tanácsban és az emberi jogok terén létrehozott páneurópai rendszerben részt vevő országok és az Unió közötti összhangról tanúskodna; a csatlakozás megerősítené az Uniónak azon harmadik államokkal szembeni hitelét, amelyektől a kétoldalú kapcsolatok során rendszeresen az emberi jogi egyezmény tiszteletben tartását kéri, |
| --- | --- |

—

bár az Unió emberi jogok védelmére vonatkozó rendszere az Alapjogi Chartának az elsődleges jogba emelése révén kiegészült és megerősödött, az emberi jogi egyezményhez való csatlakozása az Európa Tanácsban és az emberi jogok terén létrehozott páneurópai rendszerben részt vevő országok és az Unió közötti összhangról tanúskodna; a csatlakozás megerősítené az Uniónak azon harmadik államokkal szembeni hitelét, amelyektől a kétoldalú kapcsolatok során rendszeresen az emberi jogi egyezmény tiszteletben tartását kéri,

| — | az emberi jogi egyezményhez való csatlakozás az Unió fellépését tekintve az állampolgárok számára ugyanolyan védelmet nyújtana, mint amelyben már saját tagállamaiktól is részesülnek. Ennek azért nagy a jelentősége, mert a tagállamok fontos hatásköröket átruháztak az Unióra, |
| --- | --- |

—

az emberi jogi egyezményhez való csatlakozás az Unió fellépését tekintve az állampolgárok számára ugyanolyan védelmet nyújtana, mint amelyben már saját tagállamaiktól is részesülnek. Ennek azért nagy a jelentősége, mert a tagállamok fontos hatásköröket átruháztak az Unióra,

| — | az emberi jogi kérdésekre vonatkozóan az Európai Unió és az emberi jogi egyezmény két jogrendje közötti jogalkotási és ítélkezési jogharmonizáció – a szükségessé váló gyakoribb párbeszéd és együttműködés révén – elő fogja segíteni a két európai bíróság emberi jogokkal kapcsolatos joggyakorlata közötti összhang kialakulását, valamint olyan integrált rendszert fog létrehozni, amelyben a két bíróság vállvetve tud együtt dolgozni, |
| --- | --- |

—

az emberi jogi kérdésekre vonatkozóan az Európai Unió és az emberi jogi egyezmény két jogrendje közötti jogalkotási és ítélkezési jogharmonizáció – a szükségessé váló gyakoribb párbeszéd és együttműködés révén – elő fogja segíteni a két európai bíróság emberi jogokkal kapcsolatos joggyakorlata közötti összhang kialakulását, valamint olyan integrált rendszert fog létrehozni, amelyben a két bíróság vállvetve tud együtt dolgozni,

| — | a csatlakozás ugyanakkor – biztosítva az uniós tevékenységek hathatós külső bírósági felügyeletét – bizonyos fokig ellensúlyozza azt, hogy az Európai Unió Bíróságának hatásköre a kül- és biztonságpolitikával, valamint a rendvédelmi és biztonságpolitikával kapcsolatos kérdésekben valamelyest korlátozott, |
| --- | --- |

—

a csatlakozás ugyanakkor – biztosítva az uniós tevékenységek hathatós külső bírósági felügyeletét – bizonyos fokig ellensúlyozza azt, hogy az Európai Unió Bíróságának hatásköre a kül- és biztonságpolitikával, valamint a rendvédelmi és biztonságpolitikával kapcsolatos kérdésekben valamelyest korlátozott,

| — | a csatlakozás semmiben sem kérdőjelezi meg az Unió jogrendszerének autonómiáját, mivel továbbra is az Európai Unió Bírósága marad az uniós jogot és az uniós fellépések érvényességét érintő kérdések legfőbb bírói fóruma. Az Emberi Jogok Európai Bírósága nem tekinthető másnak, mint olyan bíróságnak, amely külső ellenőrzést gyakorol az Unióval szemben az emberi jogi egyezményhez való csatlakozásából adódó kötelezettségek vonatkozásában; a két európai bíróság közötti kapcsolat nem hierarchikus, hanem a szakosodáson alapul; az Európai Unió Bíróságának az Emberi Jogok Európai Bíróságával szemben a tagállamok legfelsőbb bíróságaival megegyező státusza lesz; |
| --- | --- |

—

a csatlakozás semmiben sem kérdőjelezi meg az Unió jogrendszerének autonómiáját, mivel továbbra is az Európai Unió Bírósága marad az uniós jogot és az uniós fellépések érvényességét érintő kérdések legfőbb bírói fóruma. Az Emberi Jogok Európai Bírósága nem tekinthető másnak, mint olyan bíróságnak, amely külső ellenőrzést gyakorol az Unióval szemben az emberi jogi egyezményhez való csatlakozásából adódó kötelezettségek vonatkozásában; a két európai bíróság közötti kapcsolat nem hierarchikus, hanem a szakosodáson alapul; az Európai Unió Bíróságának az Emberi Jogok Európai Bíróságával szemben a tagállamok legfelsőbb bíróságaival megegyező státusza lesz;

| 2. | emlékeztet rá, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének és 8. számú jegyzőkönyvének értelmében a csatlakozás nem jelenti az Unió hatásköreinek kiterjesztését, és emberi jogi kérdésekben nem ruházza fel az Uniót általános hatáskörrel, továbbá az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (2) bekezdése és 6. cikkének (3) bekezdése értelmében tiszteletben kell tartani a tagállamok alkotmányos hagyományait és identitását; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet rá, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének és 8. számú jegyzőkönyvének értelmében a csatlakozás nem jelenti az Unió hatásköreinek kiterjesztését, és emberi jogi kérdésekben nem ruházza fel az Uniót általános hatáskörrel, továbbá az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (2) bekezdése és 6. cikkének (3) bekezdése értelmében tiszteletben kell tartani a tagállamok alkotmányos hagyományait és identitását;

| 3. | kijelenti, hogy a Lisszaboni Szerződés 8. számú jegyzőkönyve 2. cikke értelmében az Uniónak az emberi jogi egyezményhez való csatlakozásáról szóló megállapodásnak garantálnia kell azt, hogy a csatlakozás általában véve nem hat ki az egyes tagállamoknak az egyezménnyel és csatolt jegyzőkönyveivel szembeni belső helyzetére, sem pedig az egyes tagállamok által elért és tett esetleges derogációkra és kikötésekre, továbbá e körülmények nem befolyásolhatják az Uniónak az emberi jogi egyezménnyel szemben elfoglalt álláspontját sem; |
| --- | --- |

3.

kijelenti, hogy a Lisszaboni Szerződés 8. számú jegyzőkönyve 2. cikke értelmében az Uniónak az emberi jogi egyezményhez való csatlakozásáról szóló megállapodásnak garantálnia kell azt, hogy a csatlakozás általában véve nem hat ki az egyes tagállamoknak az egyezménnyel és csatolt jegyzőkönyveivel szembeni belső helyzetére, sem pedig az egyes tagállamok által elért és tett esetleges derogációkra és kikötésekre, továbbá e körülmények nem befolyásolhatják az Uniónak az emberi jogi egyezménnyel szemben elfoglalt álláspontját sem;

| 4. | megállapítja, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény rendszere kiegészült egy sor, az EJEE alá nem tartozó jogok védelmére vonatkozó jegyzőkönyvvel, és javasolja, hogy a Bizottságot bízzák meg, hogy tárgyaljon az Alapjogi Chartának megfelelő jogokról szóló valamennyi jegyzőkönyvhöz való csatlakozásról, függetlenül attól, hogy az uniós tagállamok ratifikálták-e ezeket; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény rendszere kiegészült egy sor, az EJEE alá nem tartozó jogok védelmére vonatkozó jegyzőkönyvvel, és javasolja, hogy a Bizottságot bízzák meg, hogy tárgyaljon az Alapjogi Chartának megfelelő jogokról szóló valamennyi jegyzőkönyvhöz való csatlakozásról, függetlenül attól, hogy az uniós tagállamok ratifikálták-e ezeket;

| 5. | hangsúlyozza, hogy mivel az EU nem állami aláíróként csatlakozik az emberi jogi egyezményhez – amely egy államok számára létrehozott jogi eszköz –, a csatlakozást úgy kell véghezvinni, hogy az emberi jogiegyezmény jellemzői ne változzanak, illetve igazságügyi rendszerének módosításai a minimumra korlátozódjanak, fontosnak tartja a jogalanyok – az Unió és a harmadik országok jogalanyai – érdekében a csatlakozás azon módjainak előnyben részesítését, amelyek a legkevésbé növelik az Emberi Jogok Európai Bíróságának munkaterhét; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy mivel az EU nem állami aláíróként csatlakozik az emberi jogi egyezményhez – amely egy államok számára létrehozott jogi eszköz –, a csatlakozást úgy kell véghezvinni, hogy az emberi jogiegyezmény jellemzői ne változzanak, illetve igazságügyi rendszerének módosításai a minimumra korlátozódjanak, fontosnak tartja a jogalanyok – az Unió és a harmadik országok jogalanyai – érdekében a csatlakozás azon módjainak előnyben részesítését, amelyek a legkevésbé növelik az Emberi Jogok Európai Bíróságának munkaterhét;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a politikai elkötelezettség mellett elengedhetetlenül fontos, hogy a fő technikai kérdésekre megfelelő válaszok és megoldások szülessenek annak érdekében, hogy az Európai Unió egyezményhez való csatlakozása a polgárok javát szolgálhassa; megjegyzi, hogy a megoldatlan és tisztázatlan részletek zavart kelthetnek és veszélybe sodorhatják a csatlakozás tulajdonképpeni célját; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy a folyamatot technikai akadályok nem hátráltathatják; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a politikai elkötelezettség mellett elengedhetetlenül fontos, hogy a fő technikai kérdésekre megfelelő válaszok és megoldások szülessenek annak érdekében, hogy az Európai Unió egyezményhez való csatlakozása a polgárok javát szolgálhassa; megjegyzi, hogy a megoldatlan és tisztázatlan részletek zavart kelthetnek és veszélybe sodorhatják a csatlakozás tulajdonképpeni célját; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy a folyamatot technikai akadályok nem hátráltathatják;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogi egyezményhez való csatlakozás által az Unió nem válik az Európa Tanács tagjává, de az egyezmény egyes testületeiben való részvételre szükség van ahhoz, hogy az Unió megfelelően integrálódjon az egyezmény rendszerébe, valamint ahhoz, hogy csatlakozása esetén élhessen bizonyos, az alábbiakban felsorolt jogokkal:






  — | három, az Uniót képviselő bírói tisztség betöltésére pályázó jelöltet tartalmazó indítvány benyújtásának joga, akik közül egyet választ meg az Európa Tanács parlamenti közgyűlése, és aki ezt követően az emberi jogi egyezmény 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a többi bíróval megegyező minőségben vesz részt az Emberi Jogok Európai Bírósága munkájában; az Európai Parlamentet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkében az Európai Unió Bírósága bíráinak jelölésére vonatkozó eljáráshoz hasonló eljárás szerint bevonják a jelöltek listájának összeállításába, |
| --- | --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogi egyezményhez való csatlakozás által az Unió nem válik az Európa Tanács tagjává, de az egyezmény egyes testületeiben való részvételre szükség van ahhoz, hogy az Unió megfelelően integrálódjon az egyezmény rendszerébe, valamint ahhoz, hogy csatlakozása esetén élhessen bizonyos, az alábbiakban felsorolt jogokkal:

—

három, az Uniót képviselő bírói tisztség betöltésére pályázó jelöltet tartalmazó indítvány benyújtásának joga, akik közül egyet választ meg az Európa Tanács parlamenti közgyűlése, és aki ezt követően az emberi jogi egyezmény 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a többi bíróval megegyező minőségben vesz részt az Emberi Jogok Európai Bírósága munkájában; az Európai Parlamentet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkében az Európai Unió Bírósága bíráinak jelölésére vonatkozó eljáráshoz hasonló eljárás szerint bevonják a jelöltek listájának összeállításába,

| — | a Miniszterek Tanácsa azon ülésein való, az EU nevében érvényesített szavazati jog melletti és az Európai Bizottságon keresztüli részvétel joga, amelyek során az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéleteinek végrehajtását ellenőrző szerv feladatait gyakorolja, vagy amikor a Bíróság véleményének kikéréséről határoz, továbbá az Emberi Jogi Igazgatótanácsban (a Miniszterek Tanácsa alá rendelt szerv) való képviselet joga, |
| --- | --- |

—

a Miniszterek Tanácsa azon ülésein való, az EU nevében érvényesített szavazati jog melletti és az Európai Bizottságon keresztüli részvétel joga, amelyek során az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéleteinek végrehajtását ellenőrző szerv feladatait gyakorolja, vagy amikor a Bíróság véleményének kikéréséről határoz, továbbá az Emberi Jogi Igazgatótanácsban (a Miniszterek Tanácsa alá rendelt szerv) való képviselet joga,

| — | az Európai Parlament arra vonatkozó joga, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága bíráinak választásakor képviselőket delegálhasson/küldhessen az Európa Tanács parlamenti közgyűlésébe; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament arra vonatkozó joga, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága bíráinak választásakor képviselőket delegálhasson/küldhessen az Európa Tanács parlamenti közgyűlésébe;

| 8. | úgy véli, hogy a tagállamoknak az emberi jogi egyezményhez való csatlakozáskor kötelezettséget kellene vállalniuk egymással szemben, illetve az Unióval való kölcsönös kapcsolataikat tekintve arra, hogy az emberi jogi egyezmény 33. cikkének megsértése esetén nem nyújtanak be államközi keresetet, ha a vitatott eljárás vagy mulasztás az uniós jog alkalmazási körébe tartozik, mivel ez ellenkezne az EUMSz. 344. cikkével; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a tagállamoknak az emberi jogi egyezményhez való csatlakozáskor kötelezettséget kellene vállalniuk egymással szemben, illetve az Unióval való kölcsönös kapcsolataikat tekintve arra, hogy az emberi jogi egyezmény 33. cikkének megsértése esetén nem nyújtanak be államközi keresetet, ha a vitatott eljárás vagy mulasztás az uniós jog alkalmazási körébe tartozik, mivel ez ellenkezne az EUMSz. 344. cikkével;

| 9. | úgy véli, hogy az EU emberi jogi egyezményhez való csatlakozását tekintve a legjelentősebb hozzáadott értéket az uniós jog uniós intézmények vagy tagállamok általi végrehajtására vonatkozó egyéni kereset jelenti, következésképpen egy természetes vagy jogi személy által benyújtott, az Unió valamely intézménye vagy szervezete által alkalmazott eljárásra vagy mulasztásra vonatkozó keresetnek kizárólag az érintett félre kell vonatkoznia, ezzel összhangban minden, az uniós jog egy tagállam általi végrehajtására vonatkozó keresetet kizárólag ez utóbbi állammal szemben lehet benyújtani, ami nem jelentheti akadályát annak, hogy amennyiben kétség merül fel a felelősségmegosztás módjával kapcsolatban, az Unióval és a tagállammal szemben pertársaságban lehessen keresetet benyújtani; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az EU emberi jogi egyezményhez való csatlakozását tekintve a legjelentősebb hozzáadott értéket az uniós jog uniós intézmények vagy tagállamok általi végrehajtására vonatkozó egyéni kereset jelenti, következésképpen egy természetes vagy jogi személy által benyújtott, az Unió valamely intézménye vagy szervezete által alkalmazott eljárásra vagy mulasztásra vonatkozó keresetnek kizárólag az érintett félre kell vonatkoznia, ezzel összhangban minden, az uniós jog egy tagállam általi végrehajtására vonatkozó keresetet kizárólag ez utóbbi állammal szemben lehet benyújtani, ami nem jelentheti akadályát annak, hogy amennyiben kétség merül fel a felelősségmegosztás módjával kapcsolatban, az Unióval és a tagállammal szemben pertársaságban lehessen keresetet benyújtani;

| 10. | úgy véli, hogy az emberi jogi egyezmény 35. cikke szerinti, a hazai jogorvoslati lehetőségek kimerítésére vonatkozó követelmény teljesülése érdekében a felperesnek ki kell merítenie a kérdéses állam kereseti lehetőségeit, valamint az előzetes döntéshozatali eljárás lehetőségét a luxemburgi bíróságon; ez utóbbi eljárás akkor tekintendő teljesültnek, ha a felperes erre irányuló kérelmét a nemzeti bíró nem tartja az ilyen előzetes döntéshozatalra utaló végzés tekintetében megalapozottnak; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az emberi jogi egyezmény 35. cikke szerinti, a hazai jogorvoslati lehetőségek kimerítésére vonatkozó követelmény teljesülése érdekében a felperesnek ki kell merítenie a kérdéses állam kereseti lehetőségeit, valamint az előzetes döntéshozatali eljárás lehetőségét a luxemburgi bíróságon; ez utóbbi eljárás akkor tekintendő teljesültnek, ha a felperes erre irányuló kérelmét a nemzeti bíró nem tartja az ilyen előzetes döntéshozatalra utaló végzés tekintetében megalapozottnak;

| 11. | megemlíti, hogy az EU emberi jogi egyezményhez történő csatlakozását követően előfordulhat, hogy bizonyos esetekben az Emberi Jogok Európai Bírósága és az Európai Unió Bírósága is illetékes lesz, és jelzi, hogy a két bíróság egyidejű megkeresésére nem lesz lehetőség; |
| --- | --- |

11.

megemlíti, hogy az EU emberi jogi egyezményhez történő csatlakozását követően előfordulhat, hogy bizonyos esetekben az Emberi Jogok Európai Bírósága és az Európai Unió Bírósága is illetékes lesz, és jelzi, hogy a két bíróság egyidejű megkeresésére nem lesz lehetőség;

| 12. | helyénvalónak ítéli, hogy az igazságszolgáltatás megfelelő működésének érdekében – az emberi jogi egyezmény 36. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül – az Emberi Jogok Európai Bíróságán tárgyalt valamennyi olyan ügy esetén, amely során egy tagállammal szemben az uniós jogot érintő kérdés is felmerülhet, az Unió pertársaságban alperesként részt vehessen, és hogy az Unióval szemben azonos feltételekkel benyújtott valamennyi kereset tárgyalásakor bármely tagállam pertársaságban alperesként részt vehessen; ezt a lehetőséget a csatlakozási szerződésbe foglalt egyértelmű, ám ugyanakkor megfelelően tág rendelkezések révén kell meghatározni; |
| --- | --- |

12.

helyénvalónak ítéli, hogy az igazságszolgáltatás megfelelő működésének érdekében – az emberi jogi egyezmény 36. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül – az Emberi Jogok Európai Bíróságán tárgyalt valamennyi olyan ügy esetén, amely során egy tagállammal szemben az uniós jogot érintő kérdés is felmerülhet, az Unió pertársaságban alperesként részt vehessen, és hogy az Unióval szemben azonos feltételekkel benyújtott valamennyi kereset tárgyalásakor bármely tagállam pertársaságban alperesként részt vehessen; ezt a lehetőséget a csatlakozási szerződésbe foglalt egyértelmű, ám ugyanakkor megfelelően tág rendelkezések révén kell meghatározni;

| 13. | úgy véli, hogy a perközösségben való alperes intézményének elfogadása nem jár az emberi jogi egyezmény által biztosított más közvetett jogok (36. cikk I. rész) sérelmével, például az EU azon jogának sérelmével, hogy harmadik félként szerepeljen az uniós polgárok kereseteiben; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a perközösségben való alperes intézményének elfogadása nem jár az emberi jogi egyezmény által biztosított más közvetett jogok (36. cikk I. rész) sérelmével, például az EU azon jogának sérelmével, hogy harmadik félként szerepeljen az uniós polgárok kereseteiben;

| 14. | úgy véli, hogy mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága elismerte az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény területen kívüli alkalmazhatóságát, az Uniónak törekednie kell rá, hogy ezt a kötelezettséget a külkapcsolataiban és külső tevékenységei során is teljes mértékben betartsa; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága elismerte az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény területen kívüli alkalmazhatóságát, az Uniónak törekednie kell rá, hogy ezt a kötelezettséget a külkapcsolataiban és külső tevékenységei során is teljes mértékben betartsa;

| 15. | nem tartja helyénvalónak az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága közötti kapcsolat formálissá tételét az Emberi Jogok Európai Bírósága általi előzetes döntéshozatali eljárás bevezetése vagy egy olyan szervezet vagy testület létrehozása révén, amely azokban az esetekben hozna döntést, amikor a két bíróság egyike az emberi jogi egyezményt a másik intézménytől eltérő módon értelmezi; ezzel összefüggésben emlékeztet az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdéséhez fűzött nyilatkozatra, amely megállapítja az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága közötti rendszeres párbeszéd létét, amelyet még tovább erősíthet az Uniónak az egyezményhez való csatlakozása; |
| --- | --- |

15.

nem tartja helyénvalónak az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága közötti kapcsolat formálissá tételét az Emberi Jogok Európai Bírósága általi előzetes döntéshozatali eljárás bevezetése vagy egy olyan szervezet vagy testület létrehozása révén, amely azokban az esetekben hozna döntést, amikor a két bíróság egyike az emberi jogi egyezményt a másik intézménytől eltérő módon értelmezi; ezzel összefüggésben emlékeztet az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdéséhez fűzött nyilatkozatra, amely megállapítja az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága közötti rendszeres párbeszéd létét, amelyet még tovább erősíthet az Uniónak az egyezményhez való csatlakozása;

| 16. | teljes mértékben tudatában van annak, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága megállapíthat jogsértést olyan ügyben, amelyben az Európai Unió Bírósága már döntött, és hangsúlyozza, hogy ez semmiképpen nem kérdőjelezi meg az Európai Unió Bíróságának – mint az uniós igazságszolgáltatási rendszer legfőbb döntőbíróságának – a hitelét; |
| --- | --- |

16.

teljes mértékben tudatában van annak, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága megállapíthat jogsértést olyan ügyben, amelyben az Európai Unió Bírósága már döntött, és hangsúlyozza, hogy ez semmiképpen nem kérdőjelezi meg az Európai Unió Bíróságának – mint az uniós igazságszolgáltatási rendszer legfőbb döntőbíróságának – a hitelét;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a csatlakozást követően az emberi jogi egyezmény alkotja majd az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelmének minimális szintjét Európában, és hogy az kötelező erejű lesz különösen azokban az esetekben, amikor az Európai Unió által garantált védelem alatta marad az emberi jogi egyezmény által biztosított védelemnek; emlékeztet rá, hogy az emberi jogi egyezmény megerősíti az Alapjogi Charta által elismert és a hatálya alá tartozó jogok védelmét, valamint hogy a Charta egyéb jogokat és elveket is elismer, amelyek nem magában az emberi jogi egyezményben, hanem ezen egyezmény kiegészítő jegyzőkönyveiben és kapcsolódó eszközeiben szerepelnek; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a csatlakozást követően az emberi jogi egyezmény alkotja majd az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelmének minimális szintjét Európában, és hogy az kötelező erejű lesz különösen azokban az esetekben, amikor az Európai Unió által garantált védelem alatta marad az emberi jogi egyezmény által biztosított védelemnek; emlékeztet rá, hogy az emberi jogi egyezmény megerősíti az Alapjogi Charta által elismert és a hatálya alá tartozó jogok védelmét, valamint hogy a Charta egyéb jogokat és elveket is elismer, amelyek nem magában az emberi jogi egyezményben, hanem ezen egyezmény kiegészítő jegyzőkönyveiben és kapcsolódó eszközeiben szerepelnek;

| 18. | emlékeztet rá, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának elősegítése – ami az EU egyik központi értéke és alapító szerződésében is benne foglaltatik – közös alapot teremt a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban; ezért úgy véli, hogy a csatlakozás tovább erősíti a polgárok Európai Unió iránti bizalmát és az Európai Unió hitelét a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédben; hangsúlyozza továbbá, hogy az Alapjogi Charta uniós szintű egységes és teljes körű alkalmazása szintén alapvető fontosságú az Unió hitelességének biztosításához e párbeszéd során; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet rá, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának elősegítése – ami az EU egyik központi értéke és alapító szerződésében is benne foglaltatik – közös alapot teremt a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban; ezért úgy véli, hogy a csatlakozás tovább erősíti a polgárok Európai Unió iránti bizalmát és az Európai Unió hitelét a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédben; hangsúlyozza továbbá, hogy az Alapjogi Charta uniós szintű egységes és teljes körű alkalmazása szintén alapvető fontosságú az Unió hitelességének biztosításához e párbeszéd során;

| 19. | megállapítja, hogy az emberi jogi egyezménynek fontos szerepe van az Alapjogi Charta értelmezésében a tekintetben, hogy az emberi jogi egyezményben elismert jogoknak megfelelő, a Charta által is garantált jogokat az egyezményben előírtaknak megfelelően kell értelmezni, továbbá hogy az egyezmény az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Unió Bírósága számára inspirációs forrásként szolgál az uniós jog alapelveinek megfogalmazásakor; megállapítja továbbá, hogy az emberi jogi egyezményt – 53. cikkével összhangban – nem lehet az Alapjogi Chartában elismert jogok korlátjaként vagy veszélyeztetőjeként értelmezni, vagyis a Charta jogi ereje teljes mértékben megmarad; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy az emberi jogi egyezménynek fontos szerepe van az Alapjogi Charta értelmezésében a tekintetben, hogy az emberi jogi egyezményben elismert jogoknak megfelelő, a Charta által is garantált jogokat az egyezményben előírtaknak megfelelően kell értelmezni, továbbá hogy az egyezmény az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Unió Bírósága számára inspirációs forrásként szolgál az uniós jog alapelveinek megfogalmazásakor; megállapítja továbbá, hogy az emberi jogi egyezményt – 53. cikkével összhangban – nem lehet az Alapjogi Chartában elismert jogok korlátjaként vagy veszélyeztetőjeként értelmezni, vagyis a Charta jogi ereje teljes mértékben megmarad;

| 20. | hangsúlyozza az emberi jogi egyezmény és az Emberi Jogok Európai Bírósága által követett joggyakorlat fontosságát az Európai Unió jelenlegi és jövőbeli fellépései jogi keretének és alapelveinek kidolgozásában a polgári szabadságjogok, a jog érvényesülése és a belügyek területén, különös tekintettel a polgári szabadságjogok, a jog érvényesülése és a belügyek integrációjának és harmonizációjának azon új formáira, amelyek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése és a stockholmi program elfogadása révén jöttek létre; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza az emberi jogi egyezmény és az Emberi Jogok Európai Bírósága által követett joggyakorlat fontosságát az Európai Unió jelenlegi és jövőbeli fellépései jogi keretének és alapelveinek kidolgozásában a polgári szabadságjogok, a jog érvényesülése és a belügyek területén, különös tekintettel a polgári szabadságjogok, a jog érvényesülése és a belügyek integrációjának és harmonizációjának azon új formáira, amelyek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése és a stockholmi program elfogadása révén jöttek létre;

| 21. | kiemeli, hogy a csatlakozás mindenekelőtt elősegíti egy egységesebb emberi jogi rendszer létrejöttét az Európai Unióban; véleménye szerint a csatlakozás az emberi jogok védelme terén megerősíti az Európai Unió hitelességét saját polgárai szemében, és így biztosítja az alapvető jogok teljes körű és hatékony tiszteletben tartását minden olyan esetben, amikor az uniós jog alkalmazandó; |
| --- | --- |

21.

kiemeli, hogy a csatlakozás mindenekelőtt elősegíti egy egységesebb emberi jogi rendszer létrejöttét az Európai Unióban; véleménye szerint a csatlakozás az emberi jogok védelme terén megerősíti az Európai Unió hitelességét saját polgárai szemében, és így biztosítja az alapvető jogok teljes körű és hatékony tiszteletben tartását minden olyan esetben, amikor az uniós jog alkalmazandó;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a csatlakozást követően az uniós jog belső szerkezetére hivatkozva nem lehet többé megkérdőjelezni az Emberi Jogok Európai Bíróságának illetékességét az emberi jogi egyezmény hatálya alá tartozó kérdések vizsgálata tekintetében; hangsúlyozza továbbá, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának illetékessége nem korlátozódhat az európai polgárokra és az Európai Unió földrajzi területére (például hivatalos utak és küldöttségek esetében); |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a csatlakozást követően az uniós jog belső szerkezetére hivatkozva nem lehet többé megkérdőjelezni az Emberi Jogok Európai Bíróságának illetékességét az emberi jogi egyezmény hatálya alá tartozó kérdések vizsgálata tekintetében; hangsúlyozza továbbá, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának illetékessége nem korlátozódhat az európai polgárokra és az Európai Unió földrajzi területére (például hivatalos utak és küldöttségek esetében);

| 23. | megállapítja, hogy az Európai Unió emberi jogi egyezményhez történő csatlakozása az emberi jogok érvényesítésére szolgáló további mechanizmust hoz létre, nevezetesen panasztételi lehetőséget az Emberi Jogok Európai Bíróságánál az Európai Unió valamely intézménye vagy az uniós jogszabályokat végrehajtó tagállam intézkedésével vagy annak elmulasztásával kapcsolatos olyan ügyekben, amelyekre egyúttal az emberi jogi egyezmény hatálya is kiterjed; nyomatékosítja azonban, hogy a csatlakozás nem változtat sem az Európai Unió Bírósága, sem pedig az Emberi Jogok Európai Bírósága joghatóságának jelenlegi rendszerén, valamint azon sem, hogy a panasz befogadásának feltétele továbbra is az a követelmény marad, hogy előbb valamennyi belső jogorvoslati lehetőséget ki kell meríteni; kéri, hogy a keresetek és jogorvoslatok intézése ésszerű határidőn belül történjék; ösztönzi a Bizottságot, hogy – az Európai Unió Bíróságával és az Emberi Jogok Európai Bíróságával egyeztetve – adjon ki iránymutatásokat arra vonatkozólag, hogy az Unión belül milyen megfelelő belső jogorvoslati lehetőségek állnak rendelkezésre, továbbá miben áll a jogorvoslati út az Unióban; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy biztosítani kell azt, hogy a tagállamok bíróságai az alapvető jogokkal kapcsolatos vitatható kérdésekben az ügyeket az Európai Unió Bírósága elé terjesszék; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy az Európai Unió emberi jogi egyezményhez történő csatlakozása az emberi jogok érvényesítésére szolgáló további mechanizmust hoz létre, nevezetesen panasztételi lehetőséget az Emberi Jogok Európai Bíróságánál az Európai Unió valamely intézménye vagy az uniós jogszabályokat végrehajtó tagállam intézkedésével vagy annak elmulasztásával kapcsolatos olyan ügyekben, amelyekre egyúttal az emberi jogi egyezmény hatálya is kiterjed; nyomatékosítja azonban, hogy a csatlakozás nem változtat sem az Európai Unió Bírósága, sem pedig az Emberi Jogok Európai Bírósága joghatóságának jelenlegi rendszerén, valamint azon sem, hogy a panasz befogadásának feltétele továbbra is az a követelmény marad, hogy előbb valamennyi belső jogorvoslati lehetőséget ki kell meríteni; kéri, hogy a keresetek és jogorvoslatok intézése ésszerű határidőn belül történjék; ösztönzi a Bizottságot, hogy – az Európai Unió Bíróságával és az Emberi Jogok Európai Bíróságával egyeztetve – adjon ki iránymutatásokat arra vonatkozólag, hogy az Unión belül milyen megfelelő belső jogorvoslati lehetőségek állnak rendelkezésre, továbbá miben áll a jogorvoslati út az Unióban; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy biztosítani kell azt, hogy a tagállamok bíróságai az alapvető jogokkal kapcsolatos vitatható kérdésekben az ügyeket az Európai Unió Bírósága elé terjesszék;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a csatlakozás ugyanakkor megerősített együttműködést tesz majd szükségessé a nemzeti bíróságok, az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága között az alapvető jogok védelmének terén; hozzáteszi, hogy a két európai bíróság közötti együttműködés elősegíti az egységes ítélkezési gyakorlat rendszerének kialakítását az emberi jogok terén; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a csatlakozás ugyanakkor megerősített együttműködést tesz majd szükségessé a nemzeti bíróságok, az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága között az alapvető jogok védelmének terén; hozzáteszi, hogy a két európai bíróság közötti együttműködés elősegíti az egységes ítélkezési gyakorlat rendszerének kialakítását az emberi jogok terén;

| 25. | üdvözli továbbá, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 1. cikke nem csak az uniós polgárok, illetve az Unió területén tartózkodó más személyek védelmét biztosítja, hanem az Unió területén kívül a joghatósága alá tartozó személyekét is; |
| --- | --- |

25.

üdvözli továbbá, hogy az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 1. cikke nem csak az uniós polgárok, illetve az Unió területén tartózkodó más személyek védelmét biztosítja, hanem az Unió területén kívül a joghatósága alá tartozó személyekét is;

| 26. | tudatában van annak, hogy a csatlakozással nem oldódnak meg azok a rendkívül súlyos problémák, amelyekkel az emberi jogi egyezmény rendszerének szembesülnie kell: ilyen probléma egyfelől az egyéni keresetek számának exponenciális emelkedése következtében túlzott mértékben megnövekvő munkaterhelés, másrészről pedig a probléma leküzdéséhez szükséges, a Bíróság felépítését és működését érintő reform; megjegyzi, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága elismeri, hogy összetett jogi és politikai környezetben működik, és megállapítja, hogy a 14. számú jegyzőkönyv hatálybalépése 2010. június 1-jén valóban csökkenti majd, de nem szünteti meg teljesen a lezáratlan eljárások számát; az Emberi Jogok Európai Bíróságának reformjával összefüggésben kiemeli az interlakeni nyilatkozat jelentőségét, különös tekintettel annak (4) bekezdésére, amely felszólít az elfogadhatóságra és a Bíróság joghatóságára vonatkozó kritériumok egységes és szigorú alkalmazására; |
| --- | --- |

26.

tudatában van annak, hogy a csatlakozással nem oldódnak meg azok a rendkívül súlyos problémák, amelyekkel az emberi jogi egyezmény rendszerének szembesülnie kell: ilyen probléma egyfelől az egyéni keresetek számának exponenciális emelkedése következtében túlzott mértékben megnövekvő munkaterhelés, másrészről pedig a probléma leküzdéséhez szükséges, a Bíróság felépítését és működését érintő reform; megjegyzi, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága elismeri, hogy összetett jogi és politikai környezetben működik, és megállapítja, hogy a 14. számú jegyzőkönyv hatálybalépése 2010. június 1-jén valóban csökkenti majd, de nem szünteti meg teljesen a lezáratlan eljárások számát; az Emberi Jogok Európai Bíróságának reformjával összefüggésben kiemeli az interlakeni nyilatkozat jelentőségét, különös tekintettel annak (4) bekezdésére, amely felszólít az elfogadhatóságra és a Bíróság joghatóságára vonatkozó kritériumok egységes és szigorú alkalmazására;

| 27. | alapvető fontosságúnak tartja az Emberi Jogok Európai Bírósága függetlenségének megőrzését személyzeti és költségvetési politikáját illetően; |
| --- | --- |

27.

alapvető fontosságúnak tartja az Emberi Jogok Európai Bírósága függetlenségének megőrzését személyzeti és költségvetési politikáját illetően;

| 28. | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés – figyelembe véve az Unió emberi jogi egyezményhez való csatlakozásának alkotmányos jelentőségét – kemény feltételeket szab a csatlakozáshoz; a Tanácsnak – a Parlament jóváhagyását követően – a megállapodás megkötéséről egyhangú határozatot kell hoznia, a megállapodás pedig csak az után léphet életbe, hogy a tagállamok a vonatkozó alkotmányos szabályaiknak megfelelően elfogadták azt; |
| --- | --- |

28.

felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés – figyelembe véve az Unió emberi jogi egyezményhez való csatlakozásának alkotmányos jelentőségét – kemény feltételeket szab a csatlakozáshoz; a Tanácsnak – a Parlament jóváhagyását követően – a megállapodás megkötéséről egyhangú határozatot kell hoznia, a megállapodás pedig csak az után léphet életbe, hogy a tagállamok a vonatkozó alkotmányos szabályaiknak megfelelően elfogadták azt;

| 29. | ösztönzi az uniós tagállamok nemzeti parlamentjeit, hogy egyértelműen fejezzék ki akaratukat és hajlandóságukat arra, hogy nemzeti bíróságaik és igazságügyi minisztériumaik bevonása révén elősegítik a csatlakozási folyamatot; |
| --- | --- |

29.

ösztönzi az uniós tagállamok nemzeti parlamentjeit, hogy egyértelműen fejezzék ki akaratukat és hajlandóságukat arra, hogy nemzeti bíróságaik és igazságügyi minisztériumaik bevonása révén elősegítik a csatlakozási folyamatot;

| 30. | megjegyzi, hogy az Uniónak az emberi jogi egyezményhez való csatlakozása az emberi jogok védelmére irányuló rendszer maradéktalan elismerését jelenti az EU részéről, annak az Európa Tanács számos dokumentumában, illetve szervei által kidolgozott és kodifikált formájában; ilyen értelemben az Uniónak az emberi jogi egyezményhez való csatlakozása az első döntő lépésnek számít, amelyet követnie kell – többek között – az 1961. október 18-án Torinóban aláírt és 1996. május 3-án Strasbourgban az Alapjogi Chartában szereplő vívmányoknak, valamint az Unió szociális jogszabályainak megfelelően átdolgozott Európai Szociális Chartához való csatlakozásnak is; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy az Uniónak az emberi jogi egyezményhez való csatlakozása az emberi jogok védelmére irányuló rendszer maradéktalan elismerését jelenti az EU részéről, annak az Európa Tanács számos dokumentumában, illetve szervei által kidolgozott és kodifikált formájában; ilyen értelemben az Uniónak az emberi jogi egyezményhez való csatlakozása az első döntő lépésnek számít, amelyet követnie kell – többek között – az 1961. október 18-án Torinóban aláírt és 1996. május 3-án Strasbourgban az Alapjogi Chartában szereplő vívmányoknak, valamint az Unió szociális jogszabályainak megfelelően átdolgozott Európai Szociális Chartához való csatlakozásnak is;

| 31. | kéri továbbá, hogy az Unió csatlakozzon az Európa Tanács olyan szerveihez, mint a Kínzás Elleni Bizottság (CPT), az Európai Rasszizmus- és Intoleranciaellenes Bizottság (ECRI) és az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottság (CEPEJ); hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy az Unió részt vegyen az emberi jogi biztos, a Szociális Jogok Európai Bizottsága (ECSR), a Szociális Charta kormánybizottsága, valamint az Európai Migrációs Bizottság munkájában, és kéri, hogy megfelelően tájékoztassák e szervek következtetéseiről és határozatairól; |
| --- | --- |

31.

kéri továbbá, hogy az Unió csatlakozzon az Európa Tanács olyan szerveihez, mint a Kínzás Elleni Bizottság (CPT), az Európai Rasszizmus- és Intoleranciaellenes Bizottság (ECRI) és az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottság (CEPEJ); hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy az Unió részt vegyen az emberi jogi biztos, a Szociális Jogok Európai Bizottsága (ECSR), a Szociális Charta kormánybizottsága, valamint az Európai Migrációs Bizottság munkájában, és kéri, hogy megfelelően tájékoztassák e szervek következtetéseiről és határozatairól;

| 32. | úgy véli, hogy Európában és az EU-ban a polgárok, a demokrácia és az emberi jogok érdekében, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának és biztosításának szavatolására meg kell erősíteni az uniós intézmények és az Európa Tanács szervei közötti együttműködést az emberi jogok területén a nagyobb páneurópai összhang és a fokozottabb kiegészítő jelleg biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy Európában és az EU-ban a polgárok, a demokrácia és az emberi jogok érdekében, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának és biztosításának szavatolására meg kell erősíteni az uniós intézmények és az Európa Tanács szervei közötti együttműködést az emberi jogok területén a nagyobb páneurópai összhang és a fokozottabb kiegészítő jelleg biztosítása érdekében;

| 33. | javasolja, hogy a csatlakozásban rejlő hozzáadott érték polgárok felé való közvetítésének érdekében az Európa Tanács és az Európai Unió vegye fontolóra iránymutatások kidolgozását, amelyek a csatlakozás valamennyi következményének és hatásának egyértelmű magyarázatára is kiterjednek; újólag megerősíti, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak tájékoztatniuk kell az Európai Unió polgárait annak érdekében, hogy azok kellőképpen tisztában legyenek a kiegészítő mechanizmusok jelentőségével, illetve célszerű felhasználásuk módjával; |
| --- | --- |

33.

javasolja, hogy a csatlakozásban rejlő hozzáadott érték polgárok felé való közvetítésének érdekében az Európa Tanács és az Európai Unió vegye fontolóra iránymutatások kidolgozását, amelyek a csatlakozás valamennyi következményének és hatásának egyértelmű magyarázatára is kiterjednek; újólag megerősíti, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak tájékoztatniuk kell az Európai Unió polgárait annak érdekében, hogy azok kellőképpen tisztában legyenek a kiegészítő mechanizmusok jelentőségével, illetve célszerű felhasználásuk módjával;

| 34 | hangsúlyozza, hogy fontos, hogy legyen egy olyan informális szerv, amely összehangolja az Európai Parlament és az Európa Tanács parlamenti közgyűlése közötti információmegosztást; |
| --- | --- |

34

hangsúlyozza, hogy fontos, hogy legyen egy olyan informális szerv, amely összehangolja az Európai Parlament és az Európa Tanács parlamenti közgyűlése közötti információmegosztást;

| 35. | kiemeli, hogy mivel az emberi jogi egyezményhez való csatlakozás nem csupán az Európai Unió intézményeit érinti, hanem annak polgárait is, az Európai Parlamenttel a teljes tárgyalási folyamat során konzultálni kell és be kell vonni abba, továbbá a tárgyalások minden szakaszáról haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell az Európai Unióról szóló szerződés 218. cikke (10) bekezdésében előírtaknak megfelelően; |
| --- | --- |

35.

kiemeli, hogy mivel az emberi jogi egyezményhez való csatlakozás nem csupán az Európai Unió intézményeit érinti, hanem annak polgárait is, az Európai Parlamenttel a teljes tárgyalási folyamat során konzultálni kell és be kell vonni abba, továbbá a tárgyalások minden szakaszáról haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell az Európai Unióról szóló szerződés 218. cikke (10) bekezdésében előírtaknak megfelelően;

| 36. | üdvözli a jelenlegi spanyol elnökség elkötelezettségét az iránt, hogy a csatlakozást „halaszthatatlan kérdésként” kezeli, valamint az Európa Tanács e tekintetben tanúsított pozitív és együttműködő hozzáállását; végül felhívja a belga és magyar elnökséget, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg annak érdekében, hogy a csatlakozás véglegesítésére az arra alkalmas legkorábbi időpontban sor kerüljön, lehetőség szerint olyan egyszerű és hozzáférhető módon, hogy az uniós polgárok a lehető legrövidebb időn belül élvezhessék az emberi jogi egyezményhez való csatlakozás előnyeit; |
| --- | --- |

36.

üdvözli a jelenlegi spanyol elnökség elkötelezettségét az iránt, hogy a csatlakozást „halaszthatatlan kérdésként” kezeli, valamint az Európa Tanács e tekintetben tanúsított pozitív és együttműködő hozzáállását; végül felhívja a belga és magyar elnökséget, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg annak érdekében, hogy a csatlakozás véglegesítésére az arra alkalmas legkorábbi időpontban sor kerüljön, lehetőség szerint olyan egyszerű és hozzáférhető módon, hogy az uniós polgárok a lehető legrövidebb időn belül élvezhessék az emberi jogi egyezményhez való csatlakozás előnyeit;

| 37. | ragaszkodik ahhoz, hogy – a Lisszaboni Szerződés által a csatlakozási megállapodás megkötése tekintetében az Európai Parlamentre ruházott fontos szerepkörre tekintettel – megfelelően tájékoztassák az Európai Parlamentet az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való csatlakozásra vonatkozó tárgyalási megbízás tartalmáról, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke rendelkezéseinek megfelelően szorosan vonják be az előzetes megbeszélésekbe, valamint a szövegről folytatott tárgyalások menetébe; |
| --- | --- |

37.

ragaszkodik ahhoz, hogy – a Lisszaboni Szerződés által a csatlakozási megállapodás megkötése tekintetében az Európai Parlamentre ruházott fontos szerepkörre tekintettel – megfelelően tájékoztassák az Európai Parlamentet az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való csatlakozásra vonatkozó tárgyalási megbízás tartalmáról, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke rendelkezéseinek megfelelően szorosan vonják be az előzetes megbeszélésekbe, valamint a szövegről folytatott tárgyalások menetébe;

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

38.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Az Elnökök Értekezlete ülésének jegyzőkönyve, PE 432.390/CPG, 9.1. pont).

(2)  EBHT, 1970, 1125. o.

(3)  EBHT, 1974, 491. o.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/78 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/78

---

2010. május 19., szerdaA Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának tárgyában Kampalában (Uganda) megtartott Felülvizsgálati Konferenciája

P7_TA(2010)0185

Az Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának tárgyában Kampalában (Uganda) megtartott Felülvizsgálati Konferenciáról

2011/C 161 E/13

Az Európai Parlament,

tekintettel a Részes Államok Közgyűlése annak 2009. november 26-i plenáris ülésén elfogadott határozatára (1), melynek értelmében a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumával foglalkozó Felülvizsgálati Konferenciát 2010. június 11. és május 31. között Kampalában (Uganda) rendezik meg,

tekintettel a Felülvizsgálati Konferenciával kapcsolatos korábbi állásfoglalásokra és jelentésekre, és különösen a Nemzetközi Büntetőbíróság bíráinak, ügyészének és helyettes ügyészeinek jelölése és megválasztása tekintetében követendő eljárásról szóló, ICC-ASP/7/Res.2 sz. állásfoglalásra,

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az 1998. november 19-i (2), 2001. január 18-i (3), 2002. február 28-i (4), 2002. július 4-i, az Egyesült Államok szolgálatai tagjainak védelmére vonatkozó amerikai törvénytervezetről (ASPA) (5) szóló állásfoglalásokra, valamint a 2002. szeptember 26-i (6)
  , és 2008. május 22-i (7)
  , állásfoglalására,

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútumára és annak 2002. július 1-jei hatálybalépésére,

tekintettel a Tanács soros elnöksége által a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozóan az Európai Unió nevében tett 2002. július 1-jei nyilatkozatra,

tekintettel arra, hogy mind az NBB, mind az Európai Unió alapvető fontosságot tulajdonít a jogállamiság megszilárdításának, az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának, valamint a béke megőrzésének és a nemzetközi biztonság erősítésének, összhangban az Egyesült Nemzetek Statútumával és az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke (2) bekezdése b) pontjában foglaltakkal,

tekintettel arra, hogy az Európai Unió Tanácsának a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó 2003. június 16-i 2003/444/KKBP közös álláspontja (8) szerint a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó súlyos bűncselekmények aggodalommal töltik el a tagállamokat, melyek elkötelezettek az ilyen bűncselekmények megelőzésére és elkövetőik büntetlenségének megszüntetésére irányuló együttműködés iránt, és céljuk, hogy a Statútumban való legszélesebb körű részvétel ösztönzésével támogassák a Bíróság eredményes működését és növeljék általános támogatását,

tekintettel az EU által 2004. február 4-én véglegesített, a közös állásponton alapuló cselekvési tervre (9), melynek célja az uniós tevékenységek koordinálása, a Római Statútum egyetemességének és integritásának, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság függetlenségének és eredményes működésének biztosítása,

tekintettel arra, hogy az Európai Unió egy sor irányadó elvet fogadott el (10), melyek a Nemzetközi Büntetőbíróság Részes Államai számára bizonyos minimum referenciaértékek betartását írják elő abban az esetben, ha ezek az államok kétoldalú kiadatási mentességi egyezményt kötnének,

tekintettel az Európai Unió Tanácsának a jog érvényesülése, a szabadság és a biztonság területét érintő számos határozatára (11), melyek célja a tagállamok közti együttműködés megerősítése a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás és büntetőeljárások vonatkozásában,

tekintettel arra, hogy a Stockholmi Program felkéri az uniós intézményeket, hogy támogassák és mozdítsák elő az Unió és a tagállamok büntetlenség, illetve a népirtás bűntette, valamint az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények elleni tevékenységeit, és „ebben az összefüggésben mozdítsák elő a tagállamok [...] és az NBB közötti együttműködést”,

tekintettel az első NBB bírák és ügyész megválasztása óta elért jelentős haladásra, és tekintettel arra tényre, hogy az NBB jelenleg öt országban folytat nyomozásokat (Kenya, Kongói Demokratikus Köztársaság, Szudán/Darfur, Uganda és Közép-afrikai Köztársaság),

tekintettel arra, hogy az NBB Felülvizsgálati Konferenciája megfelelő alkalom a Bíróság által elért eredmények és a fegyveres konfliktusok megelőzése és megoldása érdekében végzett munkájának elemzésére, különös tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. sz. állásfoglalására,

tekintettel Római Statútumnak az NBB joghatóságát meghatározó indokolására, amely az erőszakos közösülést, a nemi rabszolgaságban tartást, a prostitúcióra kényszerítést, a kényszerterhességet, a kényszer-sterilizálást vagy a nemi erőszak bármely más, hasonlóan súlyos formáját az emberiesség elleni bűnnek tekinti,

tekintettel a Tanács és a Bizottság a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát tárgyaló, Kampalában (Uganda) megrendezett Felülvizsgálati Konferenciával kapcsolatos nyilatkozataira,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió szilárdan támogatja az NBB-t, és a nemzetközi igazságszolgáltatás függetlenségének, legitimitásának és hatékonyságának védelme és fokozása érdekében ösztönzi a Római Statútum egyetemességét, illetve védi annak integritását, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió szilárdan támogatja az NBB-t, és a nemzetközi igazságszolgáltatás függetlenségének, legitimitásának és hatékonyságának védelme és fokozása érdekében ösztönzi a Római Statútum egyetemességét, illetve védi annak integritását,

| B. | mivel a római alapokmány legszélesebb körű ratifikációja és végrehajtása a kezdetektől fogva az EU célkitűzései közé tartozik a bővítési tárgyalások és az új uniós tagállamok csatlakozásának folyamata során, és mivel a Római Statútum ratifikációjának és végrehajtásának szintén az EU fontos célkitűzésének kell lennie partnereivel, különösen az Egyesült Államokkal, Kínával, Oroszországgal és Izraellel fennálló kapcsolataiban, |
| --- | --- |

B.

mivel a római alapokmány legszélesebb körű ratifikációja és végrehajtása a kezdetektől fogva az EU célkitűzései közé tartozik a bővítési tárgyalások és az új uniós tagállamok csatlakozásának folyamata során, és mivel a Római Statútum ratifikációjának és végrehajtásának szintén az EU fontos célkitűzésének kell lennie partnereivel, különösen az Egyesült Államokkal, Kínával, Oroszországgal és Izraellel fennálló kapcsolataiban,

| C. | mivel az Európai Unió rendszeresen a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradékot illeszt a tárgyalási megbízásokba és a harmadik országokkal kötött megállapodásokba, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió rendszeresen a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradékot illeszt a tárgyalási megbízásokba és a harmadik országokkal kötött megállapodásokba,

| D. | mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak fontos részét, valamint az európai egység és integritás egyik alapkövét képezi (12), |
| --- | --- |

D.

mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak fontos részét, valamint az európai egység és integritás egyik alapkövét képezi (12),

| E. | mivel az utóbbi évtizedek során az Európai Unió globális szereplőként egyre nagyobb jelentőségre tett szert, |
| --- | --- |

E.

mivel az utóbbi évtizedek során az Európai Unió globális szereplőként egyre nagyobb jelentőségre tett szert,

| F. | mivel különleges képviselői a nem stabil régiókban és országokban előmozdítják az uniós politikákat és érdekeket, továbbá tevékenyen részt vesznek a béke, a stabilitás és a jogállamiság megszilárdítása érdekében tett erőfeszítésekben, |
| --- | --- |

F.

mivel különleges képviselői a nem stabil régiókban és országokban előmozdítják az uniós politikákat és érdekeket, továbbá tevékenyen részt vesznek a béke, a stabilitás és a jogállamiság megszilárdítása érdekében tett erőfeszítésekben,

| G. | mivel az Európai Unió az első olyan regionális szervezet, amely együttműködési és segítségnyújtási megállapodást írt alá az NBB-vel (2006. április) (13), |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió az első olyan regionális szervezet, amely együttműködési és segítségnyújtási megállapodást írt alá az NBB-vel (2006. április) (13),

| H. | mivel az Európai Unió a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdításának finanszírozási eszköze révén 10 év alatt több, mint 40 millió eurót biztosított az NBB-t és a nemzetközi büntetőbíráskodás támogatását célzó projektek részére, |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdításának finanszírozási eszköze révén 10 év alatt több, mint 40 millió eurót biztosított az NBB-t és a nemzetközi büntetőbíráskodás támogatását célzó projektek részére,

| I. | mivel az AKCS-EU közös parlamenti közgyűlés tevékenyen részt vállalt annak biztosításában, hogy a nemzetközi büntetőbíráskodás bekerüljön a felülvizsgált AKCS–EU partnerségi megállapodásba (cotonoui megállapodás), és számos állásfoglalást fogadott el a büntetlenség elleni küzdelemnek a nemzetközi fejlesztési együttműködésben és a vonatkozó politikai párbeszédben való érvényesítése érdekében, |
| --- | --- |

I.

mivel az AKCS-EU közös parlamenti közgyűlés tevékenyen részt vállalt annak biztosításában, hogy a nemzetközi büntetőbíráskodás bekerüljön a felülvizsgált AKCS–EU partnerségi megállapodásba (cotonoui megállapodás), és számos állásfoglalást fogadott el a büntetlenség elleni küzdelemnek a nemzetközi fejlesztési együttműködésben és a vonatkozó politikai párbeszédben való érvényesítése érdekében,

| J. | mivel ez a Felülvizsgálati Konferencia kiemelt alkalmat biztosít a Részes Államok, a nem Részes Államok, a civil társadalom és egyéb érdekelt felek számára, hogy újból megerősítsék az igazságszolgáltatás és az elszámoltathatóság melletti elkötelezettségüket, |
| --- | --- |

J.

mivel ez a Felülvizsgálati Konferencia kiemelt alkalmat biztosít a Részes Államok, a nem Részes Államok, a civil társadalom és egyéb érdekelt felek számára, hogy újból megerősítsék az igazságszolgáltatás és az elszámoltathatóság melletti elkötelezettségüket,

| K. | mivel a Részes Államok megragadták a Felülvizsgálati Konferencia által kínált alkalmat arra, hogy a Római Statútumra vonatkozó módosítási javaslatokon túl számot vessenek az NBB alapítása óta eltelt több mint 10 év eredményeivel, és általánosabban értékeljék a nemzetközi büntetőbíráskodás jelenlegi helyzetét, az négy főbb témát állítva a középpontba: komplementaritás, együttműködés, a Római Statútum hatása az áldozatokra és az érintett közösségekre, és a béke és igazság kérdése, |
| --- | --- |

K.

mivel a Részes Államok megragadták a Felülvizsgálati Konferencia által kínált alkalmat arra, hogy a Római Statútumra vonatkozó módosítási javaslatokon túl számot vessenek az NBB alapítása óta eltelt több mint 10 év eredményeivel, és általánosabban értékeljék a nemzetközi büntetőbíráskodás jelenlegi helyzetét, az négy főbb témát állítva a középpontba: komplementaritás, együttműködés, a Római Statútum hatása az áldozatokra és az érintett közösségekre, és a béke és igazság kérdése,

| L. | mivel az NBB-ben jelenleg 111 állam vesz részt, néhány régió, pl. a Közel-Kelet, Észak-Afrika és Ázsia képviselete még mindig nem kellően biztosított, |
| --- | --- |

L.

mivel az NBB-ben jelenleg 111 állam vesz részt, néhány régió, pl. a Közel-Kelet, Észak-Afrika és Ázsia képviselete még mindig nem kellően biztosított,

| M. | mivel az egyes államok, nemzetközi szervezetek és az NBB közti együttműködés kulcsfontosságú a nemzetközi büntetőbíráskodási rendszer hatékonysága és sikere szempontjából, különösen a bűnüldözési kapacitás tekintetében, |
| --- | --- |

M.

mivel az egyes államok, nemzetközi szervezetek és az NBB közti együttműködés kulcsfontosságú a nemzetközi büntetőbíráskodási rendszer hatékonysága és sikere szempontjából, különösen a bűnüldözési kapacitás tekintetében,

| N. | mivel 2010. április 19-én, az NBB létrejötte óta először, az együttműködés egyik tagállam általi elmulasztásának megállapítására irányuló kérelmet nyújtottak be az NBB-hez, |
| --- | --- |

N.

mivel 2010. április 19-én, az NBB létrejötte óta először, az együttműködés egyik tagállam általi elmulasztásának megállapítására irányuló kérelmet nyújtottak be az NBB-hez,

| O. | mivel a komplementaritás elve mögött rejlő, a Római Statútum alapjául szolgáló feltevés értelmében magának az államnak a feladata az, hogy a nemzetközi jog szerinti bűncselekmények elkövetésével gyanúsított személyekkel kapcsolatban nyomozzon, és adott esetben ellenük büntetőeljárást indítson, |
| --- | --- |

O.

mivel a komplementaritás elve mögött rejlő, a Római Statútum alapjául szolgáló feltevés értelmében magának az államnak a feladata az, hogy a nemzetközi jog szerinti bűncselekmények elkövetésével gyanúsított személyekkel kapcsolatban nyomozzon, és adott esetben ellenük büntetőeljárást indítson,

| P. | mivel a legtöbb olyan esetben, amikor a konfliktushelyzet békés megoldására irányuló folyamatnak nem képezte részét az igazságszolgáltatás, ismét fellángolt az erőszak, |
| --- | --- |

P.

mivel a legtöbb olyan esetben, amikor a konfliktushelyzet békés megoldására irányuló folyamatnak nem képezte részét az igazságszolgáltatás, ismét fellángolt az erőszak,

| 1. | megismétli, hogy határozottan támogatja az NBB-t és annak céljait; hangsúlyozza, hogy a Római Statútumot, mint az Unió demokratikus alapelveinek és értékeinek lényeges elemét, valamennyi tagállam ratifikálta, ezért felhívja a tagállamokat az Európai Unió vívmányainak részét képező Statútum rendelkezéseinek maradéktalan betartására; |
| --- | --- |

1.

megismétli, hogy határozottan támogatja az NBB-t és annak céljait; hangsúlyozza, hogy a Római Statútumot, mint az Unió demokratikus alapelveinek és értékeinek lényeges elemét, valamennyi tagállam ratifikálta, ezért felhívja a tagállamokat az Európai Unió vívmányainak részét képező Statútum rendelkezéseinek maradéktalan betartására;

| 2. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a Felülvizsgálati Konferencia rendezőjének egy afrikai országot, Ugandát választották, és támogatja az NBB-nek azt a kérését, hogy nyissanak összekötő hivatalt az Afrikai Unióhoz Addisz-Abebában, elismerve ugyanakkor a „Római Statútum rendszerének” egyetemes jellegét; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a Felülvizsgálati Konferencia rendezőjének egy afrikai országot, Ugandát választották, és támogatja az NBB-nek azt a kérését, hogy nyissanak összekötő hivatalt az Afrikai Unióhoz Addisz-Abebában, elismerve ugyanakkor a „Római Statútum rendszerének” egyetemes jellegét;

| 3. | hangsúlyozza a Római Statútum egyetemességére vonatkozó alapelv fontosságát, és felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy ösztönözze a Statútumhoz való csatlakozást, illetve annak ratifikálását; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a Római Statútum egyetemességére vonatkozó alapelv fontosságát, és felhívja a Bizottság alelnökét/az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy ösztönözze a Statútumhoz való csatlakozást, illetve annak ratifikálását;

| 4. | megismétli azon álláspontját, hogy egyetlen mentességről szóló megállapodás sem teheti lehetővé olyan magánszemélyek büntetlenségét, akiket háborús bűntettekkel, emberiesség elleni bűntettekkel vagy népirtással vádolnak; üdvözli az Egyesült Államok adminisztrációjának azon bejelentését, miszerint nem kerül sor új mentességről szóló megállapodás megkötésére, illetve felszólítja az Egyesült Államokat és partnereit, hogy adják fel a jelenlegieket; |
| --- | --- |

4.

megismétli azon álláspontját, hogy egyetlen mentességről szóló megállapodás sem teheti lehetővé olyan magánszemélyek büntetlenségét, akiket háborús bűntettekkel, emberiesség elleni bűntettekkel vagy népirtással vádolnak; üdvözli az Egyesült Államok adminisztrációjának azon bejelentését, miszerint nem kerül sor új mentességről szóló megállapodás megkötésére, illetve felszólítja az Egyesült Államokat és partnereit, hogy adják fel a jelenlegieket;

| 5. | sürgeti a tagállamokat, hogy a lehető legmagasabb szinten (beleértve az állam- és kormányfői szintet is) képviseltessék magukat a Felülvizsgálati Konferencián, és nyilvánosan erősítsék meg az NBB iránti elkötelezettségüket; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a tagállamokat, hogy a lehető legmagasabb szinten (beleértve az állam- és kormányfői szintet is) képviseltessék magukat a Felülvizsgálati Konferencián, és nyilvánosan erősítsék meg az NBB iránti elkötelezettségüket;

| 6. | ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek ígéreteket, amelyekkel megerősítik a Nemzetközi Büntetőbírósággal szembeni elkötelezettségüket, és kiemelik azokat a gyakorlati lépéseket, amelyeket annak támogatására terveznek tenni azáltal, hogy többek között ígéretet tesznek a Római Statútum végrehajtására, a Bíróság előjogairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) ratifikálására és végrehajtására, olyan más államokkal történő együttműködésre, amelyek kevesebb képességgel rendelkeznek arra, hogy a Bíróság általános elfogadottságát elősegítsék, és a komplementaritási és együttműködési rendszer megerősítéséhez való hozzájárulásuk megerősítésére, mégpedig a sértettekre és az érintett közösségekre gyakorolt hatásokra, illetve a Római Statútum egyéb területeire való tekintettel; |
| --- | --- |

6.

ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyenek ígéreteket, amelyekkel megerősítik a Nemzetközi Büntetőbírósággal szembeni elkötelezettségüket, és kiemelik azokat a gyakorlati lépéseket, amelyeket annak támogatására terveznek tenni azáltal, hogy többek között ígéretet tesznek a Római Statútum végrehajtására, a Bíróság előjogairól és mentességeiről szóló megállapodás (APIC) ratifikálására és végrehajtására, olyan más államokkal történő együttműködésre, amelyek kevesebb képességgel rendelkeznek arra, hogy a Bíróság általános elfogadottságát elősegítsék, és a komplementaritási és együttműködési rendszer megerősítéséhez való hozzájárulásuk megerősítésére, mégpedig a sértettekre és az érintett közösségekre gyakorolt hatásokra, illetve a Római Statútum egyéb területeire való tekintettel;

| 7. | határozottan támogatja az agresszió bűntettének a Római Statútum 5.1 cikke, és ezáltal a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá vonását, amely kapcsán a Római Statútum Részes Államainak Közgyűlése különleges munkacsoportja megállapodott abban, hogy az alapokmány alkalmazásában az „agresszió bűntette”„olyan, természetében, súlyosságában és fokát tekintve agresszív cselekmény állami politikai vagy katonai akció felett hatékony ellenőrzés gyakorlására vagy irányítására alkalmas helyzetben lévő személy által történő kitervelése, előkészítése, kezdeményezése vagy végrehajtása, amely az ENSZ Charta súlyos megsértését jelenti”; |
| --- | --- |

7.

határozottan támogatja az agresszió bűntettének a Római Statútum 5.1 cikke, és ezáltal a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá vonását, amely kapcsán a Római Statútum Részes Államainak Közgyűlése különleges munkacsoportja megállapodott abban, hogy az alapokmány alkalmazásában az „agresszió bűntette”„olyan, természetében, súlyosságában és fokát tekintve agresszív cselekmény állami politikai vagy katonai akció felett hatékony ellenőrzés gyakorlására vagy irányítására alkalmas helyzetben lévő személy által történő kitervelése, előkészítése, kezdeményezése vagy végrehajtása, amely az ENSZ Charta súlyos megsértését jelenti”;

| 8. | erőteljesen megerősíti, hogy az agresszió bűntettének definíciójáról szóló határozatoknak tiszteletben kell tartaniuk a Bíróság függetlenségét; azt az ajánlást teszi, hogy az államoknak el kell fogadniuk azt a javaslatot, amely nem követel meg joghatósági szűrőt annak meghatározására, hogy agresszív cselekmény elkövetésre került-e, mielőtt a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze vizsgálatot folytathat; ha pedig a Felülvizsgálati Konferencia úgy dönt, hogy joghatósági szűrőt kell létrehozni, azt kellene megkívánniuk, hogy a Római Statútumban már meghatározott jogi eljárások során végezze el az adott bírói tanács annak meghatározását, hogy elkövették-e az agresszió cselekményét; |
| --- | --- |

8.

erőteljesen megerősíti, hogy az agresszió bűntettének definíciójáról szóló határozatoknak tiszteletben kell tartaniuk a Bíróság függetlenségét; azt az ajánlást teszi, hogy az államoknak el kell fogadniuk azt a javaslatot, amely nem követel meg joghatósági szűrőt annak meghatározására, hogy agresszív cselekmény elkövetésre került-e, mielőtt a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze vizsgálatot folytathat; ha pedig a Felülvizsgálati Konferencia úgy dönt, hogy joghatósági szűrőt kell létrehozni, azt kellene megkívánniuk, hogy a Római Statútumban már meghatározott jogi eljárások során végezze el az adott bírói tanács annak meghatározását, hogy elkövették-e az agresszió cselekményét;

| 9. | felhívja a tagállamokat, hogy tartalmasan vegyenek részt a felmérési gyakorlatban azáltal, hogy aktívan részt vesznek a hivatalos bizottsági megbeszéléseken, valamint a civil társadalom (és az egyéb résztvevők) által, a hivatalos konferencia köré szervezett eseményeken; |
| --- | --- |

9.

felhívja a tagállamokat, hogy tartalmasan vegyenek részt a felmérési gyakorlatban azáltal, hogy aktívan részt vesznek a hivatalos bizottsági megbeszéléseken, valamint a civil társadalom (és az egyéb résztvevők) által, a hivatalos konferencia köré szervezett eseményeken;

| 10. | sürgeti a tagállamokat arra is, hogy ragadják meg a Felülvizsgálati Konferencia által nyújtott lehetőséget a Bírósággal szembeni elkötelezettségük megerősítésére a négy alapvető tárgykörrel kapcsolatban tett vállalások révén, valamint hogy tartsák tiszteletben ezen kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a tagállamokat arra is, hogy ragadják meg a Felülvizsgálati Konferencia által nyújtott lehetőséget a Bírósággal szembeni elkötelezettségük megerősítésére a négy alapvető tárgykörrel kapcsolatban tett vállalások révén, valamint hogy tartsák tiszteletben ezen kötelezettségvállalásokat;

| 11. | támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróságot ezen Felülvizsgálati Konferencia során a végrehajtás minden szakaszáról, valamint a Római Statútum hatásáról végzett felmérési folyamatban, a sértettek és az érintett közösségek távlatainak szem előtt tartásával; |
| --- | --- |

11.

támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróságot ezen Felülvizsgálati Konferencia során a végrehajtás minden szakaszáról, valamint a Római Statútum hatásáról végzett felmérési folyamatban, a sértettek és az érintett közösségek távlatainak szem előtt tartásával;

| 12. | aggodalommal tölti el az a hatás, amelyet a Római Statútum rendszere gyakorol a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekményekkel érintett sértettekre, magánszemélyekre és közösségekre; alapvetőnek véli annak biztosítását, hogy a sértetteknek és az érintett közösségeknek hozzáférésük legyen a Bíróságról szóló információkhoz, illetve hogy megértsék annak munkáját, valamint hogy a Római Statútum közössége elsődleges kérdésnek tekintse a sértettek jogait és érdekeit, annak szem előtt tartásával, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság egy olyan igazságügyi intézmény, amely a sértettek védelmét, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésük megkönnyítését vagy a számukra nyújtott tényleges kárpótlást (egyedileg vagy kollektíven) biztosító elsődleges állami szerepvállalást egészíti ki; úgy véli, hogy a tagállamoknak az alábbi feladatai vannak:






  — | ha egy személy ellen a Nemzetközi Büntetőbíróság letartóztatási parancsot adott ki, aktívan működjenek együtt a személynek a Nemzetközi Büntetőbíróság számára ítélethozatal érdekében történő átadásában; |
| --- | --- | --- |

12.

aggodalommal tölti el az a hatás, amelyet a Római Statútum rendszere gyakorol a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekményekkel érintett sértettekre, magánszemélyekre és közösségekre; alapvetőnek véli annak biztosítását, hogy a sértetteknek és az érintett közösségeknek hozzáférésük legyen a Bíróságról szóló információkhoz, illetve hogy megértsék annak munkáját, valamint hogy a Római Statútum közössége elsődleges kérdésnek tekintse a sértettek jogait és érdekeit, annak szem előtt tartásával, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság egy olyan igazságügyi intézmény, amely a sértettek védelmét, az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésük megkönnyítését vagy a számukra nyújtott tényleges kárpótlást (egyedileg vagy kollektíven) biztosító elsődleges állami szerepvállalást egészíti ki; úgy véli, hogy a tagállamoknak az alábbi feladatai vannak:

—

ha egy személy ellen a Nemzetközi Büntetőbíróság letartóztatási parancsot adott ki, aktívan működjenek együtt a személynek a Nemzetközi Büntetőbíróság számára ítélethozatal érdekében történő átadásában;

| — | ismerjék el a Nemzetközi Büntetőbíróságnak a sértettek igazságszolgáltatáshoz fűződő joga gyakorlására rendelkezésre álló innovatív eszközöket, beleérve a sértett lehetőségét a Nemzetközi Büntetőbíróság eljárásában való részvételre, valamint hogy kárpótlást kérjenek, figyelembe véve a sértettek pénzügyi alapjának azon kiegészítő szerepét, amelyet a kárpótlás és egyéb támogatás, így köztük a tanúvédelem nyújtásában játszik; biztosítsák, hogy a sértettek, valamint ügyvédeik részesüljenek a megfelelő jogi segítségnyújtásban és védelemben; |
| --- | --- |

—

ismerjék el a Nemzetközi Büntetőbíróságnak a sértettek igazságszolgáltatáshoz fűződő joga gyakorlására rendelkezésre álló innovatív eszközöket, beleérve a sértett lehetőségét a Nemzetközi Büntetőbíróság eljárásában való részvételre, valamint hogy kárpótlást kérjenek, figyelembe véve a sértettek pénzügyi alapjának azon kiegészítő szerepét, amelyet a kárpótlás és egyéb támogatás, így köztük a tanúvédelem nyújtásában játszik; biztosítsák, hogy a sértettek, valamint ügyvédeik részesüljenek a megfelelő jogi segítségnyújtásban és védelemben;

| — | ismerjék el a Bíróság által eddig elért fejlődést azon a téren, hogy kapcsolatot keres az érintett közösségekkel, valamint ösztönözzék azt, hogy e munkát fejlessze tovább; alá kell húzniuk a Nemzetközi Büntetőbíróság működésének a Bíróság sértettek és érintett közösségek körében kiváltott hatása növekedésében játszott fontosságát; |
| --- | --- |

—

ismerjék el a Bíróság által eddig elért fejlődést azon a téren, hogy kapcsolatot keres az érintett közösségekkel, valamint ösztönözzék azt, hogy e munkát fejlessze tovább; alá kell húzniuk a Nemzetközi Büntetőbíróság működésének a Bíróság sértettek és érintett közösségek körében kiváltott hatása növekedésében játszott fontosságát;

| — | fordítsanak különös figyelmet azon csoportokra, akiket a hagyományok szerint mindig is a peremre szorítottak, mint például a gyermekeket, a nőket és őslakosokat, annak biztosítása érdekében, hogy a nemzetközi büntetőügyi igazságszolgáltatás ne váljon az esetlegesen elszenvedett károk és sztereotipizálás fenntartásának eszközévé; |
| --- | --- |

—

fordítsanak különös figyelmet azon csoportokra, akiket a hagyományok szerint mindig is a peremre szorítottak, mint például a gyermekeket, a nőket és őslakosokat, annak biztosítása érdekében, hogy a nemzetközi büntetőügyi igazságszolgáltatás ne váljon az esetlegesen elszenvedett károk és sztereotipizálás fenntartásának eszközévé;

| — | ítéljenek meg jelentős pénzügyi támogatást a sértettek pénzügyi alapja részére; |
| --- | --- |

—

ítéljenek meg jelentős pénzügyi támogatást a sértettek pénzügyi alapja részére;

| — | a Felülvizsgálati Konferencia során működjenek együtt a civil társadalommal annak biztosítása érdekében, hogy nézeteiket megfelelően képviseljék, beleértve azt, hogy részt vesznek az emberi jogi hálózat által szervezés alatt álló, ún. Emberek élőhelye elnevezésű rendezvényeken; |
| --- | --- |

—

a Felülvizsgálati Konferencia során működjenek együtt a civil társadalommal annak biztosítása érdekében, hogy nézeteiket megfelelően képviseljék, beleértve azt, hogy részt vesznek az emberi jogi hálózat által szervezés alatt álló, ún. Emberek élőhelye elnevezésű rendezvényeken;

| 13. | megismétli a tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy biztosítsanak maradéktalan együttműködést a Részes Államok, az aláíró államok és a Bíróság között a Római Statútum 86. cikkével összhangban annak érdekében, hogy az alábbi eszközökkel tartsák tiszteletben azt a célt és tárgyat, amely alapján annak preambuluma szerint „a nemzetközi közösség egészét érintő legsúlyosabb bűntettek nem maradhatnak büntetlenül”:






  — | az együttműködésről szóló nemzeti jogszabályok törvénybe iktatása, a Római Statútum IX. részével összhangban, amennyiben eddig erre nem került sor; |
| --- | --- | --- |

13.

megismétli a tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy biztosítsanak maradéktalan együttműködést a Részes Államok, az aláíró államok és a Bíróság között a Római Statútum 86. cikkével összhangban annak érdekében, hogy az alábbi eszközökkel tartsák tiszteletben azt a célt és tárgyat, amely alapján annak preambuluma szerint „a nemzetközi közösség egészét érintő legsúlyosabb bűntettek nem maradhatnak büntetlenül”:

—

az együttműködésről szóló nemzeti jogszabályok törvénybe iktatása, a Római Statútum IX. részével összhangban, amennyiben eddig erre nem került sor;

| — | azon kötelezettségvállalásuk megerősítése, hogy a Bíróságnak fenntartás nélkül minden szükséges együttműködést és támogatást biztosítsanak; |
| --- | --- |

—

azon kötelezettségvállalásuk megerősítése, hogy a Bíróságnak fenntartás nélkül minden szükséges együttműködést és támogatást biztosítsanak;

| — | eseti megállapodások kötésének megfontolása a Bírósággal a sértettek és tanúk tartózkodási helyének megváltoztatása, valamint a Bíróság ítéleteinek végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

—

eseti megállapodások kötésének megfontolása a Bírósággal a sértettek és tanúk tartózkodási helyének megváltoztatása, valamint a Bíróság ítéleteinek végrehajtása céljából;

| — | annak biztosítása, hogy az együttműködés a Nemzetközi Büntetőbíróság Részes Államai Közgyűlése napirendjén állandó pont legyen, valamint hogy a Bíróság tényleges kihívásai és szükségletei megvitatásra kerüljenek, illetve hogy az államok által elért előrehaladást mérjék; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az együttműködés a Nemzetközi Büntetőbíróság Részes Államai Közgyűlése napirendjén állandó pont legyen, valamint hogy a Bíróság tényleges kihívásai és szükségletei megvitatásra kerüljenek, illetve hogy az államok által elért előrehaladást mérjék;

| 14. | üdvözli a Római Statútum 124. cikkének felülvizsgálatát és megvitatását („átmeneti rendelkezés”), amely lehetővé teszi az államok számára, hogy választásuk szerint a ratifikációt követő hét évig állampolgáraik ne tartozzanak a Bíróság háborús bűntettekkel kapcsolatos joghatósága alá, és annak az alapokmányból történő azonnali törlésére hív fel azért, hogy a jogszabályokat az alapokmány Részes Államainak területén vagy állampolgárai által elkövetett állítólagos háborús bűntettek valamennyi gyanúsítottjára egyformán alkalmazzák; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Római Statútum 124. cikkének felülvizsgálatát és megvitatását („átmeneti rendelkezés”), amely lehetővé teszi az államok számára, hogy választásuk szerint a ratifikációt követő hét évig állampolgáraik ne tartozzanak a Bíróság háborús bűntettekkel kapcsolatos joghatósága alá, és annak az alapokmányból történő azonnali törlésére hív fel azért, hogy a jogszabályokat az alapokmány Részes Államainak területén vagy állampolgárai által elkövetett állítólagos háborús bűntettek valamennyi gyanúsítottjára egyformán alkalmazzák;

| 15. | felhívja a tagállamokat, hogy döntsenek annak kiemeltségi fokáról, hogy a nem nemzetközi fegyverese konfliktus összefüggésében egyes fegyverek használatát a bíróság joghatósága alá tartozó háborús bűntettek közé felvegyék-e, a Római Statútum 8. cikkéhez fűzött módosításokra vonatkozó belga javaslattal összhangban, amelyet a Részes Államok közgyűlésének nyolcadik ülésére nyújtottak be, és amely a büntetőjogi szankciókat kiterjeszti a nem nemzetközi fegyveres konfliktusokra a méreg, mérgezett fegyverek, fulladást okozó, mérgező vagy egyéb gázok és minden hasonló folyadék, anyag vagy szerkezet használatát, valamint azon golyók használatát, amelyek szétszóródnak, illetve beágyazódnak a testben; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat, hogy döntsenek annak kiemeltségi fokáról, hogy a nem nemzetközi fegyverese konfliktus összefüggésében egyes fegyverek használatát a bíróság joghatósága alá tartozó háborús bűntettek közé felvegyék-e, a Római Statútum 8. cikkéhez fűzött módosításokra vonatkozó belga javaslattal összhangban, amelyet a Részes Államok közgyűlésének nyolcadik ülésére nyújtottak be, és amely a büntetőjogi szankciókat kiterjeszti a nem nemzetközi fegyveres konfliktusokra a méreg, mérgezett fegyverek, fulladást okozó, mérgező vagy egyéb gázok és minden hasonló folyadék, anyag vagy szerkezet használatát, valamint azon golyók használatát, amelyek szétszóródnak, illetve beágyazódnak a testben;

| 16. | hangsúlyozza a Bíróság komplementaritása elvének hatékonyságát, amely a nemzetközi büntető igazságszolgáltatás átfogó rendszerének (a Római Statútum rendszerének) alapja, és amely alapján a Részes Államoknak a nemzetközi bűncselekmények nyomázására és üldözésére vonatkozó elsődleges feladatát egyértelműen megerősíti a Nemzetközi Büntetőbíróság kiegészítő (szubszidiáris) joghatósága; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a Bíróság komplementaritása elvének hatékonyságát, amely a nemzetközi büntető igazságszolgáltatás átfogó rendszerének (a Római Statútum rendszerének) alapja, és amely alapján a Részes Államoknak a nemzetközi bűncselekmények nyomázására és üldözésére vonatkozó elsődleges feladatát egyértelműen megerősíti a Nemzetközi Büntetőbíróság kiegészítő (szubszidiáris) joghatósága;

| 17. | mély meggyőződése, hogy a Kampalában folytatott megbeszélések során a tagállamoknak az alábbi feladataik vannak:






  — | erősítsék elsődleges kötelezettségüket, miszerint nyomozást folytatnak a háborús bűntettek, a népirtások és emberiesség elleni bűntettek ügyében, illetve azokat üldözik, valamint vállaljanak kötelezettséget, hogy jogszabályaik között törvénybe iktatják a háborús bűntettek, a népirtás és az emberiesség elleni bűntettek fogalommeghatározásait a Római Statútumnak megfelelően; |
| --- | --- | --- |

17.

mély meggyőződése, hogy a Kampalában folytatott megbeszélések során a tagállamoknak az alábbi feladataik vannak:

—

erősítsék elsődleges kötelezettségüket, miszerint nyomozást folytatnak a háborús bűntettek, a népirtások és emberiesség elleni bűntettek ügyében, illetve azokat üldözik, valamint vállaljanak kötelezettséget, hogy jogszabályaik között törvénybe iktatják a háborús bűntettek, a népirtás és az emberiesség elleni bűntettek fogalommeghatározásait a Római Statútumnak megfelelően;

| — | vegyenek részt „pozitív komplementaritásban” többek között a hatékony nemzeti eljárás szükségességének hangsúlyozásával, köztük azon országokban, ahol nagy szükség van az igazságszolgáltatásra, mint például azon országok, ahol a Nemzetközi Büntetőbíróság szerepe aktív, illetve amelyek a Nemzetközi Büntetőbíróság ideiglenes vizsgálata alatt állnak; |
| --- | --- |

—

vegyenek részt „pozitív komplementaritásban” többek között a hatékony nemzeti eljárás szükségességének hangsúlyozásával, köztük azon országokban, ahol nagy szükség van az igazságszolgáltatásra, mint például azon országok, ahol a Nemzetközi Büntetőbíróság szerepe aktív, illetve amelyek a Nemzetközi Büntetőbíróság ideiglenes vizsgálata alatt állnak;

| — | hangsúlyozzák a hatékony nemzeti eljárások indításának és végrehajtásának fontosságát, valamint különösen kezeljék az államok részéről mutatkozó politikai akarat hiányának kérdését; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozzák a hatékony nemzeti eljárások indításának és végrehajtásának fontosságát, valamint különösen kezeljék az államok részéről mutatkozó politikai akarat hiányának kérdését;

| — | hangsúlyozzák az államok arra irányuló politikai akarata felépítésének rendkívüli fontosságát, hogy teljesítsék a komplementaritás alapján fennálló kötelezettségeiket, és hozzanak lépéseket abból a célból, hogy ösztönözzék az államokat, hogy álljanak az igazságszolgáltatás oldalára, és helyezkedjenek szembe a büntetlenséggel; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozzák az államok arra irányuló politikai akarata felépítésének rendkívüli fontosságát, hogy teljesítsék a komplementaritás alapján fennálló kötelezettségeiket, és hozzanak lépéseket abból a célból, hogy ösztönözzék az államokat, hogy álljanak az igazságszolgáltatás oldalára, és helyezkedjenek szembe a büntetlenséggel;

| 18. | sürgeti a Római Statútum valamennyi Részes Államát, különösen az uniós tagállamokat, hogy iktassanak törvénybe vagy hajtsanak végre olyan nemzeti jogszabályokat, amelyek biztosítják, hogy maradéktalanul együtt tudjanak működni a Nemzetközi Büntetőbírósággal; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a Római Statútum valamennyi Részes Államát, különösen az uniós tagállamokat, hogy iktassanak törvénybe vagy hajtsanak végre olyan nemzeti jogszabályokat, amelyek biztosítják, hogy maradéktalanul együtt tudjanak működni a Nemzetközi Büntetőbírósággal;

| 19. | sürgeti a Római Statútum valamennyi részes felét, hogy kössön megállapodást a sértettek és tanúk tartózkodási helyének megváltoztatásáról és az ítéletek végrehajtásáról; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a Római Statútum valamennyi részes felét, hogy kössön megállapodást a sértettek és tanúk tartózkodási helyének megváltoztatásáról és az ítéletek végrehajtásáról;

| 20. | felhívja az Uniót, a tagállamokat és más nemzetközi adományozókat, hogy támogassák azokat a reformfolyamatokat és nemzeti kapacitás képző erőfeszítéseket, amelyek célja, hogy erősítsék a független igazságszolgáltatást, a bűnüldözési ágazatot és büntetésvégrehajtási rendszert a Római Statútumban szereplő bűncselekmények elkövetésével közvetlenül érintett valamennyi fejlődő országban, és ezáltal biztosítsák a komplementaritás elvének hatékony végrehajtását, valamint a Bíróság határozatainak államok által történő betartását is; |
| --- | --- |

20.

felhívja az Uniót, a tagállamokat és más nemzetközi adományozókat, hogy támogassák azokat a reformfolyamatokat és nemzeti kapacitás képző erőfeszítéseket, amelyek célja, hogy erősítsék a független igazságszolgáltatást, a bűnüldözési ágazatot és büntetésvégrehajtási rendszert a Római Statútumban szereplő bűncselekmények elkövetésével közvetlenül érintett valamennyi fejlődő országban, és ezáltal biztosítsák a komplementaritás elvének hatékony végrehajtását, valamint a Bíróság határozatainak államok által történő betartását is;

| 21. | felhívja a részes feleket, hogy fogadjanak el a kampalai megbeszéléseken alapuló határozatot, amely hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tisztességes és részrehajlástól mentes perekben ténylegesen szolgáltassanak igazságot a sértetteknek; |
| --- | --- |

21.

felhívja a részes feleket, hogy fogadjanak el a kampalai megbeszéléseken alapuló határozatot, amely hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tisztességes és részrehajlástól mentes perekben ténylegesen szolgáltassanak igazságot a sértetteknek;

| 22. | felhívja az uniós tagállamokat, hogy újítsák meg a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos, a jövőre vonatkozó kötelezettségvállalásukat; |
| --- | --- |

22.

felhívja az uniós tagállamokat, hogy újítsák meg a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos, a jövőre vonatkozó kötelezettségvállalásukat;

| 23. | támogatja az NBB Római Statútuma Részes Államai magas szintű képviselőinek arra irányuló javaslatát, hogy a Római Statútum 1998. évi elfogadásának napját, július 17-ét nyilvánítsák a Nemzetközi Büntetőügyi Igazságszolgáltatás Napjává; |
| --- | --- |

23.

támogatja az NBB Római Statútuma Részes Államai magas szintű képviselőinek arra irányuló javaslatát, hogy a Római Statútum 1998. évi elfogadásának napját, július 17-ét nyilvánítsák a Nemzetközi Büntetőügyi Igazságszolgáltatás Napjává;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  ICC-ASP/8/Res.6. sz. állásfoglalás.

(2)  HL C 379., 1998.12.7., 265. o.

(3)  HL C 262., 2001.9.18., 262. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P5_TA(2002)0082.

(5)  Elfogadott szövegek, P5_TA(2002)0367.

(6)  Elfogadott szövegek, P5_TA(2002)0449.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0238.

(8)  HL L 150., 2003.6.18., 67. o.

(9)  5742/04. tanácsi dokumentum.

(10)  A Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának valamely Részes Állama és az Egyesült Államok közti megállapodásra vonatkozó irányadó elvek a személyek bíróságnak történő átadása feltételeit illetően.

(11)  A 2002. június 13-i 2002/494/IB határozat a népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús bűncselekményekért felelős személyek tekintetében a kapcsolattartó pontok európai hálózatának létrehozásáról (HL L 167., 2002.6.26., 1. o.). A 2002. június 13-i 2002/584/IB kerethatározat az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról (HL L 190., 2002.7.18., 1.o.); a népirtással, az emberiség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásról és büntetőeljárásról szóló, 2003. május 8-i 2003/335/IB határozat (HL L 118., 2003.5.14., 12.o.).

(12)  Az EUSz. 2.cikke, 3. cikkének (5) bekezdése és 6. cikke.

(13)  HL L 115., 2006.4.28., 50. o.

---

2010. május 20., csütörtök

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/84 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/84

---

2010. május 20., csütörtökAz egységes piac megvalósítása a fogyasztók és a polgárok számára

P7_TA(2010)0186

Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása egységes piac létrehozásáról a fogyasztók és az állampolgárok számára (2010/2011(INI))

2011/C 161 E/14

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Tanácshoz intézett, az „Európa 2020, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

tekintettel Mario Monti Bizottsághoz benyújtott, az egységes piac újjáélesztéséről szóló jelentésére (1),

tekintettel a „Polgárközpontú program – eredményeket Európának” című bizottsági közleményre (COM(2006)0211),

tekintettel az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2007)0724) és a közleményt kísérő, „Az egységes piac: az elért eredmények áttekintése” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2007)1521), az egységes piac felülvizsgálatáról szóló, 2007. szeptember 4-i parlamenti állásfoglalásra (2), és „Az egységes piac felülvizsgálata: egy év elteltével”című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2008)3064),

tekintettel a „Lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás: új 21. századi társadalmi vízió felé” című bizottsági közleményre (COM(2007)0726) és az „Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” című bizottsági közleményre (COM(2007)0725), valamint az Európai Bizottság általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyvéről szóló, 2006. szeptember 27-i parlamenti állásfoglalásra (3),

tekintettel a Bizottságnak az egységes piac működésének javítását célzó intézkedésekről szóló 2009. június 29-i ajánlására (4) és a Bizottságnak a belső piacot érintő irányelveknek a nemzeti jogba történő átvételéről szóló 2004. július 12-i ajánlására (5),

tekintettel a belső piaci eredménytábla 2009. júliusi kiadására (SEC(2009)1007) és a belső piaci eredménytábláról szóló 2010. március 9-i (6) és 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (7),

tekintettel a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak szóló, „Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013 – a fogyasztók pozíciójának erősítése, jólétük növelése, és hatékony védelmük” című bizottsági közleményre (COM(2007)0099, valamint „A közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007–2013” című, 2008. május 20-i parlamenti állásfoglalásra (8),

tekintettel „Az egységes piac fogyasztói eredményeinek monitorozása: a fogyasztói piacok eredménytáblájának második kiadása” című, 2009. január 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0025) és az ezt kísérő, „A fogyasztói piacok eredménytáblájának második kiadása” című bizottsági munkadokumentumra (SEC(2009)0076),

tekintettel a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0330), és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) alkalmazásáról szóló, 2009. július 2-i bizottsági jelentésre (COM(2009)0336),

tekintettel a fogyasztóvédelemről szóló, 2010. március 9-i állásfoglalására (9),

tekintettel „A határokon átnyúló elektronikus végfogyasztói kereskedelem az EU-ban” című bizottsági közleményre (COM(2009)0557),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekciójának „Az egységes európai piac akadályai 2008-ban” című jelentésére (10),

tekintettel a SOLVIT hálózat fejlődéséről és teljesítményéről szóló, 2008. évi SOLVIT-jelentésre (SEC(2009)0142), a polgárok és vállalkozások számára az egységes piaccal kapcsolatos segítségnyújtási szolgáltatásokra vonatkozó integrált megközelítésre irányuló cselekvési tervről szóló, 2008. május 8-i bizottsági munkadokumentumra (SEC(2008)1882) és a SOLVIT-ról szóló, 2010. március 9-i parlamenti állásfoglalásra (11),

tekintettel a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, amelynek célja az akkreditálás és a piacfelügyelet tekintetében egy általános keret és elvek megállapítása,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 26. cikkére, amely kimondja, hogy „a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződések rendelkezéseivel összhangban biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása”,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 3. cikkének (3) bekezdésére, amely előírja a kötelezettséget, miszerint „az Unió Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodik, amely olyan kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, árstabilitáson és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon alapul, amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul”,

tekintettel az Európai Unió EUSz. 6. cikkével a Szerződésekbe beépített alapjogi chartájára,

tekintettel az EUMSz. 9. cikkére, amely kimondja, hogy „Politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.”,

tekintettel az EUMSz. 11. cikkére, amely kimondja, hogy „a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába”,

tekintettel az EUMSz. 12. cikkére, amely kimondja, hogy „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb közösségi politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”,

tekintettel az EUMSz. 14. cikkére és az ahhoz tartozó, az általános érdekű (gazdasági) szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvre,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0132/2010),

| A. | mivel a jogokkal és lehetőségekkel kapcsolatos információhiányból, a felaprózott szabályozásból, a jogalkotási kezdeményezések több kiemelt területen megfigyelhető hiányából, a szabályok hiányos átültetéséből, nem megfelelő alkalmazásából és érvényesítéséből, valamint a közigazgatási koordináció és együttműködés hiányából adódóan számos akadály áll azon állampolgárok, fogyasztók és kkv-k előtt, akik a határokon átnyúlóan is a saját tagállamukban meglévővel azonos biztonságérzet és bizalom mellett kívánnak mozogni, vásárolni, értékesíteni vagy kereskedni, |
| --- | --- |

A.

mivel a jogokkal és lehetőségekkel kapcsolatos információhiányból, a felaprózott szabályozásból, a jogalkotási kezdeményezések több kiemelt területen megfigyelhető hiányából, a szabályok hiányos átültetéséből, nem megfelelő alkalmazásából és érvényesítéséből, valamint a közigazgatási koordináció és együttműködés hiányából adódóan számos akadály áll azon állampolgárok, fogyasztók és kkv-k előtt, akik a határokon átnyúlóan is a saját tagállamukban meglévővel azonos biztonságérzet és bizalom mellett kívánnak mozogni, vásárolni, értékesíteni vagy kereskedni,

| B. | mivel ugyanakkor az említett akadályok leküzdése érdekében a jogszabályok harmonizálására tett erőfeszítések időnként túlszabályozáshoz vezettek, ami kedvezőtlenül hatott a kkv-k, különösképp az európai piac kiaknázásával szemben a helyi szintű működést előnyben részesítő mikrovállalkozások többségére, valamint a helyi önkormányzati szervekre, és ezért jobb szabályozásra van szükség, amely minimális adminisztratív terheket ír elő, |
| --- | --- |

B.

mivel ugyanakkor az említett akadályok leküzdése érdekében a jogszabályok harmonizálására tett erőfeszítések időnként túlszabályozáshoz vezettek, ami kedvezőtlenül hatott a kkv-k, különösképp az európai piac kiaknázásával szemben a helyi szintű működést előnyben részesítő mikrovállalkozások többségére, valamint a helyi önkormányzati szervekre, és ezért jobb szabályozásra van szükség, amely minimális adminisztratív terheket ír elő,

| C. | mivel a munkavállalók, szolgáltatók és szakemberek csupán kis százaléka szánja el magát arra, hogy másik tagállamba költözzék, többek között azért, mert az ezzel járó bürokrácia és a szociális biztonsági jogok elvesztésének kockázata túlságosan bonyolulttá és költségessé teszi azt, |
| --- | --- |

C.

mivel a munkavállalók, szolgáltatók és szakemberek csupán kis százaléka szánja el magát arra, hogy másik tagállamba költözzék, többek között azért, mert az ezzel járó bürokrácia és a szociális biztonsági jogok elvesztésének kockázata túlságosan bonyolulttá és költségessé teszi azt,

| D. | mivel a nyelvi akadályok, a beruházásokkal, kifizetésekkel és a felelősséggel kapcsolatos biztonság hiánya és az egyes tagállamok jogi, közigazgatási, társadalmi és kulturális hagyományai közötti különbségek miatt csak kisszámú vállalkozó és kkv kínálja áruit és szolgáltatásait hazai piacain kívül, |
| --- | --- |

D.

mivel a nyelvi akadályok, a beruházásokkal, kifizetésekkel és a felelősséggel kapcsolatos biztonság hiánya és az egyes tagállamok jogi, közigazgatási, társadalmi és kulturális hagyományai közötti különbségek miatt csak kisszámú vállalkozó és kkv kínálja áruit és szolgáltatásait hazai piacain kívül,

| E. | mivel az egységes piacot nem szabad más horizontális politikai területektől, különösen az egészségügytől, a szociális és fogyasztóvédelemtől, a munkajogtól, a környezetvédelemtől, a fenntartható fejlődéstől és a külpolitikától elszigetelten vizsgálni, |
| --- | --- |

E.

mivel az egységes piacot nem szabad más horizontális politikai területektől, különösen az egészségügytől, a szociális és fogyasztóvédelemtől, a munkajogtól, a környezetvédelemtől, a fenntartható fejlődéstől és a külpolitikától elszigetelten vizsgálni,

| F. | mivel az EU 2020 stratégiának reális célokat kell kitűznie egy környezetbarát, tudásalapú szociális piacgazdaság és a fenntartható fejlődés 2020-ra történő elérése, valamint a munkahelyteremtés érdekében, többek között a környezetvédelmi ágazatban; mivel az EU 2020 stratégia sarokkövét az egységes európai piacnak kell képeznie, amely felvállalja a társadalmi igazságosság és a gazdasági növekedés kihívását, továbbá a polgárok érdekeire, a fogyasztóvédelemre és a kkv-kra összpontosít, |
| --- | --- |

F.

mivel az EU 2020 stratégiának reális célokat kell kitűznie egy környezetbarát, tudásalapú szociális piacgazdaság és a fenntartható fejlődés 2020-ra történő elérése, valamint a munkahelyteremtés érdekében, többek között a környezetvédelmi ágazatban; mivel az EU 2020 stratégia sarokkövét az egységes európai piacnak kell képeznie, amely felvállalja a társadalmi igazságosság és a gazdasági növekedés kihívását, továbbá a polgárok érdekeire, a fogyasztóvédelemre és a kkv-kra összpontosít,

| G. | mivel az egységes piaccal és a nemzetközi kereskedelemmel kapcsolatos kérdések egyre inkább összefüggenek, és befolyásolják egymást, |
| --- | --- |

G.

mivel az egységes piaccal és a nemzetközi kereskedelemmel kapcsolatos kérdések egyre inkább összefüggenek, és befolyásolják egymást,

| H. | mivel sok európai polgár nincs tisztában azzal, hogy az egységes piac milyen gyakorlati előnyöket nyújtana a számára, mert túl kevés, és nehezen érthető információ áll rendelkezésére a tárgyban, |
| --- | --- |

H.

mivel sok európai polgár nincs tisztában azzal, hogy az egységes piac milyen gyakorlati előnyöket nyújtana a számára, mert túl kevés, és nehezen érthető információ áll rendelkezésére a tárgyban,

Általános megfontolások

| 1. | úgy véli, az Unió különösen gondterhes időszak elé néz az egységes európai piaci integráció történetében; azon az állásponton van, hogy a jelenlegi és jövőbeni kihívásokat következetesen, határozottan, elkötelezettséggel és kellő kitartással kell kezelni, és ennek az attitűdnek az együttműködés és a szolidaritás szellemében szükségképpen érzékenységgel és gyakorlatiassággal is párosulnia kell; hangsúlyozza, hogy ez a folyamat határozott fellépést és jelentős kezdeményezőkészséget igényel az Európai Bizottságtól, továbbá politikai elkötelezettséget kíván a Tanácstól, a tagállamoktól és az Európai Parlamenttől; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, az Unió különösen gondterhes időszak elé néz az egységes európai piaci integráció történetében; azon az állásponton van, hogy a jelenlegi és jövőbeni kihívásokat következetesen, határozottan, elkötelezettséggel és kellő kitartással kell kezelni, és ennek az attitűdnek az együttműködés és a szolidaritás szellemében szükségképpen érzékenységgel és gyakorlatiassággal is párosulnia kell; hangsúlyozza, hogy ez a folyamat határozott fellépést és jelentős kezdeményezőkészséget igényel az Európai Bizottságtól, továbbá politikai elkötelezettséget kíván a Tanácstól, a tagállamoktól és az Európai Parlamenttől;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az egységes piac nem pusztán gazdasági struktúra, és hogy az egységes piacról szóló jogszabályok a polgárok konkrét alapvető jogainak – pl. a biztonsághoz és a magánélethez való jog – védelmét és fenntartását szolgálják, és hogy ezért a zökkenőmentesen működő egységes piac az európai polgárok, fogyasztók és kkv-k elsődleges érdeke, tekintve a jelenleg az EU előtt álló számos gazdasági és egyéb kihívást; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az egységes piac nem pusztán gazdasági struktúra, és hogy az egységes piacról szóló jogszabályok a polgárok konkrét alapvető jogainak – pl. a biztonsághoz és a magánélethez való jog – védelmét és fenntartását szolgálják, és hogy ezért a zökkenőmentesen működő egységes piac az európai polgárok, fogyasztók és kkv-k elsődleges érdeke, tekintve a jelenleg az EU előtt álló számos gazdasági és egyéb kihívást;

| 3. | kiemeli, hogy a struktúrájában rejlő gazdasági, technológiai és jogalkotási hiányosságok ellenére az egységes európai piac – az euróövezettel együtt – szemlélteti a legjobban az EU gazdasági integrációjának és egységének valódi jelentését, és az EU polgárai számára kétségtelenül ez jelenti az európai integráció legjobban érzékelhető eredményét; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy a struktúrájában rejlő gazdasági, technológiai és jogalkotási hiányosságok ellenére az egységes európai piac – az euróövezettel együtt – szemlélteti a legjobban az EU gazdasági integrációjának és egységének valódi jelentését, és az EU polgárai számára kétségtelenül ez jelenti az európai integráció legjobban érzékelhető eredményét;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az egységes piac várhatóan új távlatokat nyit a kutatási és innovációs ágazatban, fokozottabban előmozdítva az áruk és szolgáltatások fejlesztését, külön hangsúlyt helyezve a tudásra és a technológiára, amely a jövőben a gazdasági fejlődés motorja lesz; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az egységes piac várhatóan új távlatokat nyit a kutatási és innovációs ágazatban, fokozottabban előmozdítva az áruk és szolgáltatások fejlesztését, külön hangsúlyt helyezve a tudásra és a technológiára, amely a jövőben a gazdasági fejlődés motorja lesz;

| 5. | üdvözli és teljes mértékben támogatja a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy helyezzék vissza a belső piaccal kapcsolatos politika középpontjába azokat, akik benne élnek és naponta használják, valamint támogatja a Bizottság elkötelezettségét az iránt, hogy végrehajtó hatásköreinek teljes kihasználásával síkra szálljon az egységes piac határozott védelméért, továbbá hogy a Lisszaboni Szerződésben foglalt kötelezettségek alapján szociális és környezeti jövőképet vázoljon fel az egységes piac számára; |
| --- | --- |

5.

üdvözli és teljes mértékben támogatja a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy helyezzék vissza a belső piaccal kapcsolatos politika középpontjába azokat, akik benne élnek és naponta használják, valamint támogatja a Bizottság elkötelezettségét az iránt, hogy végrehajtó hatásköreinek teljes kihasználásával síkra szálljon az egységes piac határozott védelméért, továbbá hogy a Lisszaboni Szerződésben foglalt kötelezettségek alapján szociális és környezeti jövőképet vázoljon fel az egységes piac számára;

Az egységes piaci integrációs folyamat nem visszafordíthatatlan

| 6. | hangsúlyozza, hogy az egységes piaccá integrálódás nem visszafordíthatatlan folyamat, és az egységes piac további létezését nem szabad magától értetődőnek venni; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az egységes piaccá integrálódás nem visszafordíthatatlan folyamat, és az egységes piac további létezését nem szabad magától értetődőnek venni;

| 7. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a gazdasági protekcionizmus nemzeti szinten történő újjáéledése nagy valószínűséggel az egységes piac széttöredezéséhez vezetne, ezért ezt el kell kerülni; aggodalommal tölti el, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságot több tagállamban ürügyként használhatják fel protekcionista intézkedések újbóli bevezetéséhez, miközben a visszaesés éppen közös védelmi mechanizmusokat tenne szükségessé; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a gazdasági protekcionizmus nemzeti szinten történő újjáéledése nagy valószínűséggel az egységes piac széttöredezéséhez vezetne, ezért ezt el kell kerülni; aggodalommal tölti el, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságot több tagállamban ürügyként használhatják fel protekcionista intézkedések újbóli bevezetéséhez, miközben a visszaesés éppen közös védelmi mechanizmusokat tenne szükségessé;

| 8. | úgy véli, a válság jelentős károkat okozott az egységes piaci integráció folyamatában, és az egységes piac iránti ellenséges érzület és bizalmatlanság csak növekedett a tagállamok gazdasági rendszereiből fakadó hiányosságok és egyenlőtlenségek miatt; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, a válság jelentős károkat okozott az egységes piaci integráció folyamatában, és az egységes piac iránti ellenséges érzület és bizalmatlanság csak növekedett a tagállamok gazdasági rendszereiből fakadó hiányosságok és egyenlőtlenségek miatt;

| 9. | emlékeztet rá, hogy a válságkezelési politikának nem szabad letérítenie az EU-t az egységes piaci integráció útjáról, hanem lehetőséget kell nyújtania az egységes piac jelenlegi struktúrájának reformjára, konszolidálására és javítására, kiaknázva a környezetbarát gazdaságban rejlő munkahely-teremtési potenciált és visszanyerve a polgárok – különösen a fogyasztók és a kkv-k – bizalmát; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet rá, hogy a válságkezelési politikának nem szabad letérítenie az EU-t az egységes piaci integráció útjáról, hanem lehetőséget kell nyújtania az egységes piac jelenlegi struktúrájának reformjára, konszolidálására és javítására, kiaknázva a környezetbarát gazdaságban rejlő munkahely-teremtési potenciált és visszanyerve a polgárok – különösen a fogyasztók és a kkv-k – bizalmát;

| 10. | kiemeli, hogy az egységes piac újbóli beindítását nem szabad teljes egészében a mostani pénzügyi válságnak vezérelnie, és a megújulásnak túl kell mutatnia a válságból leszűrt alapvető tanulságokon; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy az egységes piac újbóli beindítását nem szabad teljes egészében a mostani pénzügyi válságnak vezérelnie, és a megújulásnak túl kell mutatnia a válságból leszűrt alapvető tanulságokon;

| 11. | kiemeli, hogy az egységes belső piac újraindításának konkrét, mérhető, realisztikus, releváns és ütemezett célok elérését kell szolgálnia, melyeket a szabad mozgással kapcsolatos, az Unió minden polgárát megillető alapjogokra épülő, megfelelő és hatékony politikai eszközök alkalmazásával kell elérni; |
| --- | --- |

11.

kiemeli, hogy az egységes belső piac újraindításának konkrét, mérhető, realisztikus, releváns és ütemezett célok elérését kell szolgálnia, melyeket a szabad mozgással kapcsolatos, az Unió minden polgárát megillető alapjogokra épülő, megfelelő és hatékony politikai eszközök alkalmazásával kell elérni;

| 12. | kiemeli, hogy az egységes európai piacnak égető szüksége van új lendületre, és az európai intézmények, különösen pedig a Bizottság részéről határozott irányításra, a tagállamok részéről pedig önálló politikai szerepvállalásra van szükség az egységes piac hitelessége és a belé vetett bizalom helyreállításához; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy az egységes európai piacnak égető szüksége van új lendületre, és az európai intézmények, különösen pedig a Bizottság részéről határozott irányításra, a tagállamok részéről pedig önálló politikai szerepvállalásra van szükség az egységes piac hitelessége és a belé vetett bizalom helyreállításához;

Az egységes piac holisztikus és közös megközelítésének szükségessége

| 13. | arra az álláspontra helyezkedik, hogy az egységes piac régi felfogását ki kell egészíteni annak érdekében, hogy több szempontot is figyelembe vegyen; kiemeli, hogy az egységes piac kialakításában és megvalósításában érintett összes szereplőnek holisztikusabb megközelítést kell alkalmaznia, amely teljes mértékben szem előtt tartja a polgárok aggályait; |
| --- | --- |

13.

arra az álláspontra helyezkedik, hogy az egységes piac régi felfogását ki kell egészíteni annak érdekében, hogy több szempontot is figyelembe vegyen; kiemeli, hogy az egységes piac kialakításában és megvalósításában érintett összes szereplőnek holisztikusabb megközelítést kell alkalmaznia, amely teljes mértékben szem előtt tartja a polgárok aggályait;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az egységes piac megerősítése, elmélyítése és kiterjesztése kulcsfontosságú a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az egységes piac megerősítése, elmélyítése és kiterjesztése kulcsfontosságú a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából;

| 15. | kiemeli, hogy az egységes piacnak központi szerepet kell kapnia a fenntartható és igen versenyképes szociális piacgazdaság céljának elérésében, az EU 2020 stratégia hosszú távú koncepciójával összefüggésben; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy az egységes piacnak központi szerepet kell kapnia a fenntartható és igen versenyképes szociális piacgazdaság céljának elérésében, az EU 2020 stratégia hosszú távú koncepciójával összefüggésben;

| 16. | úgy véli, hogy az EU 2020 stratégia sikerének alapvető előfeltétele az egységes piac; ezért javasolja, hogy az egységes európai piac újjáélesztésére irányuló stratégiákat és politikákat az európai intézmények koordinálják, és azok épüljenek pragmatikus, átfogó és széles hatókörű, minden tagállam által támogatott egyezségre, amelynek középpontjában elsősorban azok a prioritások állnak, amelyekkel a tagállamok valóban azonosulnak, és amelyeket nemzeti, regionális és helyi szinten hatékonyan végrehajtanak; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az EU 2020 stratégia sikerének alapvető előfeltétele az egységes piac; ezért javasolja, hogy az egységes európai piac újjáélesztésére irányuló stratégiákat és politikákat az európai intézmények koordinálják, és azok épüljenek pragmatikus, átfogó és széles hatókörű, minden tagállam által támogatott egyezségre, amelynek középpontjában elsősorban azok a prioritások állnak, amelyekkel a tagállamok valóban azonosulnak, és amelyeket nemzeti, regionális és helyi szinten hatékonyan végrehajtanak;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az egységes piacnak előnyöket kell kínálnia a fogyasztóknak az áruk és szolgáltatások jobb minősége, elfogadható árszínvonala és biztonsága tekintetében; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az egységes piacnak előnyöket kell kínálnia a fogyasztóknak az áruk és szolgáltatások jobb minősége, elfogadható árszínvonala és biztonsága tekintetében;

| 18. | paradigmaváltást szorgalmaz a politikai gondolkodásban, hogy az a polgárokra, a fogyasztókra és a kkv-kra összpontosítson az egységes európai piac újraindítása során; úgy véli, ez azzal érhető el, ha az európai polgár az Uniós politikaformálás középpontjába kerül; |
| --- | --- |

18.

paradigmaváltást szorgalmaz a politikai gondolkodásban, hogy az a polgárokra, a fogyasztókra és a kkv-kra összpontosítson az egységes európai piac újraindítása során; úgy véli, ez azzal érhető el, ha az európai polgár az Uniós politikaformálás középpontjába kerül;

| 19. | fenntartja, hogy az egységes piac újjáélesztéséhez megfelelőbb fékeket és ellensúlyokat, valamint több párbeszédet kell beépíteni a polgárok és a fogyasztók igényeinek megfelelő figyelembe vétele érdekében; úgy véli, egy információra épülő és polgárközpontú megközelítés segíteni fogja az Uniót abban, hogy visszanyerje az egységes európai piacba vetett közbizalmat és megtalálja a kezdeményezések elfogadásának azt a módját, amellyel biztosítható számára a szükséges versenyképesség a szociális dimenzió sérelme nélkül; |
| --- | --- |

19.

fenntartja, hogy az egységes piac újjáélesztéséhez megfelelőbb fékeket és ellensúlyokat, valamint több párbeszédet kell beépíteni a polgárok és a fogyasztók igényeinek megfelelő figyelembe vétele érdekében; úgy véli, egy információra épülő és polgárközpontú megközelítés segíteni fogja az Uniót abban, hogy visszanyerje az egységes európai piacba vetett közbizalmat és megtalálja a kezdeményezések elfogadásának azt a módját, amellyel biztosítható számára a szükséges versenyképesség a szociális dimenzió sérelme nélkül;

| 20. | emlékeztet arra, hogy az egységes piac társadalmi, fogyasztói, környezeti és gazdasági hatásainak érdemleges értékelése – aminek az egységes piacra irányuló minden javaslatban szerepelnie kell – elengedhetetlen a közbizalom megszerzéséhez, és a társadalmi, fogyasztóvédelmi, környezetvédelmi és gazdasági célok reális integrálását is biztosítja; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy az egységes piac társadalmi, fogyasztói, környezeti és gazdasági hatásainak érdemleges értékelése – aminek az egységes piacra irányuló minden javaslatban szerepelnie kell – elengedhetetlen a közbizalom megszerzéséhez, és a társadalmi, fogyasztóvédelmi, környezetvédelmi és gazdasági célok reális integrálását is biztosítja;

| 21. | úgy véli, hogy az egységes piacon a határok eltörlése tovább fokozta Európa versenyképességét a globalizált világban; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy az egységes piacon a határok eltörlése tovább fokozta Európa versenyképességét a globalizált világban;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a belső piac megfelelő működése elválaszthatatlan attól a szereptől, amely globális gazdasági szereplőként Európára hárul; úgy véli, hogy az Európai Uniónak védelmeznie kell szociális és környezeti modelljét az importált termékekre vonatkozó szabályok szigorú érvényesítése révén, és szilárdan ragaszkodnia kell e szabályok alkalmazásához többek között a többoldalú szervezetekben és különösen a Világkereskedelmi Szervezet vitarendezési eljárásainak keretében; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a belső piac megfelelő működése elválaszthatatlan attól a szereptől, amely globális gazdasági szereplőként Európára hárul; úgy véli, hogy az Európai Uniónak védelmeznie kell szociális és környezeti modelljét az importált termékekre vonatkozó szabályok szigorú érvényesítése révén, és szilárdan ragaszkodnia kell e szabályok alkalmazásához többek között a többoldalú szervezetekben és különösen a Világkereskedelmi Szervezet vitarendezési eljárásainak keretében;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a belső piac és a közös valuta pajzsként védte az európai vállalkozásokat és polgárokat a pénzügyi válságban, és mérsékelte annak káros hatásait; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a belső piac és a közös valuta pajzsként védte az európai vállalkozásokat és polgárokat a pénzügyi válságban, és mérsékelte annak káros hatásait;

Az egységes piaci politika által figyelembe veendő kihívások és lehetőségek

| 24. | úgy ítéli meg, hogy az Unió előtt álló legnagyobb kihívás az egyensúly megtalálása egy nyílt, a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést ösztönözni képes, továbbá a jövőben várható főbb kihívásokra (pl. versenyképesség, kutatás és fejlesztés, iparpolitika, demográfiai problémák, környezetvédelem és új technológiák) integrált választ kínáló gazdaság és egy olyan gazdasági rendszer között, amely egyaránt képes biztosítani a fogyasztóvédelmet, valamint a polgárok által igényelt szociális és környezetvédelmet; |
| --- | --- |

24.

úgy ítéli meg, hogy az Unió előtt álló legnagyobb kihívás az egyensúly megtalálása egy nyílt, a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést ösztönözni képes, továbbá a jövőben várható főbb kihívásokra (pl. versenyképesség, kutatás és fejlesztés, iparpolitika, demográfiai problémák, környezetvédelem és új technológiák) integrált választ kínáló gazdaság és egy olyan gazdasági rendszer között, amely egyaránt képes biztosítani a fogyasztóvédelmet, valamint a polgárok által igényelt szociális és környezetvédelmet;

| 25. | hangsúlyozza, hogy az egységes piacra vonatkozó szabályok végrehajtása továbbra is egyenetlen, mivel a piaci hálózatok nincsenek kellő mértékben összekapcsolódva, ami azt vonja maga után, hogy a vállalkozások és a polgárok napi szinten nehézségekbe ütköznek határokon átnyúló tevékenységeik során, mivel egyetlen tranzakció 27 különböző jogrendszer összehangolását teszi szükségessé; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy az egységes piacra vonatkozó szabályok végrehajtása továbbra is egyenetlen, mivel a piaci hálózatok nincsenek kellő mértékben összekapcsolódva, ami azt vonja maga után, hogy a vállalkozások és a polgárok napi szinten nehézségekbe ütköznek határokon átnyúló tevékenységeik során, mivel egyetlen tranzakció 27 különböző jogrendszer összehangolását teszi szükségessé;

| 26. | kiemeli, hogy EU-szintű széndioxid-kibocsátási szabványok kidolgozásával fontos lenne létrehozni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és környezetvédelmi technológiák, szolgáltatások és termékek egységes és környezetbarát piacát; rámutat, hogy az energiahatékony termékekre vonatkozó egyértelmű szabályokat és címkézést az Unió egész területén fokozatosan kötelezővé kell tenni; megjegyzi, hogy a meglévő módszereket és szabványokat figyelembe kell venni az ökológiai lábnyomra vonatkozó új szabványok kidolgozásakor; hangsúlyozza, hogy ezen új szabványok nem vezethetnek túlzott terhet jelentő követelmények megjelenéséhez, különösen a kkv-k esetében; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy EU-szintű széndioxid-kibocsátási szabványok kidolgozásával fontos lenne létrehozni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és környezetvédelmi technológiák, szolgáltatások és termékek egységes és környezetbarát piacát; rámutat, hogy az energiahatékony termékekre vonatkozó egyértelmű szabályokat és címkézést az Unió egész területén fokozatosan kötelezővé kell tenni; megjegyzi, hogy a meglévő módszereket és szabványokat figyelembe kell venni az ökológiai lábnyomra vonatkozó új szabványok kidolgozásakor; hangsúlyozza, hogy ezen új szabványok nem vezethetnek túlzott terhet jelentő követelmények megjelenéséhez, különösen a kkv-k esetében;

| 27. | szorgalmazza, hogy a digitális korban az Unió teljes mértékben használja ki az internet, az elektronikus kereskedelem, valamint az IKT-knak a kkv-k körében és az államigazgatásban való terjesztése nyújtotta lehetőségeket az egységes piac továbbfejlesztéséhez annak érdekében, hogy az az EU valamennyi polgára számára elérhető legyen; hangsúlyozza, hogy új technológiák fejlesztésénél figyelembe kell venni a polgárok, a fogyasztók és a kkv-k, valamint a kiszolgáltatott személyek védelmének szükségességét; |
| --- | --- |

27.

szorgalmazza, hogy a digitális korban az Unió teljes mértékben használja ki az internet, az elektronikus kereskedelem, valamint az IKT-knak a kkv-k körében és az államigazgatásban való terjesztése nyújtotta lehetőségeket az egységes piac továbbfejlesztéséhez annak érdekében, hogy az az EU valamennyi polgára számára elérhető legyen; hangsúlyozza, hogy új technológiák fejlesztésénél figyelembe kell venni a polgárok, a fogyasztók és a kkv-k, valamint a kiszolgáltatott személyek védelmének szükségességét;

| 28. | hangsúlyozza, hogy olyan új üzleti modellek kidolgozására van szükség, amelyekben a szerzői és szomszédos jogok tulajdonosai a kreatív online tartalomhoz való fogyasztói hozzáférés szükségtelen korlátozása nélkül méltányos díjazásban részesülnek; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy olyan új üzleti modellek kidolgozására van szükség, amelyekben a szerzői és szomszédos jogok tulajdonosai a kreatív online tartalomhoz való fogyasztói hozzáférés szükségtelen korlátozása nélkül méltányos díjazásban részesülnek;

| 29. | támogatja a kutatás, tudás és innováció minden jövőbeni stratégiába történő felvételére tett bizottsági kezdeményezéseket; elvárja, hogy a következő uniós költségvetésekben elegendő pénzeszközt különítsenek el az említett döntő fontosságú kérdések kezelésére; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy sürgősen rendezni kell a közösségi szabadalom megoldatlan kérdését; javasolja, hogy a Bizottság kezdje meg azon lehetséges módszerek vizsgálatát, amelyekkel konkrét mutatókat lehet kidolgozni a kutatás, a tudás és az innováció sikerének mérésére; |
| --- | --- |

29.

támogatja a kutatás, tudás és innováció minden jövőbeni stratégiába történő felvételére tett bizottsági kezdeményezéseket; elvárja, hogy a következő uniós költségvetésekben elegendő pénzeszközt különítsenek el az említett döntő fontosságú kérdések kezelésére; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy sürgősen rendezni kell a közösségi szabadalom megoldatlan kérdését; javasolja, hogy a Bizottság kezdje meg azon lehetséges módszerek vizsgálatát, amelyekkel konkrét mutatókat lehet kidolgozni a kutatás, a tudás és az innováció sikerének mérésére;

| 30. | támogatja a Bizottságnak – a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályba lépésén keresztül – az áruk biztonságának elősegítésére irányuló törekvéseit; |
| --- | --- |

30.

támogatja a Bizottságnak – a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályba lépésén keresztül – az áruk biztonságának elősegítésére irányuló törekvéseit;

Polgárok és fogyasztók az egységes piacon

| 31. | meg van győződve arról, hogy az európai polgár kevéssé érzékeli és érti meg az egységes piacot, továbbá az egységes piacról szerzett ismeretei sekélyesek, nem aktuálisak, zavarosak vagy kedvezőtlenek, részben a politikai elkötelezettség és a tájékoztatás hiánya, valamint a közvélemény alacsony szintű tájékozottsága miatt; az a véleménye, hogy határozott intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unió egységes piacra vonatkozó jövőbeli politikája jobban figyelembe vegye a fogyasztók, polgárok és kkv-k szükségleteit, és kézzelfogható eredményeket biztosítson számukra; |
| --- | --- |

31.

meg van győződve arról, hogy az európai polgár kevéssé érzékeli és érti meg az egységes piacot, továbbá az egységes piacról szerzett ismeretei sekélyesek, nem aktuálisak, zavarosak vagy kedvezőtlenek, részben a politikai elkötelezettség és a tájékoztatás hiánya, valamint a közvélemény alacsony szintű tájékozottsága miatt; az a véleménye, hogy határozott intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unió egységes piacra vonatkozó jövőbeli politikája jobban figyelembe vegye a fogyasztók, polgárok és kkv-k szükségleteit, és kézzelfogható eredményeket biztosítson számukra;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági és társadalmi támogatottság, valamint az európai polgárok együttműködésének biztosítása érdekében az EU-nak és a tagállamoknak aktívan népszerűsíteniük kell az európai gazdasági integráció nyújtotta lehetőségeket, és meg kell változtatniuk az egységes piacról alkotott közfelfogást, meg kell ismertetniük és értetniük az emberekkel az egységes piac kínálta előnyöket, valamint azt, hogyan érvényesíthetik jogaikat; fontosnak tartja ezért, hogy az egységes piac középpontjában a polgárok mindennapi életére és a fogyasztók igényeire legnagyobb hatást gyakorló ágazatok álljanak; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági és társadalmi támogatottság, valamint az európai polgárok együttműködésének biztosítása érdekében az EU-nak és a tagállamoknak aktívan népszerűsíteniük kell az európai gazdasági integráció nyújtotta lehetőségeket, és meg kell változtatniuk az egységes piacról alkotott közfelfogást, meg kell ismertetniük és értetniük az emberekkel az egységes piac kínálta előnyöket, valamint azt, hogyan érvényesíthetik jogaikat; fontosnak tartja ezért, hogy az egységes piac középpontjában a polgárok mindennapi életére és a fogyasztók igényeire legnagyobb hatást gyakorló ágazatok álljanak;

| 33. | úgy véli, hogy a legnyilvánvalóbb problémák, amelyekkel a fogyasztók – különösen a szolgáltatási szektorban – találkoznak, és amelyekkel kapcsolatban a fellépést a gyors eredmények érdekében elsőbbségként kell kezelni, a következők: (1) biztonságos termékekhez és minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés; (2) megbízható, összevethető és objektív információkhoz való hozzáférés, beleértve az árak összehasonlítását is; (3) nagyobb jogbiztonság és a szerződéses kapcsolatok egyértelműsége; (4) nagyobb biztonság a kifizetések terén; (5) a megfelelő, megfizethető és hatékony jogorvoslati rendszerhez való hozzáférés, valamint (6) a rendszer jobb megismertetése és a rendszerbe vetett bizalom növelése; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a legnyilvánvalóbb problémák, amelyekkel a fogyasztók – különösen a szolgáltatási szektorban – találkoznak, és amelyekkel kapcsolatban a fellépést a gyors eredmények érdekében elsőbbségként kell kezelni, a következők: (1) biztonságos termékekhez és minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférés; (2) megbízható, összevethető és objektív információkhoz való hozzáférés, beleértve az árak összehasonlítását is; (3) nagyobb jogbiztonság és a szerződéses kapcsolatok egyértelműsége; (4) nagyobb biztonság a kifizetések terén; (5) a megfelelő, megfizethető és hatékony jogorvoslati rendszerhez való hozzáférés, valamint (6) a rendszer jobb megismertetése és a rendszerbe vetett bizalom növelése;

| 34. | fenntartja, hogy a polgárok nem kapnak elegendő információt az egységes piacra vonatkozó jogszabályokról, valamint arról, hogy honnan tájékozódhatnak jogaikról, és e jogokat hogyan érvényesíthetik; kiemeli, hogy a vonatkozó internetes oldalakat, a SOLVIT-ot és a kapcsolati pontokat jobban meg kell szervezni; úgy véli, hogy ezen kezdeményezések koordinációjának és a velük kapcsolatos tájékoztatásnak a javítására van szükség, mivel mostanáig nem sikerült elérniük a célközönséget; hangsúlyozza a Bizottság „Európa Önökért” portáljának szerepét a polgárok és a vállalkozások számára az Európai Unióban fennálló életkörülményekről, munka- és üzleti lehetőségekről nyújtott tájékoztatásban; javasolja, hogy az új ügyintézőhelyek létrehozása helyett a már létezőket kell megerősíteni; |
| --- | --- |

34.

fenntartja, hogy a polgárok nem kapnak elegendő információt az egységes piacra vonatkozó jogszabályokról, valamint arról, hogy honnan tájékozódhatnak jogaikról, és e jogokat hogyan érvényesíthetik; kiemeli, hogy a vonatkozó internetes oldalakat, a SOLVIT-ot és a kapcsolati pontokat jobban meg kell szervezni; úgy véli, hogy ezen kezdeményezések koordinációjának és a velük kapcsolatos tájékoztatásnak a javítására van szükség, mivel mostanáig nem sikerült elérniük a célközönséget; hangsúlyozza a Bizottság „Európa Önökért” portáljának szerepét a polgárok és a vállalkozások számára az Európai Unióban fennálló életkörülményekről, munka- és üzleti lehetőségekről nyújtott tájékoztatásban; javasolja, hogy az új ügyintézőhelyek létrehozása helyett a már létezőket kell megerősíteni;

| 35. | meggyőződése, hogy a vállalatok felelős magatartása – amelybe beletartozik a társadalmi felelősség elvének, a versenyszabályoknak és a fogyasztók gazdasági érdekeinek a tiszteletben tartása – segíthet a fogyasztói bizalom életre keltésében, amely minimális követelménye a fogyasztóvédelem megerősítésének; |
| --- | --- |

35.

meggyőződése, hogy a vállalatok felelős magatartása – amelybe beletartozik a társadalmi felelősség elvének, a versenyszabályoknak és a fogyasztók gazdasági érdekeinek a tiszteletben tartása – segíthet a fogyasztói bizalom életre keltésében, amely minimális követelménye a fogyasztóvédelem megerősítésének;

| 36. | fenntartja, hogy a gazdasági integrációs kezdeményezések könnyebben beindulnak, ha a polgárok meg vannak győződve arról, hogy szociális jogaik védve vannak, és a belső piaci politikák kedvező hatással vannak a nemzeti szociálpolitikákra; |
| --- | --- |

36.

fenntartja, hogy a gazdasági integrációs kezdeményezések könnyebben beindulnak, ha a polgárok meg vannak győződve arról, hogy szociális jogaik védve vannak, és a belső piaci politikák kedvező hatással vannak a nemzeti szociálpolitikákra;

| 37. | sajnálatát fejezi ki azon tény miatt, hogy a polgárok, fogyasztók és KKV-k csupán kis hányada ismeri a meglévő alternatív jogorvoslati mechanizmusokat vagy azt, hogyan kell panaszt benyújtani a Bizottsághoz; rámutat arra, hogy a SOLVIT-ról szóló 2010. március 2-i (2009/2138(INI)) parlamenti jelentés szerint a polgárok és vállalkozások számára felállított, már létező problémamegoldó rendszereket (például a SOLVIT-ot) meg kell erősíteni; felszólítja a Bizottságot, hogy amennyiben egy megoldatlan SOLVIT-panasz már első látásra is közösségi jogszabályba ütközik, kezdeményezzen gyorsított jogsértési eljárást a Szerződés megsértésével kapcsolatban; sajnálja, hogy a Bizottság ajánlásai ellenére az alternatív konfliktuskezelési mechanizmusokat még nem dolgozták ki megfelelően, illetve nem működnek kielégítően; |
| --- | --- |

37.

sajnálatát fejezi ki azon tény miatt, hogy a polgárok, fogyasztók és KKV-k csupán kis hányada ismeri a meglévő alternatív jogorvoslati mechanizmusokat vagy azt, hogyan kell panaszt benyújtani a Bizottsághoz; rámutat arra, hogy a SOLVIT-ról szóló 2010. március 2-i (2009/2138(INI)) parlamenti jelentés szerint a polgárok és vállalkozások számára felállított, már létező problémamegoldó rendszereket (például a SOLVIT-ot) meg kell erősíteni; felszólítja a Bizottságot, hogy amennyiben egy megoldatlan SOLVIT-panasz már első látásra is közösségi jogszabályba ütközik, kezdeményezzen gyorsított jogsértési eljárást a Szerződés megsértésével kapcsolatban; sajnálja, hogy a Bizottság ajánlásai ellenére az alternatív konfliktuskezelési mechanizmusokat még nem dolgozták ki megfelelően, illetve nem működnek kielégítően;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztói szervezetek fontos szerepet játszanak azáltal, hogy eljuttatják az európai fogyasztók számára a jogaikkal kapcsolatos információkat, fogyasztói jogviták esetén támogatják a fogyasztókat, illetve a belső piac kiépítése során előmozdítják a fogyasztói érdekek figyelembevételét; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztói szervezetek fontos szerepet játszanak azáltal, hogy eljuttatják az európai fogyasztók számára a jogaikkal kapcsolatos információkat, fogyasztói jogviták esetén támogatják a fogyasztókat, illetve a belső piac kiépítése során előmozdítják a fogyasztói érdekek figyelembevételét;

Kis- és középvállalkozások az egységes piacon

| 39. | megerősíti, hogy a kkv-k az európai gazdaság gerincének lényeges részét alkotják, és azok a munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés, a környezetbarát gazdaságra való átállás, valamint a társadalmi kohézió fő hajtóerői Európában; állítja, hogy a kkv-k a kibővített EU-ban való aktív részvétele feltétlenül szükséges az egységes piac innovatívabbá és versenyképesebbé tétele szempontjából, és hangsúlyozza, hogy nagyobb erőfeszítést kell tenni a kkv-knak az egységes piachoz való jobb hozzáférése, fejlődésük megkönnyítése és vállalkozási potenciáljuk teljes körű kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

39.

megerősíti, hogy a kkv-k az európai gazdaság gerincének lényeges részét alkotják, és azok a munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés, a környezetbarát gazdaságra való átállás, valamint a társadalmi kohézió fő hajtóerői Európában; állítja, hogy a kkv-k a kibővített EU-ban való aktív részvétele feltétlenül szükséges az egységes piac innovatívabbá és versenyképesebbé tétele szempontjából, és hangsúlyozza, hogy nagyobb erőfeszítést kell tenni a kkv-knak az egységes piachoz való jobb hozzáférése, fejlődésük megkönnyítése és vállalkozási potenciáljuk teljes körű kiaknázása érdekében;

| 40. | úgy véli, hogy az egységes piac versenyképességének további erősítése érdekében fel kell számolni a kkv-k előtt álló, a közbeszerzési piachoz való hozzáférést gátló akadályokat, pontosabban fogalmazva egyszerűsíteni kell a kkv-k számára előírt feltételeket az ajánlatkérők által kiírt pályázatokban; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy az egységes piac versenyképességének további erősítése érdekében fel kell számolni a kkv-k előtt álló, a közbeszerzési piachoz való hozzáférést gátló akadályokat, pontosabban fogalmazva egyszerűsíteni kell a kkv-k számára előírt feltételeket az ajánlatkérők által kiírt pályázatokban;

| 41. | bátorítja a Bizottság és a tagállamok következőkre irányuló jövőbeni közös kezdeményezéseit: (1) a határokon átnyúlóan működő kisvállalkozások támogatása az egész EU-ban; (2) az arányosság elvének megfelelően az adminisztratív, pénzügyi és szabályozói terhek, különösen a kkv-k előtt álló adminisztratív akadályok érzékelhető csökkentése, függetlenül attól, hogy helyi, nemzeti vagy európai szinten végzik-e tevékenységüket; e tekintetben felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomagban előírtaknak megfelelően szigorúan hajtsák végre és alkalmazzák a „gondolkozz először kicsiben” elvet; |
| --- | --- |

41.

bátorítja a Bizottság és a tagállamok következőkre irányuló jövőbeni közös kezdeményezéseit: (1) a határokon átnyúlóan működő kisvállalkozások támogatása az egész EU-ban; (2) az arányosság elvének megfelelően az adminisztratív, pénzügyi és szabályozói terhek, különösen a kkv-k előtt álló adminisztratív akadályok érzékelhető csökkentése, függetlenül attól, hogy helyi, nemzeti vagy európai szinten végzik-e tevékenységüket; e tekintetben felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomagban előírtaknak megfelelően szigorúan hajtsák végre és alkalmazzák a „gondolkozz először kicsiben” elvet;

| 42. | kéri a Bizottságot, hogy erőfeszítéseit fokozva segítse a kkv-kat nyelvi nehézségeik áthidalásában, mivel gyakran azok miatt nem tudnak saját tagállamukon kívül tevékenységet folytatni, és biztosítsa számukra, hogy az egységes piaccal kapcsolatos valamennyi információ és szolgáltatás elérhető legyen az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot, hogy erőfeszítéseit fokozva segítse a kkv-kat nyelvi nehézségeik áthidalásában, mivel gyakran azok miatt nem tudnak saját tagállamukon kívül tevékenységet folytatni, és biztosítsa számukra, hogy az egységes piaccal kapcsolatos valamennyi információ és szolgáltatás elérhető legyen az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén;

| 43. | továbbra is elkötelezett amellett, hogy az egységes piacra vonatkozó jogalkotás során csökkenteni kell a túlszabályozást, és arra kéri a tagállamokat, illetve elsősorban azok parlamentjeit, hogy az uniós jogszabályok átültetése során maradjanak elkötelezettek a túlszabályozás elleni küzdelem mellett, mivel a többletterhek különösen megterhelőek a kkv-k számára; |
| --- | --- |

43.

továbbra is elkötelezett amellett, hogy az egységes piacra vonatkozó jogalkotás során csökkenteni kell a túlszabályozást, és arra kéri a tagállamokat, illetve elsősorban azok parlamentjeit, hogy az uniós jogszabályok átültetése során maradjanak elkötelezettek a túlszabályozás elleni küzdelem mellett, mivel a többletterhek különösen megterhelőek a kkv-k számára;

| 44. | egyetért azzal, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomag megfelelő végrehajtása – elsősorban a kkv-tesztek Bizottság általi szigorú alkalmazása tekintetében új, belső piaccal kapcsolatos jogalkotási rendelkezések előerjesztése során – és az európai magánvállalkozásokra vonatkozó alapszabály bevezetése fogja garantálni a kkv-k gyakorlati integrálását egy releváns és életképes egységes európai rendszerbe; |
| --- | --- |

44.

egyetért azzal, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomag megfelelő végrehajtása – elsősorban a kkv-tesztek Bizottság általi szigorú alkalmazása tekintetében új, belső piaccal kapcsolatos jogalkotási rendelkezések előerjesztése során – és az európai magánvállalkozásokra vonatkozó alapszabály bevezetése fogja garantálni a kkv-k gyakorlati integrálását egy releváns és életképes egységes európai rendszerbe;

| 45. | határozottan támogatja a jövőbeli uniós szabadalom fordítási követelményeire vonatkozó rendeletet, melynek révén az uniós szabadalom végre megvalósulhat, Európát a világban zajló innováció és verseny hajtóerejévé téve; továbbra is támogatja a közösségi védjegyrendszer felülvizsgálatát a minőség, valamint a rendszer perspektíváinak javítása érdekében; |
| --- | --- |

45.

határozottan támogatja a jövőbeli uniós szabadalom fordítási követelményeire vonatkozó rendeletet, melynek révén az uniós szabadalom végre megvalósulhat, Európát a világban zajló innováció és verseny hajtóerejévé téve; továbbra is támogatja a közösségi védjegyrendszer felülvizsgálatát a minőség, valamint a rendszer perspektíváinak javítása érdekében;

| 46. | rámutat, hogy gazdasági válság idején a kkv-ket érintő legjelentősebb probléma a finanszírozáshoz való hozzáférés; sajnálatosnak tartja, hogy a vidéki és gyéren lakott, illetve gazdaságilag gyenge területeken a nagy bankok kivonulása következtében a kkv-k számára a finanszírozáshoz való hozzájutás kérdése komoly problémaként merült fel; üdvözli a takarékpénztárak és a különféle szövetkezeti mozgalmak jelentős szerepét a regionális gazdaság finanszírozásában, valamint abban, hogy etikus és szociális projektek támogatása révén hozzájárulnak a szociális piacgazdaság kialakulásához; |
| --- | --- |

46.

rámutat, hogy gazdasági válság idején a kkv-ket érintő legjelentősebb probléma a finanszírozáshoz való hozzáférés; sajnálatosnak tartja, hogy a vidéki és gyéren lakott, illetve gazdaságilag gyenge területeken a nagy bankok kivonulása következtében a kkv-k számára a finanszírozáshoz való hozzájutás kérdése komoly problémaként merült fel; üdvözli a takarékpénztárak és a különféle szövetkezeti mozgalmak jelentős szerepét a regionális gazdaság finanszírozásában, valamint abban, hogy etikus és szociális projektek támogatása révén hozzájárulnak a szociális piacgazdaság kialakulásához;

| 47. | egyetért azzal, hogy a 98/34/EK irányelv alapján bevezetett értesítési eljárás rendkívül hatékony eszköze egyrészt a nemzeti jogalkotás fejlesztésének, másrészt pedig az egységes piac tekintetében fennálló korlátok elkerülésének, különösen a kkv-k számára; úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kellene erősítenie a mechanizmust oly módon, hogy gyorsított jogsértési eljárást kezdeményez, amennyiben valamely tagállam nem felel meg a Bizottság által kiadott részletes véleménynek, vagy nem reagál egy másik tagállam által kiadott részletes véleményre; |
| --- | --- |

47.

egyetért azzal, hogy a 98/34/EK irányelv alapján bevezetett értesítési eljárás rendkívül hatékony eszköze egyrészt a nemzeti jogalkotás fejlesztésének, másrészt pedig az egységes piac tekintetében fennálló korlátok elkerülésének, különösen a kkv-k számára; úgy véli, hogy a Bizottságnak meg kellene erősítenie a mechanizmust oly módon, hogy gyorsított jogsértési eljárást kezdeményez, amennyiben valamely tagállam nem felel meg a Bizottság által kiadott részletes véleménynek, vagy nem reagál egy másik tagállam által kiadott részletes véleményre;

| 48. | úgy véli, hogy uniós szinten össze kell hangolni a különböző gazdasági és szociális szakpolitikákat, mint például a költségvetési, az adózási, az oktatási és a kutatási politikát; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy uniós szinten össze kell hangolni a különböző gazdasági és szociális szakpolitikákat, mint például a költségvetési, az adózási, az oktatási és a kutatási politikát;

Az egységes piacra vonatkozó jogszabályok felvállalása és megerősítése, valamint a szabályozás javítása

| 49. | megerősíti, hogy a szubszidiaritás elve értelmében az egységes piac tekintetében az adminisztratív és jogi felelősség jelentős része a tagállamok és adott esetben regionális és helyi hatóságaik kezében van, amelyeknek – más uniós intézményekkel együtt – valóban szerepet kell vállalniuk az egységes európai piacon és annak irányításában; |
| --- | --- |

49.

megerősíti, hogy a szubszidiaritás elve értelmében az egységes piac tekintetében az adminisztratív és jogi felelősség jelentős része a tagállamok és adott esetben regionális és helyi hatóságaik kezében van, amelyeknek – más uniós intézményekkel együtt – valóban szerepet kell vállalniuk az egységes európai piacon és annak irányításában;

| 50. | állítja, hogy a belső piaci eredménytáblák és a fogyasztói piaci eredménytáblák pontosan megmutatják, hogy a tagállamok még mindig nem teljesítik az egységes piacra vonatkozó jogszabályok megfelelő átültetésével, alkalmazásával és érvényesítésével kapcsolatos célkitűzéseiket, továbbá késik az európai jogszabályok átültetése, ami veszélyezteti a megfelelően működő belső piac számára nélkülözhetetlen egyenlő versenyfeltételeket, különösen a szolgáltatási ágazatban; |
| --- | --- |

50.

állítja, hogy a belső piaci eredménytáblák és a fogyasztói piaci eredménytáblák pontosan megmutatják, hogy a tagállamok még mindig nem teljesítik az egységes piacra vonatkozó jogszabályok megfelelő átültetésével, alkalmazásával és érvényesítésével kapcsolatos célkitűzéseiket, továbbá késik az európai jogszabályok átültetése, ami veszélyezteti a megfelelően működő belső piac számára nélkülözhetetlen egyenlő versenyfeltételeket, különösen a szolgáltatási ágazatban;

| 51. | megjegyzi, hogy az Unióban a szabályok fokozatos felaprózódása és a jogszabályok végrehajtása területén fennálló ellentmondások fokozottan károsak az egységes piac kialakítása szempontjából; megjegyzi, hogy az Uniónak még el kell fogadnia egy sor egymással összefüggő politikát a belső piac megfelelő működését gátló közvetlen és közvetett akadályok felszámolása céljából; |
| --- | --- |

51.

megjegyzi, hogy az Unióban a szabályok fokozatos felaprózódása és a jogszabályok végrehajtása területén fennálló ellentmondások fokozottan károsak az egységes piac kialakítása szempontjából; megjegyzi, hogy az Uniónak még el kell fogadnia egy sor egymással összefüggő politikát a belső piac megfelelő működését gátló közvetlen és közvetett akadályok felszámolása céljából;

| 52. | üdvözli a „szabályozás javítására” irányuló bizottsági kezdeményezést, amely megerősíti a szabályok hatékonyságát és azok megfelelő tagállami alkalmazását; szorgalmazza, hogy a Bizottság tartsa fenn lendületét ezen a téren, mivel e stratégia gyors végrehajtása jelentősen hozzájárulna az egységes piac sikeres újraindításához; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a „szabályozás javítására” irányuló bizottsági kezdeményezést, amely megerősíti a szabályok hatékonyságát és azok megfelelő tagállami alkalmazását; szorgalmazza, hogy a Bizottság tartsa fenn lendületét ezen a téren, mivel e stratégia gyors végrehajtása jelentősen hozzájárulna az egységes piac sikeres újraindításához;

| 53. | tudomásul veszi az Európa 2020 stratégiáról szóló bizottsági közleményben bevezetett „intelligens szabályozás” új fogalmát; |
| --- | --- |

53.

tudomásul veszi az Európa 2020 stratégiáról szóló bizottsági közleményben bevezetett „intelligens szabályozás” új fogalmát;

Elérendő eredmények

Erőteljesebb intézményi szerepvállalás az egységes piac szabályainak kialakításában és végrehajtásában

| 54. | javasolja, hogy a Bizottság az egységes piacra vonatkozó jogszabályok jobb átültetése, alkalmazása és érvényesítése érdekében – az új mechanizmusok, mint például a javasolt éves egységes piaci fórum igénybevételével – hozzon létre partnerséget az említett jogszabályok kialakításában, végrehajtásában és érvényesítésében részt vevő összes érdekelt féllel; |
| --- | --- |

54.

javasolja, hogy a Bizottság az egységes piacra vonatkozó jogszabályok jobb átültetése, alkalmazása és érvényesítése érdekében – az új mechanizmusok, mint például a javasolt éves egységes piaci fórum igénybevételével – hozzon létre partnerséget az említett jogszabályok kialakításában, végrehajtásában és érvényesítésében részt vevő összes érdekelt féllel;

| 55. | felkéri a Bizottságot, hogy módszeresebb, független ellenőrzésen keresztül biztosítsa a megfelelő végrehajtást és átültetést, hogy felgyorsítsa és előmozdítsa a jogsértési eljárások lefolytatását; kijelenti, hogy a jogsértési eljárások lefolytatásában mutatkozó késedelem kedvezőtlen hatást gyakorol a polgárok érdekeire az egységes piacon; |
| --- | --- |

55.

felkéri a Bizottságot, hogy módszeresebb, független ellenőrzésen keresztül biztosítsa a megfelelő végrehajtást és átültetést, hogy felgyorsítsa és előmozdítsa a jogsértési eljárások lefolytatását; kijelenti, hogy a jogsértési eljárások lefolytatásában mutatkozó késedelem kedvezőtlen hatást gyakorol a polgárok érdekeire az egységes piacon;

| 56. | felkéri a Bizottságot, hogy a hivatalos jogsértési eljárások mellett dolgozzon ki új módszereket az egységes piacra vonatkozó szabályok átültetésének és alkalmazásának javítása érdekében; ezzel kapcsolatban kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg az olyan innovatív mechanizmusok alkalmazását, mint például a szolgáltatási irányelvben felvetett kölcsönös értékelési eljárás, melynek célja a szakértői értékelés és a tagállami szerepvállalás ösztönzése, illetve fejlessze az olyan informális problémamegoldó mechanizmusokat, mint például a SOLVIT vagy az EU-PILOT, amelyek jelentős mértékben segíthetnék az egységes piaccal kapcsolatos mindennapos frusztrációkkal küzdő polgárokat; |
| --- | --- |

56.

felkéri a Bizottságot, hogy a hivatalos jogsértési eljárások mellett dolgozzon ki új módszereket az egységes piacra vonatkozó szabályok átültetésének és alkalmazásának javítása érdekében; ezzel kapcsolatban kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg az olyan innovatív mechanizmusok alkalmazását, mint például a szolgáltatási irányelvben felvetett kölcsönös értékelési eljárás, melynek célja a szakértői értékelés és a tagállami szerepvállalás ösztönzése, illetve fejlessze az olyan informális problémamegoldó mechanizmusokat, mint például a SOLVIT vagy az EU-PILOT, amelyek jelentős mértékben segíthetnék az egységes piaccal kapcsolatos mindennapos frusztrációkkal küzdő polgárokat;

| 57. | felszólítja a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet az egységes piacra vonatkozó, már létező jogszabályok rendszeres értékelésére és egyszerűsítésére, csökkentve a bürokráciát, ahol csak lehetséges, ezzel segítve a polgárokat és a vállalkozásokat egyaránt; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet az egységes piacra vonatkozó, már létező jogszabályok rendszeres értékelésére és egyszerűsítésére, csökkentve a bürokráciát, ahol csak lehetséges, ezzel segítve a polgárokat és a vállalkozásokat egyaránt;

| 58. | szorgalmazza, hogy a Bizottság biztosítson megfelelő koordinációt, és működjön együtt a Parlamenttel és a tagállamokkal, valamint a nagyobb kereskedelmi partnerekkel, üzleti és fogyasztói szervezetekkel az áruk piacának felügyelete és a fogyasztóvédelmi jogszabályok határokon átnyúló érvényesítése területén, továbbá tájékoztassa hatékonyabban az európai fogyasztókat és állampolgárokat; |
| --- | --- |

58.

szorgalmazza, hogy a Bizottság biztosítson megfelelő koordinációt, és működjön együtt a Parlamenttel és a tagállamokkal, valamint a nagyobb kereskedelmi partnerekkel, üzleti és fogyasztói szervezetekkel az áruk piacának felügyelete és a fogyasztóvédelmi jogszabályok határokon átnyúló érvényesítése területén, továbbá tájékoztassa hatékonyabban az európai fogyasztókat és állampolgárokat;

| 59. | javasolja, hogy a Bizottság folytasson le független vizsgálatot a polgárok által az egységes piaccal kapcsolatban a mindennapokban megélt elégedetlenség és csalódottság 20 fő forrásának azonosítására, különösen a munkaerőpiacon, az elektronikus kereskedelemmel, a határokon átnyúló egészségügyi ellátással, gépjárművásárlással és -bérléssel, a nyugdíjak hordozhatóságával, a szakképesítések kölcsönös elismerésével, a szülői felügyeleti joggal, az örökbefogadással, a tartásdíjjal és a támogatásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

59.

javasolja, hogy a Bizottság folytasson le független vizsgálatot a polgárok által az egységes piaccal kapcsolatban a mindennapokban megélt elégedetlenség és csalódottság 20 fő forrásának azonosítására, különösen a munkaerőpiacon, az elektronikus kereskedelemmel, a határokon átnyúló egészségügyi ellátással, gépjárművásárlással és -bérléssel, a nyugdíjak hordozhatóságával, a szakképesítések kölcsönös elismerésével, a szülői felügyeleti joggal, az örökbefogadással, a tartásdíjjal és a támogatásokkal kapcsolatban;

| 60. | felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő jobb mechanizmus létrehozását annak felülvizsgálatára vonatkozóan, miként alkalmazzák a gyakorlatban a különféle tagállamokban minden szinten az egységes piacra vonatkozó szabályokat, és hogyan tudják érvényesíteni a polgárok és a vállalkozások egységes piaci jogaikat; |
| --- | --- |

60.

felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő jobb mechanizmus létrehozását annak felülvizsgálatára vonatkozóan, miként alkalmazzák a gyakorlatban a különféle tagállamokban minden szinten az egységes piacra vonatkozó szabályokat, és hogyan tudják érvényesíteni a polgárok és a vállalkozások egységes piaci jogaikat;

| 61. | kéri a Bizottságot, hogy nyújtson több segítséget a tagállamoknak és adott esetben regionális és helyi hatóságaiknak az uniós előírásoknak való megfeleléshez; kiemeli, hogy az uniós intézményeknek egészében véve szigorítaniuk kell a szabályokat, és arra kell ösztönözniük a tagállamokat, hogy az egész Unióban azonos szabályok érvényesülésének biztosítása érdekében javítsanak a jogszabályok helytálló és időben történő átültetésén; |
| --- | --- |

61.

kéri a Bizottságot, hogy nyújtson több segítséget a tagállamoknak és adott esetben regionális és helyi hatóságaiknak az uniós előírásoknak való megfeleléshez; kiemeli, hogy az uniós intézményeknek egészében véve szigorítaniuk kell a szabályokat, és arra kell ösztönözniük a tagállamokat, hogy az egész Unióban azonos szabályok érvényesülésének biztosítása érdekében javítsanak a jogszabályok helytálló és időben történő átültetésén;

| 62. | felhív a Parlament szerepének erősítésére az egységes piacra vonatkozó jogszabályok alkalmazásának, érvényesítésének és ellenőrzésének területén; úgy véli, hogy az EP és a nemzeti parlamentek Lisszaboni Szerződésben biztosított fokozottabb szerepének maga után kell vonnia a két parlamenti szint közötti jobb együttműködést; |
| --- | --- |

62.

felhív a Parlament szerepének erősítésére az egységes piacra vonatkozó jogszabályok alkalmazásának, érvényesítésének és ellenőrzésének területén; úgy véli, hogy az EP és a nemzeti parlamentek Lisszaboni Szerződésben biztosított fokozottabb szerepének maga után kell vonnia a két parlamenti szint közötti jobb együttműködést;

| 63. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az egységes piac területén a bevált gyakorlatok jobb koordinálását és megosztását, különösen a belső piaci információs rendszeren, valamint egységes piaci és fogyasztóvédelmi szakemberek képzésén keresztül nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt; |
| --- | --- |

63.

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az egységes piac területén a bevált gyakorlatok jobb koordinálását és megosztását, különösen a belső piaci információs rendszeren, valamint egységes piaci és fogyasztóvédelmi szakemberek képzésén keresztül nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt;

| 64. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság biztosítsa a szabályozási javaslatok minőségének független ellenőrzését; előzetes és utólagos mechanizmusok elfogadását a jogszabályok hatékonyságának ellenőrzésére; a nemzetközi bevált gyakorlathoz viszonyított teljesítményértékelés alkalmazását; megfelelőségértékelés alkalmazását a társadalmi, környezeti és gazdasági hatás felmérésére uniós és nemzeti szinten egyaránt; |
| --- | --- |

64.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság biztosítsa a szabályozási javaslatok minőségének független ellenőrzését; előzetes és utólagos mechanizmusok elfogadását a jogszabályok hatékonyságának ellenőrzésére; a nemzetközi bevált gyakorlathoz viszonyított teljesítményértékelés alkalmazását; megfelelőségértékelés alkalmazását a társadalmi, környezeti és gazdasági hatás felmérésére uniós és nemzeti szinten egyaránt;

A polgárok és a kkv-k hatékonyabb tájékoztatásához és pozíciójuk erősítéséhez szükséges intézkedések az egységes piacon

| 65. | szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki célzott kommunikációs stratégiát, amelynek középpontjában a polgárokat egy másik tagállamban való letelepedés és – különösen határokon átnyúló ügyleteket magában foglaló – munkavállalás, valamint a határokon átnyúló költözés, vásárlás vagy eladás alkalmával akadályozó mindennapi problémák állnak, illetve azok a szociális, egészségügyi, fogyasztóvédelmi és környezetvédelmi normák, amelyekre támaszkodhatnak; úgy véli, hogy ennek a kommunikációs stratégiának kifejezetten tartalmaznia kell olyan problémamegoldó módszereket, mint amilyen a SOLVIT; |
| --- | --- |

65.

szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki célzott kommunikációs stratégiát, amelynek középpontjában a polgárokat egy másik tagállamban való letelepedés és – különösen határokon átnyúló ügyleteket magában foglaló – munkavállalás, valamint a határokon átnyúló költözés, vásárlás vagy eladás alkalmával akadályozó mindennapi problémák állnak, illetve azok a szociális, egészségügyi, fogyasztóvédelmi és környezetvédelmi normák, amelyekre támaszkodhatnak; úgy véli, hogy ennek a kommunikációs stratégiának kifejezetten tartalmaznia kell olyan problémamegoldó módszereket, mint amilyen a SOLVIT;

| 66. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak biztosítása érdekében, hogy az egységes piacon belül használt termékszabványok váljanak a fő globális szabványokká, egyenlő versenyfeltételeket biztosítva ezáltal az egységes piacon kívül is működni kívánó európai vállalatok, különösen a kkv-k számára; |
| --- | --- |

66.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak biztosítása érdekében, hogy az egységes piacon belül használt termékszabványok váljanak a fő globális szabványokká, egyenlő versenyfeltételeket biztosítva ezáltal az egységes piacon kívül is működni kívánó európai vállalatok, különösen a kkv-k számára;

| 67. | sürgeti a Bizottságot, hogy éves tevékenységének tervezése során fordítson kiemelt figyelmet az egységes piacra vonatkozó, az európai polgárok mindennapi életét befolyásoló „fogyasztóbarát” jogszabályokkal kapcsolatos prioritások meghatározására; úgy véli, hogy a prioritások meghatározását megfelelő tájékoztató kampánynak kell követnie a polgárok egységes piacról alkotott véleményének javítása érdekében; |
| --- | --- |

67.

sürgeti a Bizottságot, hogy éves tevékenységének tervezése során fordítson kiemelt figyelmet az egységes piacra vonatkozó, az európai polgárok mindennapi életét befolyásoló „fogyasztóbarát” jogszabályokkal kapcsolatos prioritások meghatározására; úgy véli, hogy a prioritások meghatározását megfelelő tájékoztató kampánynak kell követnie a polgárok egységes piacról alkotott véleményének javítása érdekében;

| 68. | megismétli, hogy az uniós intézmények és a tagállamok emblematikus, „népszerűsítő kampány” típusú tevékenységei mellett fontos olyan decentralizált kommunikációs tevékenységet is folytatni, amely jobban összekapcsolja a helyi szereplőket és a nemzeti, regionális és helyi médiát (különös hangsúlyt fektetve a helyi médiára), melyek leginkább a fogyasztók által a belső piacon tapasztalt napi problémákra összpontosítanak (mint például más tagállamban fizetendő banki költségek, a szolgáltatóváltás lehetőségeiről készített tanulmányok, valamint a telefonköltségek összehasonlítása); |
| --- | --- |

68.

megismétli, hogy az uniós intézmények és a tagállamok emblematikus, „népszerűsítő kampány” típusú tevékenységei mellett fontos olyan decentralizált kommunikációs tevékenységet is folytatni, amely jobban összekapcsolja a helyi szereplőket és a nemzeti, regionális és helyi médiát (különös hangsúlyt fektetve a helyi médiára), melyek leginkább a fogyasztók által a belső piacon tapasztalt napi problémákra összpontosítanak (mint például más tagállamban fizetendő banki költségek, a szolgáltatóváltás lehetőségeiről készített tanulmányok, valamint a telefonköltségek összehasonlítása);

| 69. | kéri a Bizottságot, hogy indítson rendszeres tanulmánysorozatot, amely feltárja az egységes piac és az átlagos európai polgár közötti kapcsolatot, és amely különösen az e kapcsolatból eredő költségekre és hasznokra, valamint a nap mint nap tapasztalható kihívásokra összpontosít; |
| --- | --- |

69.

kéri a Bizottságot, hogy indítson rendszeres tanulmánysorozatot, amely feltárja az egységes piac és az átlagos európai polgár közötti kapcsolatot, és amely különösen az e kapcsolatból eredő költségekre és hasznokra, valamint a nap mint nap tapasztalható kihívásokra összpontosít;

| 70. | felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával javítsák a problémamegoldó mechanizmusok, különösen a SOLVIT kapacitását, mégpedig további pénzügyi és humán erőforrások elkülönítése és megbízatásuk felülvizsgálata révén, mely azt a célt szolgálja, hogy e mechanizmusok valóban alkalmassá váljanak a polgárok és a vállalkozások által tapasztalt sokféle probléma hatékony kezelésére; felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb fejezze be az egységes piaccal kapcsolatos segítségnyújtási szolgáltatások (SMAS) elnevezésű projektet annak érdekében, hogy a polgárok és vállalkozások könnyen hozzáférhessenek a szükséges tájékoztatáshoz és útmutatásokhoz, és közben megoldást találjanak azokra a problémákra, amelyekkel szembekerülnek; |
| --- | --- |

70.

felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával javítsák a problémamegoldó mechanizmusok, különösen a SOLVIT kapacitását, mégpedig további pénzügyi és humán erőforrások elkülönítése és megbízatásuk felülvizsgálata révén, mely azt a célt szolgálja, hogy e mechanizmusok valóban alkalmassá váljanak a polgárok és a vállalkozások által tapasztalt sokféle probléma hatékony kezelésére; felhívja a Bizottságot, hogy mielőbb fejezze be az egységes piaccal kapcsolatos segítségnyújtási szolgáltatások (SMAS) elnevezésű projektet annak érdekében, hogy a polgárok és vállalkozások könnyen hozzáférhessenek a szükséges tájékoztatáshoz és útmutatásokhoz, és közben megoldást találjanak azokra a problémákra, amelyekkel szembekerülnek;

| 71. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tájékoztató kampányok és szigorúbb ellenőrzések segítségével tartsák fenn és fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy növeljék a polgárok CE-jelölésbe vetett bizalmát, mivel ez az egységes piacon a fogyasztói jogok és a minőségi szabványok biztosításának alapvető eszköze; |
| --- | --- |

71.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tájékoztató kampányok és szigorúbb ellenőrzések segítségével tartsák fenn és fokozzák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy növeljék a polgárok CE-jelölésbe vetett bizalmát, mivel ez az egységes piacon a fogyasztói jogok és a minőségi szabványok biztosításának alapvető eszköze;

| 72. | kiemeli az Enterprise Europe Network kulcsfontosságú szerepét abban, hogy segítse a kkv-kat az egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználásában; hangsúlyozza, hogy az adminisztratív kötelezettségek értékes forrásokat kötnek le és ezzel gátolják az Enterprise Europe Networköt abban, hogy jobban tudjon összpontosítani alapfeladatára, a kkv-k számára testreszabott támogatás nyújtására; felhívja a Bizottságot, hogy használja ki jobban az Enterprise Europe Network kapacitásait az információ célirányos közvetítésére, és csökkentse az Enterprise Europe Network partnereire háruló adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

72.

kiemeli az Enterprise Europe Network kulcsfontosságú szerepét abban, hogy segítse a kkv-kat az egységes piac által nyújtott lehetőségek kihasználásában; hangsúlyozza, hogy az adminisztratív kötelezettségek értékes forrásokat kötnek le és ezzel gátolják az Enterprise Europe Networköt abban, hogy jobban tudjon összpontosítani alapfeladatára, a kkv-k számára testreszabott támogatás nyújtására; felhívja a Bizottságot, hogy használja ki jobban az Enterprise Europe Network kapacitásait az információ célirányos közvetítésére, és csökkentse az Enterprise Europe Network partnereire háruló adminisztratív terheket;

Stratégiai jelentések és javaslatok

| 73. | javasolja a Bizottságnak, hogy az egységes piaci stratégia négy fő szakaszból álljon: az első szakasz tartalmazzon helyzetértékelést vagy állapotfelmérést az aktuális helyzetről a különböző érdekelt felek által az egységes piacon elsősorban a válság következtében elszenvedett torzulás és túlterhelés mértékének felmérése céljából; a második szakasz célja a szálak elvarrásával egy konszolidációs folyamat beindítása; a harmadik szakasz célja az egységes piac fejlesztése és javítása; a negyedik szakasznak pedig a hosszú távú piaci koncepciót (EU 2020 stratégia) kell előtérbe helyeznie; |
| --- | --- |

73.

javasolja a Bizottságnak, hogy az egységes piaci stratégia négy fő szakaszból álljon: az első szakasz tartalmazzon helyzetértékelést vagy állapotfelmérést az aktuális helyzetről a különböző érdekelt felek által az egységes piacon elsősorban a válság következtében elszenvedett torzulás és túlterhelés mértékének felmérése céljából; a második szakasz célja a szálak elvarrásával egy konszolidációs folyamat beindítása; a harmadik szakasz célja az egységes piac fejlesztése és javítása; a negyedik szakasznak pedig a hosszú távú piaci koncepciót (EU 2020 stratégia) kell előtérbe helyeznie;

| 74. | véleménye szerint a pénzügyi szolgáltatásoknak és a finanszírozáshoz való hozzáférésnek egyaránt szerepelnie kell az EU 2020 stratégiában; |
| --- | --- |

74.

véleménye szerint a pénzügyi szolgáltatásoknak és a finanszírozáshoz való hozzáférésnek egyaránt szerepelnie kell az EU 2020 stratégiában;

| 75. | javasolja, hogy a fent említett állapotfelmérés első szakaszában a Bizottság végezze el az Unió költségvetésének pénzügyi ellenőrzését, és prioritásként juttasson több finanszírozást az oktatás, az innováció és a kutatás területének; felhívja a tagállamokat, hogy ugyanezeket a prioritásokat alkalmazzák saját költségvetésük kiadásaira is; |
| --- | --- |

75.

javasolja, hogy a fent említett állapotfelmérés első szakaszában a Bizottság végezze el az Unió költségvetésének pénzügyi ellenőrzését, és prioritásként juttasson több finanszírozást az oktatás, az innováció és a kutatás területének; felhívja a tagállamokat, hogy ugyanezeket a prioritásokat alkalmazzák saját költségvetésük kiadásaira is;

| 76. | úgy véli, hogy a hatékony egységes piac létrehozása érdekében a Bizottságnak világosan meg kell állapítani a politikai prioritásokat egy egységes piacról szóló jogszabály elfogadása révén, amely magas versenyképességű, környezetbarát szociális piacgazdaság létrehozását célzó jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezéseket egyaránt magában foglalna; |
| --- | --- |

76.

úgy véli, hogy a hatékony egységes piac létrehozása érdekében a Bizottságnak világosan meg kell állapítani a politikai prioritásokat egy egységes piacról szóló jogszabály elfogadása révén, amely magas versenyképességű, környezetbarát szociális piacgazdaság létrehozását célzó jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezéseket egyaránt magában foglalna;

| 77. | ösztönzi a Bizottságot, hogy 2011 májuságig – jóval az egységes piacra irányuló 1992-es program 20. évfordulója előtt – terjessze elő azt a jogszabályra irányuló javaslatot, amely az állampolgárokat, a fogyasztókat és a kkv-ket állítja az egységes piac középpontjába;hangsúlyozza, hogy ezt a jogszabályt követendő példaként kell tekinteni a jövőbeli fellépések számára, amennyiben egy tudásalapú, rendkívül versenyképes, szociális és környezetbarát, zöld piacgazdaság elérése a cél, amely ezenkívül egyenlő versenyfeltételeket is biztosít; |
| --- | --- |

77.

ösztönzi a Bizottságot, hogy 2011 májuságig – jóval az egységes piacra irányuló 1992-es program 20. évfordulója előtt – terjessze elő azt a jogszabályra irányuló javaslatot, amely az állampolgárokat, a fogyasztókat és a kkv-ket állítja az egységes piac középpontjába;hangsúlyozza, hogy ezt a jogszabályt követendő példaként kell tekinteni a jövőbeli fellépések számára, amennyiben egy tudásalapú, rendkívül versenyképes, szociális és környezetbarát, zöld piacgazdaság elérése a cél, amely ezenkívül egyenlő versenyfeltételeket is biztosít;

| 78. | felszólítja a Bizottságot, hogy az egységes piacról szóló jogszabályba építsen be konkrét intézkedéseket, melyek célja többek között a következő:






  — | az EUMSz. 12. cikkében említett fogyasztói érdekeknek és az EUMSz. 9. cikkén alapuló szociálpolitikának az egységes piac középpontjába történő állítása; |
| --- | --- | --- |

78.

felszólítja a Bizottságot, hogy az egységes piacról szóló jogszabályba építsen be konkrét intézkedéseket, melyek célja többek között a következő:

—

az EUMSz. 12. cikkében említett fogyasztói érdekeknek és az EUMSz. 9. cikkén alapuló szociálpolitikának az egységes piac középpontjába történő állítása;

| — | az egységes piacnak a jövő elvárásaihoz történő igazítása a fogyasztók és a kkv-k az e-kereskedelemhez és a digitális piacokhoz való hozzáférésének javításával; |
| --- | --- |

—

az egységes piacnak a jövő elvárásaihoz történő igazítása a fogyasztók és a kkv-k az e-kereskedelemhez és a digitális piacokhoz való hozzáférésének javításával;

| — | az EUMSz. 11. cikkén alapuló fenntartható egységes piac létrehozásának támogatása egy inkluzív, alacsony szén-dioxid-kibocsátású, zöld és tudásalapú gazdaság kialakításával, ideértve a tisztább technológiák kifejlesztésére irányuló innováció előmozdítását célzó intézkedéseket is; |
| --- | --- |

—

az EUMSz. 11. cikkén alapuló fenntartható egységes piac létrehozásának támogatása egy inkluzív, alacsony szén-dioxid-kibocsátású, zöld és tudásalapú gazdaság kialakításával, ideértve a tisztább technológiák kifejlesztésére irányuló innováció előmozdítását célzó intézkedéseket is;

| — | az EUMSz. 14. cikke és a 26. jegyzőkönyv alapján az általános gazdasági érdekű szolgáltatások védelmének biztosítása; |
| --- | --- |

—

az EUMSz. 14. cikke és a 26. jegyzőkönyv alapján az általános gazdasági érdekű szolgáltatások védelmének biztosítása;

| — | az egységes piac szociális előnyeinek jobb kommunikációjára irányuló stratégia kidolgozása; |
| --- | --- |

—

az egységes piac szociális előnyeinek jobb kommunikációjára irányuló stratégia kidolgozása;

| 79. | felhívja a Bizottságot, hogy az egységes piacról szóló jogszabály készítése során vegye figyelembe a különböző uniós intézmények által folytatott konzultációkat és az általuk készített jelentéseket (EU 2020, Monti-, Gonzales- és IMCO-jelentések stb.), és indítson további, széles körű nyilvános konzultációt egy koherensebb és életképesebb egységes piacra vonatkozó koordinált szakpolitikai javaslat beterjesztése céljából; |
| --- | --- |

79.

felhívja a Bizottságot, hogy az egységes piacról szóló jogszabály készítése során vegye figyelembe a különböző uniós intézmények által folytatott konzultációkat és az általuk készített jelentéseket (EU 2020, Monti-, Gonzales- és IMCO-jelentések stb.), és indítson további, széles körű nyilvános konzultációt egy koherensebb és életképesebb egységes piacra vonatkozó koordinált szakpolitikai javaslat beterjesztése céljából;

| 80. | ajánlja, hogy készüljön elemzés annak meghatározására, hogy hogyan és milyen eszközök révén építhető be a fogyasztók érdeke a vonatkozó uniós szakpolitikákba, lehetővé téve ezáltal, hogy a fogyasztóvédelem automatikusan szerepeljen a vonatkozó uniós jogszabályokban; |
| --- | --- |

80.

ajánlja, hogy készüljön elemzés annak meghatározására, hogy hogyan és milyen eszközök révén építhető be a fogyasztók érdeke a vonatkozó uniós szakpolitikákba, lehetővé téve ezáltal, hogy a fogyasztóvédelem automatikusan szerepeljen a vonatkozó uniós jogszabályokban;

| 81. | ismételten hangsúlyozza a szolgáltatási irányelv fontosságát az egységes piac megvalósítása szempontjából, és az általa kínált óriási lehetőséget arra, hogy a fogyasztók és kkv-k előnyökhöz jussanak; hangsúlyozza, hogy e jogszabály sikeres végrehajtása tartós politikai elkötelezettséget és támogatást igényel valamennyi szereplő részéről európai, nemzeti és helyi szinten egyaránt; felszólítja a Bizottságot, hogy a végrehajtási szakaszt követően végezze el a szolgáltatási irányelv értékelését annak megállapítása érdekében, hogy az elérte-e fő céljait; felszólít az Európai Parlament határozott szerepvállalására e feladattal kapcsolatban, és kitart amellett, hogy egyensúlyt kell tartani az egységes piac szolgáltatások terén történő fejlesztésének szükségessége és a magas szintű szociális védelem megőrzése között; |
| --- | --- |

81.

ismételten hangsúlyozza a szolgáltatási irányelv fontosságát az egységes piac megvalósítása szempontjából, és az általa kínált óriási lehetőséget arra, hogy a fogyasztók és kkv-k előnyökhöz jussanak; hangsúlyozza, hogy e jogszabály sikeres végrehajtása tartós politikai elkötelezettséget és támogatást igényel valamennyi szereplő részéről európai, nemzeti és helyi szinten egyaránt; felszólítja a Bizottságot, hogy a végrehajtási szakaszt követően végezze el a szolgáltatási irányelv értékelését annak megállapítása érdekében, hogy az elérte-e fő céljait; felszólít az Európai Parlament határozott szerepvállalására e feladattal kapcsolatban, és kitart amellett, hogy egyensúlyt kell tartani az egységes piac szolgáltatások terén történő fejlesztésének szükségessége és a magas szintű szociális védelem megőrzése között;

| 82. | úgy véli, hogy az egységes piacra vonatkozó jogszabályok (pl. a szakképesítésekről szóló irányelv, a szolgáltatási irányelv és a piacfelügyeleti rendelet) megfelelő végrehajtásának továbbra is az új Bizottság elsőrendű prioritásának kell lennie; |
| --- | --- |

82.

úgy véli, hogy az egységes piacra vonatkozó jogszabályok (pl. a szakképesítésekről szóló irányelv, a szolgáltatási irányelv és a piacfelügyeleti rendelet) megfelelő végrehajtásának továbbra is az új Bizottság elsőrendű prioritásának kell lennie;

| 83. | megjegyzi, hogy az Unióban érvényesülő jogorvoslati mechanizmusok korlátozott eredményeket hoztak, ezért szorgalmazza, hogy a Bizottság terjesszen elő jogalkotási javaslatot egy megfizethető, célszerű és hozzáférhető európai kollektív jogorvoslati rendszer 2011 májusáig történő megvalósításának biztosítására; |
| --- | --- |

83.

megjegyzi, hogy az Unióban érvényesülő jogorvoslati mechanizmusok korlátozott eredményeket hoztak, ezért szorgalmazza, hogy a Bizottság terjesszen elő jogalkotási javaslatot egy megfizethető, célszerű és hozzáférhető európai kollektív jogorvoslati rendszer 2011 májusáig történő megvalósításának biztosítására;

| 84. | felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg „állampolgárok chartájának” elfogadását, amely az Unióban bárhol való letelepedéshez és munkához való jog kérdésének különböző vonatkozásait öleli fel; úgy véli, hogy ennek a jognak eleve elérhetőnek kell lennie minden uniós polgár számára; hangsúlyozza, hogy bizonyos, az új tagállamokból származó munkavállalókra vonatkozó korlátozások még mindig léteznek az egységes piacon; felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti piacok megnyitásának valamennyi pozitív és negatív hozadékának figyelembevételével vegyék fontolóra a jelenlegi korlátozások feloldását; |
| --- | --- |

84.

felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg „állampolgárok chartájának” elfogadását, amely az Unióban bárhol való letelepedéshez és munkához való jog kérdésének különböző vonatkozásait öleli fel; úgy véli, hogy ennek a jognak eleve elérhetőnek kell lennie minden uniós polgár számára; hangsúlyozza, hogy bizonyos, az új tagállamokból származó munkavállalókra vonatkozó korlátozások még mindig léteznek az egységes piacon; felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti piacok megnyitásának valamennyi pozitív és negatív hozadékának figyelembevételével vegyék fontolóra a jelenlegi korlátozások feloldását;

| 85. | felhívja a Bizottságot, hogy a jelenlegi parlamenti ciklus alatt terjesszen a Parlament és a Tanács elé a biztosító egyesületek és társaságok európai státuszáról szóló rendeletre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

85.

felhívja a Bizottságot, hogy a jelenlegi parlamenti ciklus alatt terjesszen a Parlament és a Tanács elé a biztosító egyesületek és társaságok európai státuszáról szóló rendeletre irányuló javaslatot;

| 86. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb időn belül megvalósíthatósági tanulmány készüljön, és konzultációs folyamat induljon, előkészítendő az európai biztosító egyesület státuszának bevezetését; |
| --- | --- |

86.

felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a lehető legrövidebb időn belül megvalósíthatósági tanulmány készüljön, és konzultációs folyamat induljon, előkészítendő az európai biztosító egyesület státuszának bevezetését;

| 87. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozottabban összpontosítson a piacfelügyeletre, különösen a pénzügyi szolgáltatások, biztosítás, telefónia, banki szolgáltatások és közművek területén, és úgy véli, hogy a piacok hatékony felügyelete erősíteni fogja a tisztességes versenyt, és fokozza a piacok hatékonyságát, ami a gazdaság és a fogyasztók számára egyaránt előnyös; |
| --- | --- |

87.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozottabban összpontosítson a piacfelügyeletre, különösen a pénzügyi szolgáltatások, biztosítás, telefónia, banki szolgáltatások és közművek területén, és úgy véli, hogy a piacok hatékony felügyelete erősíteni fogja a tisztességes versenyt, és fokozza a piacok hatékonyságát, ami a gazdaság és a fogyasztók számára egyaránt előnyös;

| 88. | úgy véli, hogy a fogyasztóvédelem színvonalát a pénzügyi ágazatban jelentős mértékben javítani kell, különösen a nyomon követési és felügyeleti szempontok tekintetében; |
| --- | --- |

88.

úgy véli, hogy a fogyasztóvédelem színvonalát a pénzügyi ágazatban jelentős mértékben javítani kell, különösen a nyomon követési és felügyeleti szempontok tekintetében;

| 89. | fenntartja, hogy a belső piac folyamatos fenntartható fejlődése a következőktől függ: (1) a Bizottság folyamatos elkötelezettsége a világpiaci befolyásunk és versenyképességünk jelentős ösztönzéséhez és javításához szükséges piaci kezdeményezések iránt; (2) általános keret elfogadása annak biztosítására, hogy az egységes piac valóban valamennyi érdekelt fél számára eredményeket hozzon; és legfőképpen attól, (3) hogy az egységes piac eljusson a polgárokhoz is; |
| --- | --- |

89.

fenntartja, hogy a belső piac folyamatos fenntartható fejlődése a következőktől függ: (1) a Bizottság folyamatos elkötelezettsége a világpiaci befolyásunk és versenyképességünk jelentős ösztönzéséhez és javításához szükséges piaci kezdeményezések iránt; (2) általános keret elfogadása annak biztosítására, hogy az egységes piac valóban valamennyi érdekelt fél számára eredményeket hozzon; és legfőképpen attól, (3) hogy az egységes piac eljusson a polgárokhoz is;

*

* *

| 90. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

90.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Várhatóan 2010 áprilisában készül el.

(2)  HL C 187. E, 2008.7.24., 80. o.

(3)  HL C 306. E, 2006.12.15., 277.o.

(4)  HL L 176., 2009.7.7., 17. o.

(5)  HL L 98., 2005.4.16., 47.o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0051.

(7)  HL C 309 E, 2008.12.4., 46. o.

(8)  HL C 180.E, 2008.7.17., 26. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0046.

(10)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0047.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/95 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/95

---

2010. május 20., csütörtökAz egyetemek és vállalkozások közötti párbeszéd európai fóruma: Új partnerség az egyetemek modernizálásáért

P7_TA(2010)0187

Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az egyetemek és vállalkozások közötti párbeszéd fórumáról: új partnerség az európai egyetemek modernizálásáért (2009/2099(INI))

2011/C 161 E/15

Az Európai Parlament,

tekintettel az „Új partnerség az egyetemek modernizálásáért: az egyetemek és a vállalkozások közötti párbeszéd európai fóruma” című 2009. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2009)0158),

tekintettel „Az egyetemek korszerűsítési programjának megvalósítása: oktatás, kutatás és innováció” című 2006. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2006)0208),

tekintettel a 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

tekintettel az Európai Tanács 2008. március 13–14-i ülésének elnökségi következtetéseire, nevezetesen „a humántőkébe történő befektetésről és a munkaerőpiacok modernizálásáról” szóló részre,

tekintettel az Európai Tanács 2009. március 19–20-i ülésének elnökségi következtetéseire, nevezetesen „a növekedést és foglalkoztatást célzó, megújult lisszaboni stratégia teljes körű alkalmazásáról” szóló részre,

tekintettel az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló 2007. november 15-i tanácsi állásfoglalásra (1),

tekintettel a Tanács 2009. május 12-i következtetéseire az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (2),

tekintettel „A felnőttkori tanulásról: tanulni sohasem késő” című 2008. január 16-i állásfoglalására (3),

tekintettel a bolognai folyamatról és a diákok mobilitásáról szóló 2008. szeptember 23-i állásfoglalására (4),

tekintettel a Régiók Bizottságának az egyetemek és a vállalkozások közötti párbeszédről szóló 2009. december 4-i véleményére (5), valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. december 17-i véleményére (6),

tekintettel az Európai Parlament által közzétett „Az egyetemek és vállalkozások közötti párbeszéd továbbfejlesztése” című tanulmányra,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, továbbá az Ipari, Kutatási ás Energiaügyi Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményeire (A7-0108/2010),

| A. | mivel 2009. március 19–20-án az Európai Tanács felszólította a tagállamokat, hogy ösztönözzék a vállalkozások, a kutatások, az oktatás és a képzés közötti partnerséget, |
| --- | --- |

A.

mivel 2009. március 19–20-án az Európai Tanács felszólította a tagállamokat, hogy ösztönözzék a vállalkozások, a kutatások, az oktatás és a képzés közötti partnerséget,

| B. | mivel a felsőoktatásért felelős európai miniszterek 2009. április 28–29-i konferenciájának közleménye azt kéri, hogy a politika ismerje el „teljes mértékben a felsőoktatás különféle feladatainak értékét, amelyek az oktatástól és a kutatástól kezdve a társadalmi kohézióban és a kulturális fejlődésben való elkötelezettségen keresztül a közösségnek tett szolgálatig terjednek”, |
| --- | --- |

B.

mivel a felsőoktatásért felelős európai miniszterek 2009. április 28–29-i konferenciájának közleménye azt kéri, hogy a politika ismerje el „teljes mértékben a felsőoktatás különféle feladatainak értékét, amelyek az oktatástól és a kutatástól kezdve a társadalmi kohézióban és a kulturális fejlődésben való elkötelezettségen keresztül a közösségnek tett szolgálatig terjednek”,

| C. | mivel hármas szerepükre (oktatás, kutatás és innováció) figyelemmel az egyetemek alapvető szerepet játszanak az Unió jövője és polgárainak képzése szempontjából, és mivel emlékeztetni kell arra, hogy a felsőoktatásnak az a szerepe, hogy az önállóságot, a kreativitást és az ismeretek érvényesítését támogató tanulási környezetet kínáljon, |
| --- | --- |

C.

mivel hármas szerepükre (oktatás, kutatás és innováció) figyelemmel az egyetemek alapvető szerepet játszanak az Unió jövője és polgárainak képzése szempontjából, és mivel emlékeztetni kell arra, hogy a felsőoktatásnak az a szerepe, hogy az önállóságot, a kreativitást és az ismeretek érvényesítését támogató tanulási környezetet kínáljon,

| D. | mivel az oktatáspolitikák meghatározása továbbra is a tagállamok feladata, amelyek felelősek oktatási rendszerük megszervezéséért, tartalmáért és reformjáért, |
| --- | --- |

D.

mivel az oktatáspolitikák meghatározása továbbra is a tagállamok feladata, amelyek felelősek oktatási rendszerük megszervezéséért, tartalmáért és reformjáért,

| E. | mivel az Európa különféle részeiben lakókat érintő gazdasági és társadalmi színvonal nagyfokú tagoltsága igényli az oktatási esélyek kiegyenlítését az Európai Unió minden polgára számára, valamint a hátrányos gazdasági helyzetű, de tehetséges ifjúság támogatását, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európa különféle részeiben lakókat érintő gazdasági és társadalmi színvonal nagyfokú tagoltsága igényli az oktatási esélyek kiegyenlítését az Európai Unió minden polgára számára, valamint a hátrányos gazdasági helyzetű, de tehetséges ifjúság támogatását,

| F. | mivel a folytatódó gazdasági válság következtében munkahelyek szűnnek meg, egyre fontosabbá válik az eddigieknél hatékonyabb együttműködés a felsőfokú oktatási intézmények és az üzleti vállalkozások között, |
| --- | --- |

F.

mivel a folytatódó gazdasági válság következtében munkahelyek szűnnek meg, egyre fontosabbá válik az eddigieknél hatékonyabb együttműködés a felsőfokú oktatási intézmények és az üzleti vállalkozások között,

| G. | mivel a bolognai folyamatot aláírt országok között egy koherens megközelítés sürgős megvalósítására, összehangolására és előmozdítására van szükség, különösen a diákok mobilitása és a diplomák teljes mértékű elismerése területén, és ehhez szükséges az említett folyamat megfelelő értékelése, amely feltárja a nehézségeket és az akadályokat, |
| --- | --- |

G.

mivel a bolognai folyamatot aláírt országok között egy koherens megközelítés sürgős megvalósítására, összehangolására és előmozdítására van szükség, különösen a diákok mobilitása és a diplomák teljes mértékű elismerése területén, és ehhez szükséges az említett folyamat megfelelő értékelése, amely feltárja a nehézségeket és az akadályokat,

| H. | mivel az Európai Bizottság fontos szerepet játszik a tagállamok és az EU-val szomszédos országok közötti információcsere és bevált gyakorlatok megosztásának megkönnyítésében, |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Bizottság fontos szerepet játszik a tagállamok és az EU-val szomszédos országok közötti információcsere és bevált gyakorlatok megosztásának megkönnyítésében,

| I. | mivel a felsőoktatási intézmények, a vállalkozói körök és az együttműködés különböző fajtáinak sokfélesége megnehezíti egy ideális együttműködési modell kialakítását, amely az összes európai intézmény profiljába, prioritásaiba és követelményeibe beillene; mivel az egyetemek autonómiáját és a céljaiknak leginkább megfelelő üzleti partnerségi modellek megválasztására irányuló képességüket minden körülmények között fenn kell tartani, |
| --- | --- |

I.

mivel a felsőoktatási intézmények, a vállalkozói körök és az együttműködés különböző fajtáinak sokfélesége megnehezíti egy ideális együttműködési modell kialakítását, amely az összes európai intézmény profiljába, prioritásaiba és követelményeibe beillene; mivel az egyetemek autonómiáját és a céljaiknak leginkább megfelelő üzleti partnerségi modellek megválasztására irányuló képességüket minden körülmények között fenn kell tartani,

| J. | mivel az oktatás össztársadalmi feladat, és az államnak ezért nem szabad kivonnia magát pénzügyi felelőssége alól, |
| --- | --- |

J.

mivel az oktatás össztársadalmi feladat, és az államnak ezért nem szabad kivonnia magát pénzügyi felelőssége alól,

| K. | mivel a felsőoktatás továbbra is állami feladat, ezért az egyetemeknek állami finanszírozásra van szükségük annak fenntartásához, hogy valamennyi tanulmányi terület – azaz a bölcsészettudományok – azonos finanszírozásban részesüljön; mivel fontos az egyetemeket pénzügyileg támogatni (például a köz- és a magánszféra partnerségein keresztül), ugyanakkor garantálni önállóságukat és minőségbiztosításukat, |
| --- | --- |

K.

mivel a felsőoktatás továbbra is állami feladat, ezért az egyetemeknek állami finanszírozásra van szükségük annak fenntartásához, hogy valamennyi tanulmányi terület – azaz a bölcsészettudományok – azonos finanszírozásban részesüljön; mivel fontos az egyetemeket pénzügyileg támogatni (például a köz- és a magánszféra partnerségein keresztül), ugyanakkor garantálni önállóságukat és minőségbiztosításukat,

| L. | mivel az oktatás és képzés, amelynek lehetővé kell tennie az általános és polgári kultúrák alapjainak elsajátítását, kiváló eszköze az alulfejlett régiók felzárkóztatása elősegítésének, ezenkívül a munkahelyteremtésen és a versenyképesség támogatásán túl lényeges a kulturális és szellemi sokféleség, valamint a polgári élet számára, |
| --- | --- |

L.

mivel az oktatás és képzés, amelynek lehetővé kell tennie az általános és polgári kultúrák alapjainak elsajátítását, kiváló eszköze az alulfejlett régiók felzárkóztatása elősegítésének, ezenkívül a munkahelyteremtésen és a versenyképesség támogatásán túl lényeges a kulturális és szellemi sokféleség, valamint a polgári élet számára,

| M. | mivel az egyetemek és vállalkozások közötti együttműködést különböző uniós programok támogatják, azonban ezek a fellépések nincsenek mindig összehangolva az intézmények között, |
| --- | --- |

M.

mivel az egyetemek és vállalkozások közötti együttműködést különböző uniós programok támogatják, azonban ezek a fellépések nincsenek mindig összehangolva az intézmények között,

| 1. | üdvözli az „Új partnerség az egyetemek modernizálásáért: az egyetemek és a vállalkozások közötti párbeszéd európai fóruma” című fent említett bizottsági közleményt, és azokat a területeket, amelyekre a dokumentum javaslata szerint a jövőben összpontosítani kell; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az „Új partnerség az egyetemek modernizálásáért: az egyetemek és a vállalkozások közötti párbeszéd európai fóruma” című fent említett bizottsági közleményt, és azokat a területeket, amelyekre a dokumentum javaslata szerint a jövőben összpontosítani kell;

| 2. | üdvözli a Bizottság közleményét, amely számba veszi az egyetemek és vállalkozások európai fóruma működésének első három évét, valamint olyan kihívásokat tűz ki a jövőre vonatkozóan, mint az innováció támogatása, a kutatás ösztönzése, a vállalkozói kedv erősítése, a tudásátadás fokozása és az európai munkaerőpiac vonzóvá tétele a fiatal kutatók számára; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság közleményét, amely számba veszi az egyetemek és vállalkozások európai fóruma működésének első három évét, valamint olyan kihívásokat tűz ki a jövőre vonatkozóan, mint az innováció támogatása, a kutatás ösztönzése, a vállalkozói kedv erősítése, a tudásátadás fokozása és az európai munkaerőpiac vonzóvá tétele a fiatal kutatók számára;

| 3. | elismeri, hogy a közleményben azonosított kihívások nem új keletűek, és hogy mindeddig nem sikerült szembenézni velük; úgy véli azonban, hogy a folyamatos helyi, regionális, nemzeti és európai szintű párbeszéd és együttműködés – ide értve a programokra és eszközökre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét – létfontosságú az egyetemi és vállalkozói közösségek közötti szorosabb kapcsolatok és partnerségek kialakításában, amely így áthidalja a közöttük fennálló, lehetséges kulturális, intézményi és működési akadályokat, és elősegíti a tudásalapú társadalom kialakítását, az alkalmazott kutatás fejlesztését, valamint jobb elhelyezkedési esélyeket teremt a felsőfokú képesítéssel rendelkezők számára; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy a közleményben azonosított kihívások nem új keletűek, és hogy mindeddig nem sikerült szembenézni velük; úgy véli azonban, hogy a folyamatos helyi, regionális, nemzeti és európai szintű párbeszéd és együttműködés – ide értve a programokra és eszközökre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét – létfontosságú az egyetemi és vállalkozói közösségek közötti szorosabb kapcsolatok és partnerségek kialakításában, amely így áthidalja a közöttük fennálló, lehetséges kulturális, intézményi és működési akadályokat, és elősegíti a tudásalapú társadalom kialakítását, az alkalmazott kutatás fejlesztését, valamint jobb elhelyezkedési esélyeket teremt a felsőfokú képesítéssel rendelkezők számára;

| 4. | elismeri, hogy méretük, erőforrásaik, oktatási és kutatási területeik, szerveződésük, országuk és típusuk szerint jelentős különbségek vannak az európai egyetemek között; úgy véli azonban, hogy a maga módján mindegyik hasznot húzhat a vállalkozói közösséggel való nemzeti és határokon átnyúló együttműködésből, feltéve, hogy tisztában vannak azzal, milyen tényleges környezetben fejlődnek kutatási és képzési kapacitásaik; úgy véli, hogy regionális szinten is jelentősen hozzájárulnak az egyetemek és a vállalkozói közösség közötti együttműködéshez; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy méretük, erőforrásaik, oktatási és kutatási területeik, szerveződésük, országuk és típusuk szerint jelentős különbségek vannak az európai egyetemek között; úgy véli azonban, hogy a maga módján mindegyik hasznot húzhat a vállalkozói közösséggel való nemzeti és határokon átnyúló együttműködésből, feltéve, hogy tisztában vannak azzal, milyen tényleges környezetben fejlődnek kutatási és képzési kapacitásaik; úgy véli, hogy regionális szinten is jelentősen hozzájárulnak az egyetemek és a vállalkozói közösség közötti együttműködéshez;

| 5. | üdvözli a felsőoktatásért felelős európai miniszterek 2009. április 28–29-i konferenciájának közleményét, amely hangsúlyozza elkötelezettségüket amellett, hogy „meg kell valósítani az európai felsőoktatási térség célkitűzéseit, azét a térségét, melyben a felsőoktatás közös felelősséget jelent, és minden felsőoktatási intézmény a feladatai sokféleségén keresztül figyel a széles értelemben vett társadalom szükségleteire”; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a felsőoktatásért felelős európai miniszterek 2009. április 28–29-i konferenciájának közleményét, amely hangsúlyozza elkötelezettségüket amellett, hogy „meg kell valósítani az európai felsőoktatási térség célkitűzéseit, azét a térségét, melyben a felsőoktatás közös felelősséget jelent, és minden felsőoktatási intézmény a feladatai sokféleségén keresztül figyel a széles értelemben vett társadalom szükségleteire”;

| 6. | osztja azt a véleményt, hogy a vállalkozások és a felsőoktatási intézmények közötti párbeszédnek és együttműködésnek a közeljövőben is elsőbbséget kell élvezniük, ugyanúgy, ahogy a társadalom összes többi ágazatával folytatott párbeszédnek és együttműködésnek azért, hogy ezek a szereplők mind részesülhessenek a felsőoktatási intézményekben létrehozott és terjesztett kulturális, tudományos és műszaki ismeretekből; hangsúlyozza, hogy a felsőoktatás gazdasággal szembeni szellemi és pénzügyi függetlenségének továbbra is fenn kell maradnia, és nem jöhet létre függőségi viszony a felsőoktatás és a vállalkozások között; hangsúlyozza, hogy az egyetemeknek minden körülmények között meg kell őrizniük a saját tanrendjükre és irányítási struktúrájukra vonatkozó döntési autonómiájukat; |
| --- | --- |

6.

osztja azt a véleményt, hogy a vállalkozások és a felsőoktatási intézmények közötti párbeszédnek és együttműködésnek a közeljövőben is elsőbbséget kell élvezniük, ugyanúgy, ahogy a társadalom összes többi ágazatával folytatott párbeszédnek és együttműködésnek azért, hogy ezek a szereplők mind részesülhessenek a felsőoktatási intézményekben létrehozott és terjesztett kulturális, tudományos és műszaki ismeretekből; hangsúlyozza, hogy a felsőoktatás gazdasággal szembeni szellemi és pénzügyi függetlenségének továbbra is fenn kell maradnia, és nem jöhet létre függőségi viszony a felsőoktatás és a vállalkozások között; hangsúlyozza, hogy az egyetemeknek minden körülmények között meg kell őrizniük a saját tanrendjükre és irányítási struktúrájukra vonatkozó döntési autonómiájukat;

| 7. | tudatosságra és konkrét intézkedésekre hív fel azon tagállamok részéről, ahol a jogi és pénzügyi keret még mindig nem jutalmazza, sőt, akár akadályozza az egyetemeknek a vállalkozási szektorral való együttműködésre irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

7.

tudatosságra és konkrét intézkedésekre hív fel azon tagállamok részéről, ahol a jogi és pénzügyi keret még mindig nem jutalmazza, sőt, akár akadályozza az egyetemeknek a vállalkozási szektorral való együttműködésre irányuló erőfeszítéseit;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az egyetemek és a vállalkozások közötti párbeszéd nem irányulhat kizárólag a matematikai, tudományos és műszaki oktatásra, hanem annak valamennyi tanulmányi területre – azaz a bölcsésztudományokra – is ki kell terjedniük; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az egyetemek és a vállalkozások közötti párbeszéd nem irányulhat kizárólag a matematikai, tudományos és műszaki oktatásra, hanem annak valamennyi tanulmányi területre – azaz a bölcsésztudományokra – is ki kell terjedniük;

| 9. | egyaránt szükségesnek tartja az oktatási és kutatási programok interdiszciplinaritásának és transzdiszciplinaritásának megerősítését és az egyetemek közötti együttműködést, és ebből a szempontból az IKT-k lényeges eszközt jelentenek; |
| --- | --- |

9.

egyaránt szükségesnek tartja az oktatási és kutatási programok interdiszciplinaritásának és transzdiszciplinaritásának megerősítését és az egyetemek közötti együttműködést, és ebből a szempontból az IKT-k lényeges eszközt jelentenek;

| 10. | felszólít az európai egyetemek teljesítményének javítására a kutatás-oktatás-innováció alkotta tudásháromszög elvének megvalósítása révén, figyelembe véve a vállalkozások és az egyetemek közötti szorosabb kapcsolatok szükségességét, amint arra példával szolgálnak az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) tudományos és innovációs társulásai, ugyanakkor ösztönzi az egyetemeket, hogy kutatási és innovációs programjaikban vegyék figyelembe az általuk leginkább befolyásolt területen a társadalmi és gazdasági környezetet; |
| --- | --- |

10.

felszólít az európai egyetemek teljesítményének javítására a kutatás-oktatás-innováció alkotta tudásháromszög elvének megvalósítása révén, figyelembe véve a vállalkozások és az egyetemek közötti szorosabb kapcsolatok szükségességét, amint arra példával szolgálnak az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) tudományos és innovációs társulásai, ugyanakkor ösztönzi az egyetemeket, hogy kutatási és innovációs programjaikban vegyék figyelembe az általuk leginkább befolyásolt területen a társadalmi és gazdasági környezetet;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az egyetemek és a vállalatok a jobb párbeszéd és együttműködés révén nagyobb eséllyel jutnak olyan kölcsönös előnyökhöz, amelyek nem csupán ösztönzik a gazdasági növekedést, hanem hasznosak abban a szélesebb társadalmi értelemben is, hogy hozzájárulnak az egyre fejlődő tudásalapú társadalomhoz; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az egyetemek és a vállalatok a jobb párbeszéd és együttműködés révén nagyobb eséllyel jutnak olyan kölcsönös előnyökhöz, amelyek nem csupán ösztönzik a gazdasági növekedést, hanem hasznosak abban a szélesebb társadalmi értelemben is, hogy hozzájárulnak az egyre fejlődő tudásalapú társadalomhoz;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az egyetemek és a vállalkozások közti jobb párbeszéd és együttműködés e tekintetben jelentős előnyökkel járna az egyetemek és a nemzeti, európai és nemzetközi intézmények és a civil társadalmi szervezetek közti párbeszéd és együttműködés, valamint az egyetemek és a szélesebb értelemben vett társadalom közti kapcsolatok javítása szempontjából; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az egyetemek és a vállalkozások közti jobb párbeszéd és együttműködés e tekintetben jelentős előnyökkel járna az egyetemek és a nemzeti, európai és nemzetközi intézmények és a civil társadalmi szervezetek közti párbeszéd és együttműködés, valamint az egyetemek és a szélesebb értelemben vett társadalom közti kapcsolatok javítása szempontjából;

| 13. | felhívja a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy a magánszektorral együttműködésben folytassák azon folyamatok feltárását és finanszírozását, melyek erősítik az egyetemek és a vállalkozások közötti kapcsolatot, és számolják fel az ezt nehezítő adminisztratív akadályokat; rámutat, hogy a strukturális alapokról szóló rendelet lehetővé teszi a kkv-k támogatására irányuló intézkedések a számos tagállamban már használatos tudásutalvány-rendszer mentén történő finanszírozását; |
| --- | --- |

13.

felhívja a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy a magánszektorral együttműködésben folytassák azon folyamatok feltárását és finanszírozását, melyek erősítik az egyetemek és a vállalkozások közötti kapcsolatot, és számolják fel az ezt nehezítő adminisztratív akadályokat; rámutat, hogy a strukturális alapokról szóló rendelet lehetővé teszi a kkv-k támogatására irányuló intézkedések a számos tagállamban már használatos tudásutalvány-rendszer mentén történő finanszírozását;

| 14. | javasolja, hogy fektessenek különös hangsúlyt arra, hogy mind az állami támogatás fokozása, mind a bürokrácia egyszerűsítése révén biztosítsák a KKV-k (kis- és középvállalkozások) hozzáférését az egyetemi oktatáshoz és kutatásokhoz; |
| --- | --- |

14.

javasolja, hogy fektessenek különös hangsúlyt arra, hogy mind az állami támogatás fokozása, mind a bürokrácia egyszerűsítése révén biztosítsák a KKV-k (kis- és középvállalkozások) hozzáférését az egyetemi oktatáshoz és kutatásokhoz;

| 15. | hangsúlyozza, hogy nemcsak a tudományos és technológiai területekre, hanem a társadalmi és humánterületekre irányuló vizsgálatoknak és kutatásoknak is elismerést és ösztönzést kell biztosítani, amelyekben a legkorszerűbb vállalkozási formák számára értékes ismereteket biztosítanak; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy nemcsak a tudományos és technológiai területekre, hanem a társadalmi és humánterületekre irányuló vizsgálatoknak és kutatásoknak is elismerést és ösztönzést kell biztosítani, amelyekben a legkorszerűbb vállalkozási formák számára értékes ismereteket biztosítanak;

| 16. | támogatja a kis és közepes méretű kutatási projektek szerepét a nagyobb, integrált projektekre épülő kiválósági hálózatok előtt; |
| --- | --- |

16.

támogatja a kis és közepes méretű kutatási projektek szerepét a nagyobb, integrált projektekre épülő kiválósági hálózatok előtt;

| 17. | felszólítja a vállalkozásokat és egyetemeket, hogy együttesen lépjenek fel a nemek néhány egyetemi szakon tapasztalható, egyenlőtlen eloszlásának kiegyensúlyozása érdekében; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a vállalkozásokat és egyetemeket, hogy együttesen lépjenek fel a nemek néhány egyetemi szakon tapasztalható, egyenlőtlen eloszlásának kiegyensúlyozása érdekében;

Egész életen át tartó tanulás

| 18. | emlékeztet az egész életen át tartó tanulás és az általa lefedett koncepciók pontos meghatározásának fontosságára, kezdve az általános oktatástól az egész életen át tartó nem formális és informális tanulásig és a szakoktatásig és szakképzésig, amelyek hasznosak a gazdasági, társadalmi, kulturális, polgári és szakmai életben; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet az egész életen át tartó tanulás és az általa lefedett koncepciók pontos meghatározásának fontosságára, kezdve az általános oktatástól az egész életen át tartó nem formális és informális tanulásig és a szakoktatásig és szakképzésig, amelyek hasznosak a gazdasági, társadalmi, kulturális, polgári és szakmai életben;

| 19. | hangsúlyozza, hogy mivel az egész életen át tartó tanulás nemcsak az oktatással és képzéssel, hanem a kultúrával meglévő folyamatos kapcsolatot jelenti, létfontosságú az EU számára, hogy arra ösztönözze az államokat, hogy támogassák, az állami egyetemeket pedig arra, hogy megőrizzék és előmozdítsák a bölcsészettudományok tanrendjeikbe való felvételét; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy mivel az egész életen át tartó tanulás nemcsak az oktatással és képzéssel, hanem a kultúrával meglévő folyamatos kapcsolatot jelenti, létfontosságú az EU számára, hogy arra ösztönözze az államokat, hogy támogassák, az állami egyetemeket pedig arra, hogy megőrizzék és előmozdítsák a bölcsészettudományok tanrendjeikbe való felvételét;

| 20. | emlékeztet, hogy az egyik legfontosabb üzenet az európai humánerőforrásba való beruházás szintjének emelése annak érdekében, hogy az EU legnagyobb erőssége – a folyamatosan változó munkaerő-piaci körülményekhez alkalmazkodni képes emberek – elsőbbségben részesüljön; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet, hogy az egyik legfontosabb üzenet az európai humánerőforrásba való beruházás szintjének emelése annak érdekében, hogy az EU legnagyobb erőssége – a folyamatosan változó munkaerő-piaci körülményekhez alkalmazkodni képes emberek – elsőbbségben részesüljön;

| 21. | rámutat, hogy az egész életen át tartó tanulás lehetőségeit a lehető legjobban össze kell egyeztetni az egyének, a veszélyeztetett társadalmi csoportok és a munakerőpiac igényeivel, hangsúlyozza, hogy ezen igények állandóan változó természete következtében a továbbképzés elkerülhetetlenül szükségesnek tekintendő, és e tekintetben külön hangsúlyt helyez az ezzel összefüggő társadalmi és pénzügyi kihívásokra; emlékeztet, hogy manapság már nem létezik egy életre szóló munkahely, ezért a képzés és átképzés alapvető fontosságú; ismétli, hogy a tanuláshoz való pozitív hozzáállás támogatásához gyermekkortól kezdve megfelelő körülményeket kell teremteni; |
| --- | --- |

21.

rámutat, hogy az egész életen át tartó tanulás lehetőségeit a lehető legjobban össze kell egyeztetni az egyének, a veszélyeztetett társadalmi csoportok és a munakerőpiac igényeivel, hangsúlyozza, hogy ezen igények állandóan változó természete következtében a továbbképzés elkerülhetetlenül szükségesnek tekintendő, és e tekintetben külön hangsúlyt helyez az ezzel összefüggő társadalmi és pénzügyi kihívásokra; emlékeztet, hogy manapság már nem létezik egy életre szóló munkahely, ezért a képzés és átképzés alapvető fontosságú; ismétli, hogy a tanuláshoz való pozitív hozzáállás támogatásához gyermekkortól kezdve megfelelő körülményeket kell teremteni;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás, a tájékoztatás, az oktatás és a szakmai képzés – a munkaerőpiacon különösen fontos jártasságok megszerzésén túl – alapvető feltétele az emberek szellemi fejlődésének és személyiségük kiteljesedésének; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az egész életen át tartó tanulás, a tájékoztatás, az oktatás és a szakmai képzés – a munkaerőpiacon különösen fontos jártasságok megszerzésén túl – alapvető feltétele az emberek szellemi fejlődésének és személyiségük kiteljesedésének;

| 23. | hangsúlyozza a korszerű internetes technikák kifejlesztésének és elterjesztésének fontosságát az egész életen át tartó tanulásban, hogy ezzel az oktatás célirányosabbá és kevésbé időrablóvá válhasson elsősorban az üzleti vállalkozások munkavállalói számára; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a korszerű internetes technikák kifejlesztésének és elterjesztésének fontosságát az egész életen át tartó tanulásban, hogy ezzel az oktatás célirányosabbá és kevésbé időrablóvá válhasson elsősorban az üzleti vállalkozások munkavállalói számára;

| 24. | figyelembe véve Európa demográfiai átalakulását (egy öregedő társadalom irányába), valamint a gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási válságnak köszönhetően változó munkaerő-piaci feltételeket, felszólítja az egyetemeket, hogy tegyék lehetővé a tanuláshoz való szélesebb körű hozzáférést, valamint hogy – az európai munkaerő készségeinek fejlesztése érdekében – korszerűsítsék a tanterveket, kezelve az új kihívásokat; |
| --- | --- |

24.

figyelembe véve Európa demográfiai átalakulását (egy öregedő társadalom irányába), valamint a gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási válságnak köszönhetően változó munkaerő-piaci feltételeket, felszólítja az egyetemeket, hogy tegyék lehetővé a tanuláshoz való szélesebb körű hozzáférést, valamint hogy – az európai munkaerő készségeinek fejlesztése érdekében – korszerűsítsék a tanterveket, kezelve az új kihívásokat;

| 25. | szem előtt tartva azt is, hogy az oktatás a társadalmi integráció, valamint a szegénység és egyenlőtlenségek elleni küzdelem tekintetében az egyik legfontosabb és leghatékonyabb eszköz, sürgeti az egyetemeket, hogy a fogyatékkal élőkre is terjesszék ki az oktatáshoz és a nemzetközi csereprogramokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

25.

szem előtt tartva azt is, hogy az oktatás a társadalmi integráció, valamint a szegénység és egyenlőtlenségek elleni küzdelem tekintetében az egyik legfontosabb és leghatékonyabb eszköz, sürgeti az egyetemeket, hogy a fogyatékkal élőkre is terjesszék ki az oktatáshoz és a nemzetközi csereprogramokhoz való hozzáférést;

| 26. | megismétli a felnőttek által szerzett tudás, képességek és tapasztalat közvetítésének és cseréjének fontosságát mint a fiatalabb generációk munkaerőpiacra való bevezetésének eszközét (például mentori programok révén); |
| --- | --- |

26.

megismétli a felnőttek által szerzett tudás, képességek és tapasztalat közvetítésének és cseréjének fontosságát mint a fiatalabb generációk munkaerőpiacra való bevezetésének eszközét (például mentori programok révén);

| 27. | javasolja a kísérleti tanulásra, a távoktatásra, az e-tanulásra, valamint a tanulás vegyes formáira összpontosító új oktatási módszerek további alkalmazását; |
| --- | --- |

27.

javasolja a kísérleti tanulásra, a távoktatásra, az e-tanulásra, valamint a tanulás vegyes formáira összpontosító új oktatási módszerek további alkalmazását;

| 28. | hangsúlyozza, hogy erősebb tanulási kultúrát kell kialakítani, előmozdítani és megerősíteni, és hogy Európa versenyképessége növelésének, valamint Európában a növekedés és a munkahelyteremtés elősegítése szempontjából minden életszakaszban megvalósuló képzés és továbbképzés alapvető fontosságú; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy erősebb tanulási kultúrát kell kialakítani, előmozdítani és megerősíteni, és hogy Európa versenyképessége növelésének, valamint Európában a növekedés és a munkahelyteremtés elősegítése szempontjából minden életszakaszban megvalósuló képzés és továbbképzés alapvető fontosságú;

| 29. | hangsúlyozza, hogy nagyobb teret kell biztosítani a változó munkaerőpiachoz való folyamatos alkalmazkodás elősegítésének, ami az Európai Unió számára – különösen a jelenlegi válság idején – prioritás, az egész életen át tartó tanulás előmozdítása, különösen a kifejezetten az új technológiákhoz igazított, távoktatással igénybe vehető tanfolyamok és a – sebezhetőbb és a társadalmi kirekesztés által inkább fenyegetett – 45 éven felülieknek tartott tanfolyamok révén; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy nagyobb teret kell biztosítani a változó munkaerőpiachoz való folyamatos alkalmazkodás elősegítésének, ami az Európai Unió számára – különösen a jelenlegi válság idején – prioritás, az egész életen át tartó tanulás előmozdítása, különösen a kifejezetten az új technológiákhoz igazított, távoktatással igénybe vehető tanfolyamok és a – sebezhetőbb és a társadalmi kirekesztés által inkább fenyegetett – 45 éven felülieknek tartott tanfolyamok révén;

| 30. | arra bíztatja a vállalkozásokat, hogy jobban ösztönözzék alkalmazottaik tanulási hajlandóságát, például állandó szemináriumok és a posztgraduális oklevelek megszerzésének finanszírozásával; |
| --- | --- |

30.

arra bíztatja a vállalkozásokat, hogy jobban ösztönözzék alkalmazottaik tanulási hajlandóságát, például állandó szemináriumok és a posztgraduális oklevelek megszerzésének finanszírozásával;

| 31. | javasolja egy egész életen át tartó pályaorientációra irányuló új megközelítés elfogadását, amely révén az egyetemek, a diákok, valamint a gazdasági és társadalmi körök széles köre szorosabban nyomon tudná követni a fiatal diplomásokat az oktatási programok szociális és társadalmi hasznosságának értékelése érdekében; |
| --- | --- |

31.

javasolja egy egész életen át tartó pályaorientációra irányuló új megközelítés elfogadását, amely révén az egyetemek, a diákok, valamint a gazdasági és társadalmi körök széles köre szorosabban nyomon tudná követni a fiatal diplomásokat az oktatási programok szociális és társadalmi hasznosságának értékelése érdekében;

| 32. | emlékeztet arra, hogy még inkább fokozni kell a virtuális tanulás vonzerejét és rendelkezésre állását; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy még inkább fokozni kell a virtuális tanulás vonzerejét és rendelkezésre állását;

Mobilitás, partnerség és tanterv

| 33. | megismétli, hogy a mobilitás az európai felsőoktatás sarokköve, amelynek keretében az európai egyetemeket arra ösztönzik, hogy újító, széles körű és módszeres tantervreformot hajtsanak végre; megerősíti, hogy ezt a bolognai folyamat 2010 utáni fő céljainak újrafogalmazása keretében politikai prioritásként kell kezelni; |
| --- | --- |

33.

megismétli, hogy a mobilitás az európai felsőoktatás sarokköve, amelynek keretében az európai egyetemeket arra ösztönzik, hogy újító, széles körű és módszeres tantervreformot hajtsanak végre; megerősíti, hogy ezt a bolognai folyamat 2010 utáni fő céljainak újrafogalmazása keretében politikai prioritásként kell kezelni;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az országok közötti és az egyetemek és a vállalkozások közötti mobilitás kulcsfontosságú a két világ közötti szorosabb együttműködés elérése szempontjából; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az országok közötti és az egyetemek és a vállalkozások közötti mobilitás kulcsfontosságú a két világ közötti szorosabb együttműködés elérése szempontjából;

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy javasoljon jogi keretet az egyetemek és a vállalkozások, valamint az egyetemi oktatók és hallgatók közötti mobilitás támogatására és megkönnyítésére, és hogy hangsúlyozza annak szükségességét, hogy elismerjék és igazolják a tanulás és az oktatás e formáját; |
| --- | --- |

35.

kéri a Bizottságot, hogy javasoljon jogi keretet az egyetemek és a vállalkozások, valamint az egyetemi oktatók és hallgatók közötti mobilitás támogatására és megkönnyítésére, és hogy hangsúlyozza annak szükségességét, hogy elismerjék és igazolják a tanulás és az oktatás e formáját;

| 36. | szorgalmazza az olyan egyéni mobilitási programok kiterjesztését és meghosszabbítását, mint az „Erasmus – Ifjú vállalkozók” és az „Erasmus szakmai gyakorlatokra”, ugyanakkor a posztgraduális európai MA-programok különböző egyetemekkel való együttműködésben és a vállalkozások aktív részvételével történő, egyetemi ösztöndíjakat és kutatói ösztönzőket is magában foglaló elindítását is; úgy véli, hogy ezek a kezdeményezések a mobilitás, a nyelvtanulás és a multikulturális és vállalkozói tapasztalatszerzés céljait is szolgálhatnák; |
| --- | --- |

36.

szorgalmazza az olyan egyéni mobilitási programok kiterjesztését és meghosszabbítását, mint az „Erasmus – Ifjú vállalkozók” és az „Erasmus szakmai gyakorlatokra”, ugyanakkor a posztgraduális európai MA-programok különböző egyetemekkel való együttműködésben és a vállalkozások aktív részvételével történő, egyetemi ösztöndíjakat és kutatói ösztönzőket is magában foglaló elindítását is; úgy véli, hogy ezek a kezdeményezések a mobilitás, a nyelvtanulás és a multikulturális és vállalkozói tapasztalatszerzés céljait is szolgálhatnák;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézményeknek több, tanterven kívüli lehetőséget kell biztosítaniuk más nyelvek elsajátítására, figyelembe véve, hogy az új nyelvek elsajátítása létfontosságú a mobilitás előmozdítása és ösztönzése, illetve a diákok, kutatók, oktatók és vállalkozások munkavállalói cseréje szempontjából; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézményeknek több, tanterven kívüli lehetőséget kell biztosítaniuk más nyelvek elsajátítására, figyelembe véve, hogy az új nyelvek elsajátítása létfontosságú a mobilitás előmozdítása és ösztönzése, illetve a diákok, kutatók, oktatók és vállalkozások munkavállalói cseréje szempontjából;

| 38. | ösztönzi az egyetemeket, hogy tárják fel az állami intézmények és a magánszektor új – különösen közös állami és magán innovációs alapok révén megvalósuló – együttműködési módszereit, a mobilitás valamennyi területen történő javítása érdekében; |
| --- | --- |

38.

ösztönzi az egyetemeket, hogy tárják fel az állami intézmények és a magánszektor új – különösen közös állami és magán innovációs alapok révén megvalósuló – együttműködési módszereit, a mobilitás valamennyi területen történő javítása érdekében;

| 39. | kiemeli annak fontosságát, hogy a hallgatók elsajátítsák az új technológiákra vonatkozó kompetenciákat, a foglalkoztatási esélyek növelése érdekében; |
| --- | --- |

39.

kiemeli annak fontosságát, hogy a hallgatók elsajátítsák az új technológiákra vonatkozó kompetenciákat, a foglalkoztatási esélyek növelése érdekében;

| 40. | tekintetbe véve más országok bevált oktatási gyakorlatait, javasolja, hogy kérjenek fel az Európai Unión kívüli országokat is az EU-fórumban való részvételre tapasztalataik és aggályaik megosztása és megvitatása érdekében, szem előtt tartva, hogy az ilyen vitáknak meghatározott célkitűzéseken, terminológián és koncepciókon kell alapulniuk, illetve meghatározott tevékenységi területekre kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

40.

tekintetbe véve más országok bevált oktatási gyakorlatait, javasolja, hogy kérjenek fel az Európai Unión kívüli országokat is az EU-fórumban való részvételre tapasztalataik és aggályaik megosztása és megvitatása érdekében, szem előtt tartva, hogy az ilyen vitáknak meghatározott célkitűzéseken, terminológián és koncepciókon kell alapulniuk, illetve meghatározott tevékenységi területekre kell összpontosítaniuk;

| 41. | hangsúlyozza a vállalkozással kapcsolatos foglalkozásokat vezető tanárok megfelelő felkészítésének és képzésének szükségességét, és támogatja a vállalkozói szellem kultúrájának tantervbe való beillesztését (kezdve az általános iskolai tantervvel); |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a vállalkozással kapcsolatos foglalkozásokat vezető tanárok megfelelő felkészítésének és képzésének szükségességét, és támogatja a vállalkozói szellem kultúrájának tantervbe való beillesztését (kezdve az általános iskolai tantervvel);

| 42. | ösztönzi az üzleti világot, hogy aktívan vegyen részt a vállalkozói tevékenység működési módjával kapcsolatos oktatási anyag felvázolásában az oktatás minden szintjén, amelynek felhasználásáról az oktatási intézmények önállóan dönthetnek, valamint hogy rendszeresen ismertesse azokat a foglalkoztatási lehetőségeket, amelyeket a tanulók számára tud felkínálni; |
| --- | --- |

42.

ösztönzi az üzleti világot, hogy aktívan vegyen részt a vállalkozói tevékenység működési módjával kapcsolatos oktatási anyag felvázolásában az oktatás minden szintjén, amelynek felhasználásáról az oktatási intézmények önállóan dönthetnek, valamint hogy rendszeresen ismertesse azokat a foglalkoztatási lehetőségeket, amelyeket a tanulók számára tud felkínálni;

| 43. | bátorítja az üzleti környezetet, hogy járuljon hozzá az egyetemi tantervek átalakításához, olyan speciális kurzusok kezdeményezésével és finanszírozásával, amelyek megismertetik a hallgatókkal a vállalkozás szigorú szabályait; |
| --- | --- |

43.

bátorítja az üzleti környezetet, hogy járuljon hozzá az egyetemi tantervek átalakításához, olyan speciális kurzusok kezdeményezésével és finanszírozásával, amelyek megismertetik a hallgatókkal a vállalkozás szigorú szabályait;

| 44. | kéri, hogy vizsgálják meg az oktatók vállalkozásokba, valamint a vállalkozók egyetemre való felvételének lehetőségét és ösztönözzék azt; |
| --- | --- |

44.

kéri, hogy vizsgálják meg az oktatók vállalkozásokba, valamint a vállalkozók egyetemre való felvételének lehetőségét és ösztönözzék azt;

| 45. | hangsúlyozza azoknak az új technológiáknak a fontosságát, amelyek sokkal közvetlenebbé teszik a vállalkozások, a hallgatók, az oktatók és a kutatók közötti mobilitást és együttműködést; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza azoknak az új technológiáknak a fontosságát, amelyek sokkal közvetlenebbé teszik a vállalkozások, a hallgatók, az oktatók és a kutatók közötti mobilitást és együttműködést;

| 46. | emlékeztet, hogy a kereskedelmi vállalkozást különböző formáiban szakmai alternatívának kell tekinteni a fiatal diplomások számára, és elengedhetetlen, hogy a felsőoktatási intézmények alapos tudást nyújtsanak hallgatóiknak a vállalkozás valamennyi formájáról, ideértve a szociális és szolidáris gazdaságot is, továbbá elmélyült ismereteket a felelős és etikus üzletvezetésről; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet, hogy a kereskedelmi vállalkozást különböző formáiban szakmai alternatívának kell tekinteni a fiatal diplomások számára, és elengedhetetlen, hogy a felsőoktatási intézmények alapos tudást nyújtsanak hallgatóiknak a vállalkozás valamennyi formájáról, ideértve a szociális és szolidáris gazdaságot is, továbbá elmélyült ismereteket a felelős és etikus üzletvezetésről;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az egyetemek és a vállalkozások közötti párbeszédnek és együttműködésnek a kölcsönösségen, a bizalmon, a kölcsönös tiszteleten és az átláthatóságon kell alapulnia, amely ösztönzi a vállalkozóibb szellemű egyetemeket és a tudást előtérbe helyező vállalkozásokat; ismétli, hogy ez megvalósítható például egy olyan – számos tagállamban már használatos – tudásutalvány-rendszer bevezetése révén, amely különösen a kkv-k számára lehetővé teszi kutatási kapacitásuk növelését az egyetemek függetlenségének, autonómiájának és közintézményi jellegének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az egyetemek és a vállalkozások közötti párbeszédnek és együttműködésnek a kölcsönösségen, a bizalmon, a kölcsönös tiszteleten és az átláthatóságon kell alapulnia, amely ösztönzi a vállalkozóibb szellemű egyetemeket és a tudást előtérbe helyező vállalkozásokat; ismétli, hogy ez megvalósítható például egy olyan – számos tagállamban már használatos – tudásutalvány-rendszer bevezetése révén, amely különösen a kkv-k számára lehetővé teszi kutatási kapacitásuk növelését az egyetemek függetlenségének, autonómiájának és közintézményi jellegének sérelme nélkül;

| 48. | elismeri, hogy a képzésnek és a kutatásnak ki kell alakítania a tudás multidiszciplináris megközelítését, ennélfogva úgy véli, hogy mind az egyetemek, mind a vállalkozások hasznot húzhatnak abból, ha közösen fejlesztenek multi- és interdiszciplináris, valamint vállalkozói képességeket, továbbá ha rugalmasan igazítják a tanulmányok, a szakterületek és specializációk területét a gazdaság szükségleteihez, beleértve a kis- és középvállalkozásokéit is; kiemeli az olyan sikeres kezdeményezéseket, például a diákoknak és a személyzetnek szóló gyakorlatokat, a vállalkozók mint vendégelőadók meghívását, a kettős képzéseket és a közös személyzet alkalmazását; |
| --- | --- |

48.

elismeri, hogy a képzésnek és a kutatásnak ki kell alakítania a tudás multidiszciplináris megközelítését, ennélfogva úgy véli, hogy mind az egyetemek, mind a vállalkozások hasznot húzhatnak abból, ha közösen fejlesztenek multi- és interdiszciplináris, valamint vállalkozói képességeket, továbbá ha rugalmasan igazítják a tanulmányok, a szakterületek és specializációk területét a gazdaság szükségleteihez, beleértve a kis- és középvállalkozásokéit is; kiemeli az olyan sikeres kezdeményezéseket, például a diákoknak és a személyzetnek szóló gyakorlatokat, a vállalkozók mint vendégelőadók meghívását, a kettős képzéseket és a közös személyzet alkalmazását;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozó szellem egyetemisták közötti előmozdítására valamennyi érintettet (a tudományos dolgozókat, egyetemistákat és üzletembereket egyaránt) megfelelően tájékoztatni kell azokról az eszközökről és mechanizmusokról, amelyeket a hatékonyabb, tényleges és kölcsönösen hasznos együttműködés kialakítása érdekében igénybe vehetnek; szükségesnek véli egyfelől, hogy ebben az ágazatban bővüljön az egyetemek tudományos dolgozóinak képzése olyan kezdeményezések által, mint az egész életen át tartó tanulás, másfelől pedig, hogy az egyetemek kitárják kapuikat a vállalatok és munkaadók előtt, hogy azok ajánlásokat tehessenek a képzés tartalmával valamint azzal kapcsolatban, hogy az egyetemistáknak milyen képzésre, ismeretekre és képesítésekre van leginkább szükségük; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozó szellem egyetemisták közötti előmozdítására valamennyi érintettet (a tudományos dolgozókat, egyetemistákat és üzletembereket egyaránt) megfelelően tájékoztatni kell azokról az eszközökről és mechanizmusokról, amelyeket a hatékonyabb, tényleges és kölcsönösen hasznos együttműködés kialakítása érdekében igénybe vehetnek; szükségesnek véli egyfelől, hogy ebben az ágazatban bővüljön az egyetemek tudományos dolgozóinak képzése olyan kezdeményezések által, mint az egész életen át tartó tanulás, másfelől pedig, hogy az egyetemek kitárják kapuikat a vállalatok és munkaadók előtt, hogy azok ajánlásokat tehessenek a képzés tartalmával valamint azzal kapcsolatban, hogy az egyetemistáknak milyen képzésre, ismeretekre és képesítésekre van leginkább szükségük;

| 50. | ajánlja az egyetemi karrierközvetítő irodák intézményesítésének teljes elismertetését, továbbfejlesztését és a munkaerőpiachoz való szorosabb kapcsolódását; |
| --- | --- |

50.

ajánlja az egyetemi karrierközvetítő irodák intézményesítésének teljes elismertetését, továbbfejlesztését és a munkaerőpiachoz való szorosabb kapcsolódását;

| 51. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tanterv keretében alklamat biztosítsanak vállalkozásokban végezhető munkahelyi gyakorlatra, különösen a felsőoktatásban tanuló hallgatók számára, és azt pénzügyileg vagy az európai kreditátviteli rendszer keretében jóváírják; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tanterv keretében alklamat biztosítsanak vállalkozásokban végezhető munkahelyi gyakorlatra, különösen a felsőoktatásban tanuló hallgatók számára, és azt pénzügyileg vagy az európai kreditátviteli rendszer keretében jóváírják;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy indítson el egy, a már meglévő európai ipari PhD-rendszerekhez hasonló, európai ipari PhD-rendszert a Marie Curie-tevékenységek részeként, a keretprogramon belül annak érdekében, hogy támogassa a célzott és megfizethető kutatást az európai társaságoknál, valamint az üzleti ágazat európai egyetemekkel kapcsolatos ráfordításait; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot, hogy indítson el egy, a már meglévő európai ipari PhD-rendszerekhez hasonló, európai ipari PhD-rendszert a Marie Curie-tevékenységek részeként, a keretprogramon belül annak érdekében, hogy támogassa a célzott és megfizethető kutatást az európai társaságoknál, valamint az üzleti ágazat európai egyetemekkel kapcsolatos ráfordításait;

| 53. | javasolja, hogy a vállalati szövetségek működjenek együtt az egyetemekkel olyan hatékony tantervek kidolgozásában, amelyek elősegítik a hallgatók gyors beilleszkedését a vállalati világba; |
| --- | --- |

53.

javasolja, hogy a vállalati szövetségek működjenek együtt az egyetemekkel olyan hatékony tantervek kidolgozásában, amelyek elősegítik a hallgatók gyors beilleszkedését a vállalati világba;

| 54. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a vállalkozói világ támogassa az egyetemeket, és ösztönzi a társaságokat, hogy biztosítsanak ösztöndíjakat, lehetővé téve így a diákoknak a munkaerőpiacon jelentős értékkel bíró tudásuk és készségeik gyarapítását; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a vállalkozói világ támogassa az egyetemeket, és ösztönzi a társaságokat, hogy biztosítsanak ösztöndíjakat, lehetővé téve így a diákoknak a munkaerőpiacon jelentős értékkel bíró tudásuk és készségeik gyarapítását;

| 55. | kiemeli, miszerint alapvető érték, ha a társadalom számára láthatóvá tesszük a felsőoktatási intézmények és a vállalkozások közötti együttműködésből származó tudást és eredményeket; |
| --- | --- |

55.

kiemeli, miszerint alapvető érték, ha a társadalom számára láthatóvá tesszük a felsőoktatási intézmények és a vállalkozások közötti együttműködésből származó tudást és eredményeket;

| 56. | felhívja a vállalkozásokat, hogy ösztöndíjak révén fokozzák a tehetséges fiatalok támogatását; |
| --- | --- |

56.

felhívja a vállalkozásokat, hogy ösztöndíjak révén fokozzák a tehetséges fiatalok támogatását;

Kutatás

| 57. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozásoknak fokozniuk kell abszorpciós kapacitásukat, hogy az egyetemeken generált tudományos szaktudást fel tudják használni és át tudják alakítani, ösztönözniük kell a belső kutatásokat, az egész életen át tartó tanulást és a folyamatos képzést, valamint olyan, aktív kommunikációs politikát kell folytatniuk, melynek keretében ismertetik szükségleteiket a tudományos közösséggel, és doktori és posztdoktori címmel rendelkezőket és kutatókat toboroznak ; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozásoknak fokozniuk kell abszorpciós kapacitásukat, hogy az egyetemeken generált tudományos szaktudást fel tudják használni és át tudják alakítani, ösztönözniük kell a belső kutatásokat, az egész életen át tartó tanulást és a folyamatos képzést, valamint olyan, aktív kommunikációs politikát kell folytatniuk, melynek keretében ismertetik szükségleteiket a tudományos közösséggel, és doktori és posztdoktori címmel rendelkezőket és kutatókat toboroznak ;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a kutatási intézményekben olyan szakemberekre van szükség, akik képesek az üzleti lehetőségekkel rendelkező ismeretforrások azonosítására és kezelésére; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a kutatási intézményekben olyan szakemberekre van szükség, akik képesek az üzleti lehetőségekkel rendelkező ismeretforrások azonosítására és kezelésére;

| 59. | nagy jelentőséget tulajdonít a nyílt környezetbeli tudásátadásnak; elismeri, hogy ennek eléréséhez különböző eszközök állnak rendelkezésre, például publikációk és szemináriumok, technológiaátadási hivatalok, regionális együttműködések, kezdő és leváló vállalkozások támogatása, együttműködésben végzett kutatás és a kutatók mobilitása; úgy véli azonban, hogy különösen fontos a kapcsolat társadalmi és emberi dimenziója; ennélfogva határozottan támogatja az egyetemek és vállalkozások közötti közvetlen kapcsolatfelvételre irányuló kezdeményezéseket, különösen a kkv-k vonatkozásában; |
| --- | --- |

59.

nagy jelentőséget tulajdonít a nyílt környezetbeli tudásátadásnak; elismeri, hogy ennek eléréséhez különböző eszközök állnak rendelkezésre, például publikációk és szemináriumok, technológiaátadási hivatalok, regionális együttműködések, kezdő és leváló vállalkozások támogatása, együttműködésben végzett kutatás és a kutatók mobilitása; úgy véli azonban, hogy különösen fontos a kapcsolat társadalmi és emberi dimenziója; ennélfogva határozottan támogatja az egyetemek és vállalkozások közötti közvetlen kapcsolatfelvételre irányuló kezdeményezéseket, különösen a kkv-k vonatkozásában;

| 60. | üdvözli az üzleti és innovációs központok egységes európai hálózatának elindítását, amely a jelenleg az Euro Info Központok (EIC) és az Innovációs Közvetítő Központok (IRC) nyújtott szolgáltatásokat is magába foglalja; |
| --- | --- |

60.

üdvözli az üzleti és innovációs központok egységes európai hálózatának elindítását, amely a jelenleg az Euro Info Központok (EIC) és az Innovációs Közvetítő Központok (IRC) nyújtott szolgáltatásokat is magába foglalja;

| 61. | úgy véli, hogy a kutatók országokon átívelő, valamint a tudományos és az üzleti világ közötti mobilitása – a megkülönböztetés-mentesség elvének tiszteletben tartása mellett – mind rövid, mind hosszú távon elengedhetetlen a tudásátadás fokozásához; e tekintetben felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálják felül a létező jogi és pénzügyi keretet és számolják fel a mobilitás szükségtelen akadályait, különös figyelmet fordítva az egyetemi képesítések elismerésére és a bürokrácia csökkentésére; felhívja az egyetemeket, hogy személyzetük számára vezessenek be rugalmasabb és kettős karrierlehetőségeket; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a kutatók országokon átívelő, valamint a tudományos és az üzleti világ közötti mobilitása – a megkülönböztetés-mentesség elvének tiszteletben tartása mellett – mind rövid, mind hosszú távon elengedhetetlen a tudásátadás fokozásához; e tekintetben felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálják felül a létező jogi és pénzügyi keretet és számolják fel a mobilitás szükségtelen akadályait, különös figyelmet fordítva az egyetemi képesítések elismerésére és a bürokrácia csökkentésére; felhívja az egyetemeket, hogy személyzetük számára vezessenek be rugalmasabb és kettős karrierlehetőségeket;

| 62. | bátorítja a Bizottságot, hogy hozzon létre ösztönzőket a szellemi tulajdon versenyképes európai piacának kialakításához, ami lehetővé tenné az egyetemek, az állami kutatószervezetek és a kkv-k számára, hogy partnereket és befektetőket találjanak szellemi tulajdonjogaikhoz, szakértelmükhöz és ismereteikhez; rámutat, hogy a szellemi tulajdonjogok professzionális kezelése a legtöbb egyetemen megerősíthető lenne; |
| --- | --- |

62.

bátorítja a Bizottságot, hogy hozzon létre ösztönzőket a szellemi tulajdon versenyképes európai piacának kialakításához, ami lehetővé tenné az egyetemek, az állami kutatószervezetek és a kkv-k számára, hogy partnereket és befektetőket találjanak szellemi tulajdonjogaikhoz, szakértelmükhöz és ismereteikhez; rámutat, hogy a szellemi tulajdonjogok professzionális kezelése a legtöbb egyetemen megerősíthető lenne;

| 63. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell az innovatív termékek és szolgáltatások – különös tekintettel a kkv-kra – olcsó, hatékony, tényleges és magas szintű jogi védelmét biztosító egységes európai szabadalom, valamint a szabadalmi peres eljárások összehangolt, európai rendszerének előmozdítására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell az innovatív termékek és szolgáltatások – különös tekintettel a kkv-kra – olcsó, hatékony, tényleges és magas szintű jogi védelmét biztosító egységes európai szabadalom, valamint a szabadalmi peres eljárások összehangolt, európai rendszerének előmozdítására irányuló erőfeszítéseket;

| 64. | rámutat, hogy az egyetemek és vállalkozások közös részvétele a köz- és a magánszféra olyan partnerségeiben mint az európai technológiai platformok, a közös technológiai kezdeményezések, valamint a tudományos és innovációs társulások, elősegítheti a tudás kiaknázását és segíthet abban, hogy az EU kezelni tudja az előtte álló legnagyobb kihívásokat; e tekintetben emlékeztet a felelős partnerségre vonatkozó iránymutatásokra; |
| --- | --- |

64.

rámutat, hogy az egyetemek és vállalkozások közös részvétele a köz- és a magánszféra olyan partnerségeiben mint az európai technológiai platformok, a közös technológiai kezdeményezések, valamint a tudományos és innovációs társulások, elősegítheti a tudás kiaknázását és segíthet abban, hogy az EU kezelni tudja az előtte álló legnagyobb kihívásokat; e tekintetben emlékeztet a felelős partnerségre vonatkozó iránymutatásokra;

| 65. | bár elismeri, hogy valamennyi együttműködés esetében egyéni megközelítésre van szükség és különböző együttműködési mechanizmusok léteznek, ugyanakkor úgy véli, hogy lehet tanulni a sikeres struktúrákból, példákból, esetekből és szerepmodellekből, és hogy a bevált gyakorlatok és sikertörténetek példáinak terjesztését és az azokhoz való hozzáférést segíteni kell; különösen hangsúlyozza az innovatív vállalatok által alkalmazott helyes gyakorlatok és a hatodik kutatási keretprogramon belül a kollaborációs rendszerben végzett doktori képzéssel kapcsolatosan nyert ismeretek figyelembevételének szükségességét; |
| --- | --- |

65.

bár elismeri, hogy valamennyi együttműködés esetében egyéni megközelítésre van szükség és különböző együttműködési mechanizmusok léteznek, ugyanakkor úgy véli, hogy lehet tanulni a sikeres struktúrákból, példákból, esetekből és szerepmodellekből, és hogy a bevált gyakorlatok és sikertörténetek példáinak terjesztését és az azokhoz való hozzáférést segíteni kell; különösen hangsúlyozza az innovatív vállalatok által alkalmazott helyes gyakorlatok és a hatodik kutatási keretprogramon belül a kollaborációs rendszerben végzett doktori képzéssel kapcsolatosan nyert ismeretek figyelembevételének szükségességét;

| 66. | úgy véli, hogy amennyiben a vállalkozások, a kutatói közösségek és az egyetemek közti szorosabb kapcsolatok kialakítása a cél, a tagállamoknak és a Bizottságnak meg kell könnyítenie, hogy az alapítványok, kórházak, magán- és állami egyetemek közösen részt vállaljanak az oktatási folyamatban és a kutatás előmozdításban; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy amennyiben a vállalkozások, a kutatói közösségek és az egyetemek közti szorosabb kapcsolatok kialakítása a cél, a tagállamoknak és a Bizottságnak meg kell könnyítenie, hogy az alapítványok, kórházak, magán- és állami egyetemek közösen részt vállaljanak az oktatási folyamatban és a kutatás előmozdításban;

Bevált gyakorlatok

| 67. | tudomásul veszi és üdvözli az EU-n belül és kívül nyomon követhető bevált gyakorlatok példáit, amelyek jól mutatják az ilyen együttműködés minden fél számára megmutatkozó értékét, tekintettel arra, hogy az ilyen példák segítik a párbeszédhez szükséges megfelelő körülmények kialakítását és a siker esélyeinek növelését; |
| --- | --- |

67.

tudomásul veszi és üdvözli az EU-n belül és kívül nyomon követhető bevált gyakorlatok példáit, amelyek jól mutatják az ilyen együttműködés minden fél számára megmutatkozó értékét, tekintettel arra, hogy az ilyen példák segítik a párbeszédhez szükséges megfelelő körülmények kialakítását és a siker esélyeinek növelését;

| 68. | üdvözli a Bizottságnak a meglévő bevált gyakorlatokat tartalmazó jegyzék kialakítására irányuló kezdeményezését, és felszólítja arra, hogy – minden eredeti gyakorlat hathatós terjesztése révén – tegye ezt a jegyzéket minden fél számára hozzáférhetővé; |
| --- | --- |

68.

üdvözli a Bizottságnak a meglévő bevált gyakorlatokat tartalmazó jegyzék kialakítására irányuló kezdeményezését, és felszólítja arra, hogy – minden eredeti gyakorlat hathatós terjesztése révén – tegye ezt a jegyzéket minden fél számára hozzáférhetővé;

| 69. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy mozdítsa elő a vállalkozások, egyetemek, valamint más oktatási és képzési ágazatok – különösen a középfokú iskolák és szakképzési ügynökségek – közötti strukturált partnerség új formáit, többek között a tanárok továbbképzése céljából; e partnerségek ágazati szervezetek jelenlétét is előírhatják; |
| --- | --- |

69.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy mozdítsa elő a vállalkozások, egyetemek, valamint más oktatási és képzési ágazatok – különösen a középfokú iskolák és szakképzési ügynökségek – közötti strukturált partnerség új formáit, többek között a tanárok továbbképzése céljából; e partnerségek ágazati szervezetek jelenlétét is előírhatják;

| 70. | javasolja, hogy hozzanak létre internetes honlapot a tapasztalatok megosztása és terjesztése, illetve a bevált gyakorlatok megosztására összpontosító kommunikáció biztosítása céljával, valamint azért, hogy a látogatók számára ötleteket és konkrét eszközöket, mechanizmusokat szolgáltassanak az együttműködési projektek kialakítására és megvalósítására, és rámutat az új technológiák használatának fontosságára az egyetemi és vállalkozói közösség közti szorosabb együttműködés ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

70.

javasolja, hogy hozzanak létre internetes honlapot a tapasztalatok megosztása és terjesztése, illetve a bevált gyakorlatok megosztására összpontosító kommunikáció biztosítása céljával, valamint azért, hogy a látogatók számára ötleteket és konkrét eszközöket, mechanizmusokat szolgáltassanak az együttműködési projektek kialakítására és megvalósítására, és rámutat az új technológiák használatának fontosságára az egyetemi és vállalkozói közösség közti szorosabb együttműködés ösztönzése érdekében;

| 71. | kívánatosnak tartja a némely tagállamban meglévő helyes gyakorlatok alapján egy, a fiatal feltalálóknak, illetve az európai fiatalok innovációinak, találmányainak vagy szabadalmainak szentelt európai nap előmozdítását; |
| --- | --- |

71.

kívánatosnak tartja a némely tagállamban meglévő helyes gyakorlatok alapján egy, a fiatal feltalálóknak, illetve az európai fiatalok innovációinak, találmányainak vagy szabadalmainak szentelt európai nap előmozdítását;

| 72. | ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa a nemzeti, helyi és regionális szintű párbeszéd előmozdítását a bevált gyakorlatokra összpontosítva, és ügyeljen arra, hogy ez a párbeszéd az összes érdekelt felet (például a szociális partnereket) és minden vállalkozási formát (kkv-k, a szociális és szolidáris gazdaság vállalkozásai stb.), továbbá a harmadik országok képviselőit (nem kormányzati szervek stb.) is magában foglalja, annak érdekében, hogy előtérbe helyezze az egyetemek és vállalkozások két világa közötti együttműködés gazdasági és szociális hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

72.

ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa a nemzeti, helyi és regionális szintű párbeszéd előmozdítását a bevált gyakorlatokra összpontosítva, és ügyeljen arra, hogy ez a párbeszéd az összes érdekelt felet (például a szociális partnereket) és minden vállalkozási formát (kkv-k, a szociális és szolidáris gazdaság vállalkozásai stb.), továbbá a harmadik országok képviselőit (nem kormányzati szervek stb.) is magában foglalja, annak érdekében, hogy előtérbe helyezze az egyetemek és vállalkozások két világa közötti együttműködés gazdasági és szociális hozzáadott értékét;

| 73. | felszólítja a Bizottságot – az uniós fellépések közötti következetességet biztosítandó és a tevékenységek megkettőzését elkerülendő – egy főigazgatóságok közötti munkacsoport létrehozására e párbeszéd és más kezdeményezések közötti szinergiák értékelése és kifejlesztése érdekében, figyelembe véve, hogy a megbeszélések mind a politikai prioritásokat, mind a finanszírozási lehetőségeket lefedjék; |
| --- | --- |

73.

felszólítja a Bizottságot – az uniós fellépések közötti következetességet biztosítandó és a tevékenységek megkettőzését elkerülendő – egy főigazgatóságok közötti munkacsoport létrehozására e párbeszéd és más kezdeményezések közötti szinergiák értékelése és kifejlesztése érdekében, figyelembe véve, hogy a megbeszélések mind a politikai prioritásokat, mind a finanszírozási lehetőségeket lefedjék;

*

* *

| 74. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

74.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 290., 2007.12.4., 1. o.

(2)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0013.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0423.

(5)  CdR 157/2009 végl.

(6)  SOC/347.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/104 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/104

---

2010. május 20., csütörtökAz Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek és a Hetedik Kutatási és Fejlesztési Keretprogram egymást erősítő hatásainak megvalósulása

P7_TA(2010)0189

Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram egymást erősítő hatásainak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való megvalósulásáról (2009/2243(INI))

2011/C 161 E/16

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVII., XVIII. és XIX. címére,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (2),

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (3),

tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1639/2006/ΕK európai parlamenti és tanácsi határozatra (4),

tekintettel a jövőbeli regionális politikának az EU innovációs képességéhez való hozzájárulásáról szóló, 2007. május 10-i állásfoglalására (5),

tekintettel „Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: széles körű innovációs stratégia az EU számára” című, 2007. május 24-i állásfoglalására (6),

tekintettel a területi kohéziót és a kohéziós politika jövőbeli reformját érintő vita állásáról szóló zöld könyvvel kapcsolatos 2009. március 24-i állásfoglalására (7),

tekintettel a regionális politika terén alkalmazott bevált gyakorlatokról és a strukturális alapok felhasználásának akadályairól szóló, 2009. március 24-i állásfoglalására (8),

tekintettel „A strukturális alapokról szóló rendelet végrehajtásáról (2007–2013): a nemzeti kohéziós stratégiákról és az operatív programokról folytatott tárgyalások eredményei” című, 2009. március 24-i állásfoglalására (9),

tekintettel az Európai Parlament által közzétett, „Szinergiák az EU hetedik kutatási keretprogramja, a versenyképességi és innovációs keretprogram és a strukturális alapok között” című tanulmányra,

tekintettel az Európai Parlament által közzétett, „Az európai kutatási és fejlesztési, valamint innovációs politikák területi szinten történő érvényesítésének lehetővé tétele érdekében” című tanulmányra,

tekintettel az Európai Parlament által közzétett, „A strukturális alapokból az innovációhoz nyújtott támogatás – a végrehajtással kapcsolatos, a 2007–2013 közötti és az azt követő időszakra vonatkozó kihívások” című tanulmányra,

tekintettel a „Versenyképes régiók: kutatás és innováció – Hozzájárulás a gazdasági növekedés felgyorsításához, a munkahelyek számának növeléséhez és minőségének javításához” című, 2007. augusztus 16-i bizottsági közleményre (COM(2007)0474),

tekintettel „A tagállamok és a régiók az EU kohéziós politikája segítségével valósítják meg a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégiát 2007 és 2013 között” című, 2007. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2007)0798),

tekintettel a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó kohéziós politikai stratégiákról és programokról folytatott tárgyalások eredményeiről szóló, 2008. május 14-i bizottsági közleményre (COM(2008)0301),

tekintettel a „20. éves jelentés a strukturális alapok végrehajtásáról (2008)” című, 2009. december 21-i bizottsági jelentésére (COM(2009)0617),

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „A kohéziós politikán keresztül innovációt megvalósító régiók” című, 2007. november 14-i munkadokumentumára (SEC(2007)1547),

tekintettel a „Konzultáció a jövőbeni »EU 2020« stratégiáról” című, 2009. november 24-i bizottsági munkadokumentumra (COM(2009)0647),

tekintettel a Bizottságnak az „Ötödik helyzetjelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról –Növekedésben a régiók, növekedésben Európa” című, 2008. június 19-i helyzetjelentésére (COM(2008)0371) (Ötödik helyzetjelentés),

tekintettel a Bizottságnak a „Hatodik helyzetjelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról – Kreatív és innovatív régiók” című, 2009. június 25-i helyzetjelentésére (COM(2009)0295) (Hatodik helyzetjelentés),

tekintettel a Tudományos és Műszaki Kutatási Bizottságnak (Crest) „A nemzeti programok és a 2006. évi helyzetjelentések alapján a kutatási és fejlesztési politikákra vonatkozó tanulságok” című jelentéssel kapcsolatos, 2006. december 4-i feljegyzésére (CREST1211/06),

tekintettel a Bizottságnak a „Versenyképes régiók: kutatás és innováció – Gyakorlati útmutató a kutatás és az innováció uniós finanszírozási lehetőségeihez” című útmutatójára,

tekintettel a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumának „A kutatási infrastruktúrák európai útiterve, 2006. évi jelentés” című jelentésére,

tekintettel a Bizottság kérésére készített, „A megreformált kohéziós politika menetrendje” című független jelentésre (Fabrizio Barca jelentés) (2009),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0138/2010),

| A. | mivel a megújult lisszaboni stratégia kiemelt jelentőséget tulajdonít a kutatásnak és az innovációnak a kihívások – például az éghajlatváltozás és a növekvő globális verseny – megoldása érdekében; mivel a válság utáni időszakban a növekedés és a munkahelyteremtés kutatás és innováció által történő ösztönzése minden eddiginél fontosabbá vált, és ez a javasolt EU 2020 stratégia elsőszámú célja, |
| --- | --- |

A.

mivel a megújult lisszaboni stratégia kiemelt jelentőséget tulajdonít a kutatásnak és az innovációnak a kihívások – például az éghajlatváltozás és a növekvő globális verseny – megoldása érdekében; mivel a válság utáni időszakban a növekedés és a munkahelyteremtés kutatás és innováció által történő ösztönzése minden eddiginél fontosabbá vált, és ez a javasolt EU 2020 stratégia elsőszámú célja,

| B. | mivel minden társadalmi réteg számára nélkülözhetetlen a népesség szociális és gazdasági helyzetének javítására irányuló kutatás és innováció megvalósítása, |
| --- | --- |

B.

mivel minden társadalmi réteg számára nélkülözhetetlen a népesség szociális és gazdasági helyzetének javítására irányuló kutatás és innováció megvalósítása,

| C. | mivel a kutatás és az innováció európai támogatása elsősorban a kutatási, innovációs és kohéziós politikán keresztül valósul meg, melynek legfontosabb eszközei közé tartoznak a strukturális alapok, a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7), valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP), |
| --- | --- |

C.

mivel a kutatás és az innováció európai támogatása elsősorban a kutatási, innovációs és kohéziós politikán keresztül valósul meg, melynek legfontosabb eszközei közé tartoznak a strukturális alapok, a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7), valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP),

| D. | mivel a kohéziós politika az európai integrációs folyamat egyik lényeges pillére, valamint a legsikeresebb uniós politikák közé tartozik, amely előmozdítja az egyre növekvő regionális eltérések közötti konvergenciát, valamint ösztönzi a növekedést és a foglalkoztatást, |
| --- | --- |

D.

mivel a kohéziós politika az európai integrációs folyamat egyik lényeges pillére, valamint a legsikeresebb uniós politikák közé tartozik, amely előmozdítja az egyre növekvő regionális eltérések közötti konvergenciát, valamint ösztönzi a növekedést és a foglalkoztatást,

| E. | mivel az innovációt hatékonyabban a szereplőkhöz – úgy mint az egyetemekhez, állami kutatóintézetekhez vagy az iparhoz – közeli regionális szinten kezelik, ami támogatja a régiók közötti tudásátadási partnerségeket és a jó gyakorlatok cseréjét, |
| --- | --- |

E.

mivel az innovációt hatékonyabban a szereplőkhöz – úgy mint az egyetemekhez, állami kutatóintézetekhez vagy az iparhoz – közeli regionális szinten kezelik, ami támogatja a régiók közötti tudásátadási partnerségeket és a jó gyakorlatok cseréjét,

| F. | mivel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó, a kohézióról szóló második közösségi stratégiai iránymutatás felszólít a növekedést szolgáló tudás és innováció fejlesztésére, következésképpen a teljes elkülönített összeg 25 %-át előirányozták e célra a költségvetésben, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó, a kohézióról szóló második közösségi stratégiai iránymutatás felszólít a növekedést szolgáló tudás és innováció fejlesztésére, következésképpen a teljes elkülönített összeg 25 %-át előirányozták e célra a költségvetésben,

| G. | mivel napjaink kihívásainak összetettsége integrált politikai eszközrendszert tesz szükségessé; mivel a tudásalapú társadalomhoz többre van szükség, mint a különböző ágazatok tevékenységének puszta összegzésére; a szereplők és az eszközök közötti szinergia döntő fontosságú ahhoz, hogy ezek az eszközök egymást erősítsék, valamint támogassák a kutatási és innovációs projektek fenntartható végrehajtását, ami a régiókban konkrét termékelképzelések formájában biztosítja a kutatási eredmények megvalósulását, |
| --- | --- |

G.

mivel napjaink kihívásainak összetettsége integrált politikai eszközrendszert tesz szükségessé; mivel a tudásalapú társadalomhoz többre van szükség, mint a különböző ágazatok tevékenységének puszta összegzésére; a szereplők és az eszközök közötti szinergia döntő fontosságú ahhoz, hogy ezek az eszközök egymást erősítsék, valamint támogassák a kutatási és innovációs projektek fenntartható végrehajtását, ami a régiókban konkrét termékelképzelések formájában biztosítja a kutatási eredmények megvalósulását,

| H. | mivel bár az említett eszközrendszer bizonyos elemei, például az azonos időtartam és a lisszaboni menetrenddel való összhang lehetővé teszi a szinergiákat, továbbra is vannak azonban lényeges különbségek, például az eltérő jogalap, a tematikus kontra területi hangsúly, valamint a megosztott és centralizált irányítás, |
| --- | --- |

H.

mivel bár az említett eszközrendszer bizonyos elemei, például az azonos időtartam és a lisszaboni menetrenddel való összhang lehetővé teszi a szinergiákat, továbbra is vannak azonban lényeges különbségek, például az eltérő jogalap, a tematikus kontra területi hangsúly, valamint a megosztott és centralizált irányítás,

A kutatási és innovációs célokat megvalósító kohéziós politika

| 1. | méltányolja, hogy a 2007–2013-as időszakban a kohézióról szóló második közösségi stratégiai iránymutatásnak megfelelően a teljes pénzügyi előirányzatból valamennyi tagállam jelentős összeget szánt a kutatásra és fejlesztésre, az innovációra, valamint a tudásalapú gazdaság kialakítására, aminek következtében 246 nemzeti, illetve regionális operatív programra került sor, amelyek keretében körülbelül 86 milliárd eurót irányoztak elő kutatásra és innovációra; ebből 50 milliárd euró már rendelkezésre állt alapkutatásra és –fejlesztése, valamint innovációra; megállapítja, hogy a kohéziós politika a terület jelentős európai támogatási forrásává vált, ami megmutatkozik mind a hetedik keretprogram, mind a versenyképességi és innovációs keretprogram költségvetésében (50,5 milliárd euró és 3,6 milliárd euró); rámutat a kutatásra és fejlesztésre szánt összegek tekintetében a mennyiségben kifejezett célok meghatározásának lehetőségére és eredményességére; |
| --- | --- |

1.

méltányolja, hogy a 2007–2013-as időszakban a kohézióról szóló második közösségi stratégiai iránymutatásnak megfelelően a teljes pénzügyi előirányzatból valamennyi tagállam jelentős összeget szánt a kutatásra és fejlesztésre, az innovációra, valamint a tudásalapú gazdaság kialakítására, aminek következtében 246 nemzeti, illetve regionális operatív programra került sor, amelyek keretében körülbelül 86 milliárd eurót irányoztak elő kutatásra és innovációra; ebből 50 milliárd euró már rendelkezésre állt alapkutatásra és –fejlesztése, valamint innovációra; megállapítja, hogy a kohéziós politika a terület jelentős európai támogatási forrásává vált, ami megmutatkozik mind a hetedik keretprogram, mind a versenyképességi és innovációs keretprogram költségvetésében (50,5 milliárd euró és 3,6 milliárd euró); rámutat a kutatásra és fejlesztésre szánt összegek tekintetében a mennyiségben kifejezett célok meghatározásának lehetőségére és eredményességére;

| 2. | üdvözli, hogy léteznek új finanszírozási módszerek, és hangsúlyozza a JEREMIE kezdeményezésben, valamint a Bizottság és az Európai Beruházási Bankcsoport kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusában rejlő lehetőségeket az innovatív vállalkozások finanszírozási lehetőségeinek javítására; ajánlja, hogy a regionális szereplők a strukturális alapok finanszírozásával együtt használják ki ezeket az új lehetőségeket; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az állami és magánbefektetések hatékony koordinálásának szükségességét; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy léteznek új finanszírozási módszerek, és hangsúlyozza a JEREMIE kezdeményezésben, valamint a Bizottság és az Európai Beruházási Bankcsoport kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusában rejlő lehetőségeket az innovatív vállalkozások finanszírozási lehetőségeinek javítására; ajánlja, hogy a regionális szereplők a strukturális alapok finanszírozásával együtt használják ki ezeket az új lehetőségeket; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az állami és magánbefektetések hatékony koordinálásának szükségességét;

| 3. | várja a Bizottságnak az általános rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett stratégiai jelentését; úgy gondolja, hogy a jelentés átfogó áttekintést fog adni arról, hogy a tagállamok milyen teljesítményt értek el a 2007–2009-es időszakra vonatkozó célkitűzések végrehajtása során, továbbá a kohéziós politika jövőbeni kilátásaival kapcsolatos vita alapját képezi majd; |
| --- | --- |

3.

várja a Bizottságnak az általános rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett stratégiai jelentését; úgy gondolja, hogy a jelentés átfogó áttekintést fog adni arról, hogy a tagállamok milyen teljesítményt értek el a 2007–2009-es időszakra vonatkozó célkitűzések végrehajtása során, továbbá a kohéziós politika jövőbeni kilátásaival kapcsolatos vita alapját képezi majd;

| 4. | megismétli, hogy az EU-ban az egyes politikák tekintetében a többszintű irányítás integrált megközelítésére van szükség; hangsúlyozza, hogy egy jól működő, többszintű integrált irányítási rendszer a forráselkülönítéssel kapcsolatos célkitűzések eredményes meghatározásának és végrehajtásának előfeltétele; megjegyzi, hogy a strukturális alapok végrehajtása a nemzeti és regionális hatóságok felelőssége, míg a versenyképességi és innovációs keretprogramot és a hetedik keretprogramot központilag a Bizottság irányítja; tudatában van annak, hogy a tagállamokban különböző közigazgatási rendszerek működnek, és fontosnak tartja a polgárok számára leghatékonyabb döntéshozatali szint azonosítását; |
| --- | --- |

4.

megismétli, hogy az EU-ban az egyes politikák tekintetében a többszintű irányítás integrált megközelítésére van szükség; hangsúlyozza, hogy egy jól működő, többszintű integrált irányítási rendszer a forráselkülönítéssel kapcsolatos célkitűzések eredményes meghatározásának és végrehajtásának előfeltétele; megjegyzi, hogy a strukturális alapok végrehajtása a nemzeti és regionális hatóságok felelőssége, míg a versenyképességi és innovációs keretprogramot és a hetedik keretprogramot központilag a Bizottság irányítja; tudatában van annak, hogy a tagállamokban különböző közigazgatási rendszerek működnek, és fontosnak tartja a polgárok számára leghatékonyabb döntéshozatali szint azonosítását;

| 5. | fontosnak tartja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósításában szerepet játszó közösségi politikák koordinálását; úgy véli, hogy a hatékony szinergiák ösztönzése, valamint az innovációra irányuló helyi és regionális szintű beruházásokat támogató legmegfelelőbb európai szintű eszközök azonosítása és előtérbe helyezése érdekében alaposabban elemezni kell e politikáknak a helyszínen, valamint a kohézióra kifejtett hatását; emlékeztet arra, hogy figyelembe kell venni a régiók három típusának különböző társadalmi és gazdasági helyzetét (konvergencia, átmenet és versenyképesség), valamint eltérő kreatív és innovatív képességét és vállalkozó szellemét; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a kutatásra és fejlesztésre, valamint az innovációra, az oktatásra és az erőforrásokat hatékonyan hasznosító technológiákra fordított beruházás javára válik a hagyományos ágazatoknak, a vidéki területeknek és a magasan képzett munkaerőt alkalmazó, szolgáltatásokat nyújtó gazdaságoknak egyaránt, továbbá ennek köszönhetően megerősíti a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót; |
| --- | --- |

5.

fontosnak tartja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósításában szerepet játszó közösségi politikák koordinálását; úgy véli, hogy a hatékony szinergiák ösztönzése, valamint az innovációra irányuló helyi és regionális szintű beruházásokat támogató legmegfelelőbb európai szintű eszközök azonosítása és előtérbe helyezése érdekében alaposabban elemezni kell e politikáknak a helyszínen, valamint a kohézióra kifejtett hatását; emlékeztet arra, hogy figyelembe kell venni a régiók három típusának különböző társadalmi és gazdasági helyzetét (konvergencia, átmenet és versenyképesség), valamint eltérő kreatív és innovatív képességét és vállalkozó szellemét; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a kutatásra és fejlesztésre, valamint az innovációra, az oktatásra és az erőforrásokat hatékonyan hasznosító technológiákra fordított beruházás javára válik a hagyományos ágazatoknak, a vidéki területeknek és a magasan képzett munkaerőt alkalmazó, szolgáltatásokat nyújtó gazdaságoknak egyaránt, továbbá ennek köszönhetően megerősíti a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót;

| 6. | rámutat a kutatási és innovációs tevékenység folytatása tekintetében a városokban rejlő nagy lehetőségekre; úgy véli, hogy a technológiai fejleményeken alapuló intelligensebb városi szakpolitika és annak a ténynek a felismerése, hogy az európai népesség 80 %-a – a legnagyobb társadalmi különbségeket mutató – városokban él, hozzájárulna a fenntartható gazdasági növekedéshez; ezért a városi dimenziónak a jövőbeli kohéziós politikába történő beillesztésére hív fel; |
| --- | --- |

6.

rámutat a kutatási és innovációs tevékenység folytatása tekintetében a városokban rejlő nagy lehetőségekre; úgy véli, hogy a technológiai fejleményeken alapuló intelligensebb városi szakpolitika és annak a ténynek a felismerése, hogy az európai népesség 80 %-a – a legnagyobb társadalmi különbségeket mutató – városokban él, hozzájárulna a fenntartható gazdasági növekedéshez; ezért a városi dimenziónak a jövőbeli kohéziós politikába történő beillesztésére hív fel;

A strukturális alapok, a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7), valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) közötti szinergiák

| 7. | elismeri, hogy a 2007–2013-as időszakra vonatkozó forráselkülönítési rendelkezések révén a kohéziós politika jobban szolgálja a kutatási és innovációs politikákkal való szinergiák megteremtését, ugyanakkor a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogramon belül a területi dimenzió egyre fontosabbá válik; felhív arra, hogy meg kell fontolni egy teljesítményalapú forráselkülönítési mechanizmus kialakítását, amely erőteljesebb tematikus hangsúllyal rendelkezik, lehetővé téve ezáltal az új kihívásokra adandó megfelelő politikai reakciók megfogalmazását; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a 2007–2013-as időszakra vonatkozó forráselkülönítési rendelkezések révén a kohéziós politika jobban szolgálja a kutatási és innovációs politikákkal való szinergiák megteremtését, ugyanakkor a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogramon belül a területi dimenzió egyre fontosabbá válik; felhív arra, hogy meg kell fontolni egy teljesítményalapú forráselkülönítési mechanizmus kialakítását, amely erőteljesebb tematikus hangsúllyal rendelkezik, lehetővé téve ezáltal az új kihívásokra adandó megfelelő politikai reakciók megfogalmazását;

| 8. | rámutat, hogy a keretprogramban a K+F+I-ra fordított költséget a kiválóság kritériuma alapján osztják el, aminek következtében a résztvevők magas szintű technikai kapacitás, valamint az adminisztratív és pénzügyi eljárásokban szerzett mélyreható ismeret birtokában egymással versenyeznek a támogatásért; hangsúlyozza, hogy ezáltal a támogatás a gazdasági klaszterekbe és az EU vezető régióiba áramlik, ami korlátozza a kedvező szinergiák kialakulását azon régiók és országok csoportjában, amelyek már jó úton haladnak a cél felé, de azt még nem érték el; rámutat, hogy a kutatási és innovációs lehetőségekben fennálló regionális különbségek növekedése és a valós politikai koherencia szavatolása olyan kihívást jelentenek, amelyet mind a kohéziós politika, mind a kutatási és innovációs politika keretei között kezelni kell, függetlenül attól, hogy a végrehajtó szervek különböző szinteken (nemzetek feletti, nemzeti és annál alacsonyabb szinten) működnek, illetve ezeket különféle logika (pl. kohézió kontra kiválóság) szerint irányítják; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy a keretprogramban a K+F+I-ra fordított költséget a kiválóság kritériuma alapján osztják el, aminek következtében a résztvevők magas szintű technikai kapacitás, valamint az adminisztratív és pénzügyi eljárásokban szerzett mélyreható ismeret birtokában egymással versenyeznek a támogatásért; hangsúlyozza, hogy ezáltal a támogatás a gazdasági klaszterekbe és az EU vezető régióiba áramlik, ami korlátozza a kedvező szinergiák kialakulását azon régiók és országok csoportjában, amelyek már jó úton haladnak a cél felé, de azt még nem érték el; rámutat, hogy a kutatási és innovációs lehetőségekben fennálló regionális különbségek növekedése és a valós politikai koherencia szavatolása olyan kihívást jelentenek, amelyet mind a kohéziós politika, mind a kutatási és innovációs politika keretei között kezelni kell, függetlenül attól, hogy a végrehajtó szervek különböző szinteken (nemzetek feletti, nemzeti és annál alacsonyabb szinten) működnek, illetve ezeket különféle logika (pl. kohézió kontra kiválóság) szerint irányítják;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az innováció hatékonysága függ a kialakított szinergiák intenzitásától, és sajnálatosnak tartja, hogy a finanszírozással kapcsolatos szinergiák kialakítására vonatkozó, meglévő lehetőségek még mindig nem eléggé ismertek; felhívja az információk, valamint az elemzés, irányítás és döntéshozatal szempontjából kiemelt szerepet játszó régiókat és a tagállamokat, hogy fokozzák a kommunikáció javítására irányuló erőfeszítéseiket; kiemeli, hogy a kedvező szinergiák kialakításához elengedhetetlenek a különböző ismereteket létrehozó, terjesztő, fejlesztő és alkalmazó szereplők közötti összetett kapcsolatok; hangsúlyozza, hogy a hetedik keretprogramot, a versenyképességi és innovációs keretprogramot és a strukturális alapokat irányító regionális és helyi hatóságoknak ismerniük kell az egyes eszközök által nyújtott lehetőségeket, és a szereplők és a politikák közötti jobb koordinációra szólít fel; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az innováció hatékonysága függ a kialakított szinergiák intenzitásától, és sajnálatosnak tartja, hogy a finanszírozással kapcsolatos szinergiák kialakítására vonatkozó, meglévő lehetőségek még mindig nem eléggé ismertek; felhívja az információk, valamint az elemzés, irányítás és döntéshozatal szempontjából kiemelt szerepet játszó régiókat és a tagállamokat, hogy fokozzák a kommunikáció javítására irányuló erőfeszítéseiket; kiemeli, hogy a kedvező szinergiák kialakításához elengedhetetlenek a különböző ismereteket létrehozó, terjesztő, fejlesztő és alkalmazó szereplők közötti összetett kapcsolatok; hangsúlyozza, hogy a hetedik keretprogramot, a versenyképességi és innovációs keretprogramot és a strukturális alapokat irányító regionális és helyi hatóságoknak ismerniük kell az egyes eszközök által nyújtott lehetőségeket, és a szereplők és a politikák közötti jobb koordinációra szólít fel;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a kutatást és innovációt célzó beavatkozásoknak regionális eszközökben és kapacitásokban kell hasznosulniuk, és az intelligens innováción alapuló regionális innovációs stratégia részét kell képezniük; úgy véli, hogy e stratégiák az EU és nemzeti prioritások meghatározásában és végrehajtásában a régiók és a városok fokozottabb szerepét igénylik; ezért felszólít arra, hogy a strukturális alapokban fontolják meg a regionális innovációs stratégiákat támogató innovatív cselekvések visszaállításának lehetőségét; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a kutatást és innovációt célzó beavatkozásoknak regionális eszközökben és kapacitásokban kell hasznosulniuk, és az intelligens innováción alapuló regionális innovációs stratégia részét kell képezniük; úgy véli, hogy e stratégiák az EU és nemzeti prioritások meghatározásában és végrehajtásában a régiók és a városok fokozottabb szerepét igénylik; ezért felszólít arra, hogy a strukturális alapokban fontolják meg a regionális innovációs stratégiákat támogató innovatív cselekvések visszaállításának lehetőségét;

| 11. | tudomásul veszi a kombinált finanszírozás meglévő lehetőségeit; hangsúlyozza azonban, hogy nincs lehetőség a strukturális alapok és a keretprogramok közötti vegyes finanszírozásra; kiemeli, hogy lehetőség van az eszközök kombinálására a kiegészítő, de különálló tevékenységek – például kutatási infrastruktúrák létrehozása –, illetve a kapcsolódó projektek egymást követő részei – például egy új kutatási elképzelés kidolgozása és nyomon követése, valamint az ugyanazon hálózaton vagy klaszteren belüli projektek – finanszírozása esetében; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi a kombinált finanszírozás meglévő lehetőségeit; hangsúlyozza azonban, hogy nincs lehetőség a strukturális alapok és a keretprogramok közötti vegyes finanszírozásra; kiemeli, hogy lehetőség van az eszközök kombinálására a kiegészítő, de különálló tevékenységek – például kutatási infrastruktúrák létrehozása –, illetve a kapcsolódó projektek egymást követő részei – például egy új kutatási elképzelés kidolgozása és nyomon követése, valamint az ugyanazon hálózaton vagy klaszteren belüli projektek – finanszírozása esetében;

| 12. | véleménye szerint az, hogy a vegyes finanszírozás nem engedélyezett a strukturális alapok és a keretprogramok között, megakadályozza a régiókat, hogy a két eszközt egy időben használják, valamint a hatékony „alulról kezdeményezett” stratégiai folyamatok mind regionális, mind helyi szinten segíthetnek a strukturális alapokból, a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramból és a versenyképességi és innovációs programból származó finanszírozás hiányosságainak és átfedéseinek kiküszöbölésében; |
| --- | --- |

12.

véleménye szerint az, hogy a vegyes finanszírozás nem engedélyezett a strukturális alapok és a keretprogramok között, megakadályozza a régiókat, hogy a két eszközt egy időben használják, valamint a hatékony „alulról kezdeményezett” stratégiai folyamatok mind regionális, mind helyi szinten segíthetnek a strukturális alapokból, a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramból és a versenyképességi és innovációs programból származó finanszírozás hiányosságainak és átfedéseinek kiküszöbölésében;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a szinergia különösen hatékony a kapacitásépítésben; ebben a kontextusban utal a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) keretei között folyó projektfinanszírozási irányításra és az Európai Unió kutatástámogatási prioritásai regionális és nemzeti szintű koordinációjának szükségességére; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a szinergia különösen hatékony a kapacitásépítésben; ebben a kontextusban utal a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) keretei között folyó projektfinanszírozási irányításra és az Európai Unió kutatástámogatási prioritásai regionális és nemzeti szintű koordinációjának szükségességére;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a szinergia túllép a kiegészítő projektfinanszírozáson; úgy gondolja, hogy a kapacitásépítés, a hálózatépítés és a tudásátadás a szinergia lényeges formáját képezi, és megjegyzi, hogy valamennyi eszköz lehetőségeket biztosít az ilyen cserékhez; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a szinergia túllép a kiegészítő projektfinanszírozáson; úgy gondolja, hogy a kapacitásépítés, a hálózatépítés és a tudásátadás a szinergia lényeges formáját képezi, és megjegyzi, hogy valamennyi eszköz lehetőségeket biztosít az ilyen cserékhez;

| 15. | megjegyzi, hogy a finanszírozás közvetlen kedvezményezettjének szempontjából a tényleges szinergiák a kedvezményezettnek a különböző uniós eszközökből származó támogatások ötvözésével kapcsolatos szervezési és stratégiai képességétől függ; kéri, hogy a regionális szereplők dolgozzanak ki a finanszírozások ötvözését elősegítő regionális stratégiákat; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a finanszírozás közvetlen kedvezményezettjének szempontjából a tényleges szinergiák a kedvezményezettnek a különböző uniós eszközökből származó támogatások ötvözésével kapcsolatos szervezési és stratégiai képességétől függ; kéri, hogy a regionális szereplők dolgozzanak ki a finanszírozások ötvözését elősegítő regionális stratégiákat;

| 16. | javasolja, hogy a tagállamok és a Bizottság különítsenek el elegendő forrást a strukturális alapokból a kutatásra és az innovációra, különösen a fenntartható innovációra, és erősítsék meg a kutatási kapacitásokat; hangsúlyozza, hogy eredményes modelleket kell támogatni és alkalmazni a tudásháromszögben, és hogy a vállalkozásokkal, a kutatóintézetekkel, az egyetemekkel és a hatóságokkal együttműködésben biztosítani kell a regionális kutatás és innováció stratégiai keretének fenntartható fejlesztését; kiemeli, hogy a tudásintenzív regionális innovációs klaszterek lehetőségeket rejtenek magukban a regionális versenyképesség mobilizálására, és örvendetesnek tartja a klaszterek fejlesztésének a versenyképességi és innovációs keretprogramba, valamint a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramba való beépítését („Tudásalapú régiók” cselekvés az FP7-en belül); megemlíti az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) keretei között felállított új tudományos és innovációs társulásokat (KIC), amelyek összekapcsolják az elsődleges európai regionális tudásalapú klasztereket; megjegyzi, hogy az ismeretek regionális klasztereken belüli cseréjét a strukturális alapok is előmozdíthatják; hangsúlyozza, hogy az ilyen klaszterek elsősorban a hátrányos helyzetű régiók számára rejtenek nagy lehetőségeket magukban; |
| --- | --- |

16.

javasolja, hogy a tagállamok és a Bizottság különítsenek el elegendő forrást a strukturális alapokból a kutatásra és az innovációra, különösen a fenntartható innovációra, és erősítsék meg a kutatási kapacitásokat; hangsúlyozza, hogy eredményes modelleket kell támogatni és alkalmazni a tudásháromszögben, és hogy a vállalkozásokkal, a kutatóintézetekkel, az egyetemekkel és a hatóságokkal együttműködésben biztosítani kell a regionális kutatás és innováció stratégiai keretének fenntartható fejlesztését; kiemeli, hogy a tudásintenzív regionális innovációs klaszterek lehetőségeket rejtenek magukban a regionális versenyképesség mobilizálására, és örvendetesnek tartja a klaszterek fejlesztésének a versenyképességi és innovációs keretprogramba, valamint a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramba való beépítését („Tudásalapú régiók” cselekvés az FP7-en belül); megemlíti az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) keretei között felállított új tudományos és innovációs társulásokat (KIC), amelyek összekapcsolják az elsődleges európai regionális tudásalapú klasztereket; megjegyzi, hogy az ismeretek regionális klasztereken belüli cseréjét a strukturális alapok is előmozdíthatják; hangsúlyozza, hogy az ilyen klaszterek elsősorban a hátrányos helyzetű régiók számára rejtenek nagy lehetőségeket magukban;

| 17. | felszólítja a regionális és helyi hatóságokat, hogy – például kutatási infrastruktúra felállításával – hatékonyabban használják fel a strukturális alapokat a kutatási, tudás- és innovációs kapacitás kiépítésére régiójukban, lehetővé téve számukra, hogy részt vegyenek az EU kutatási és innovációs tevékenységeiben; ösztönzi a régiókat, hogy hozzanak létre kutatási és fejlesztési prioritásokat, amelyek kiegészítik a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram prioritásait, és felszólít a hosszú távú tervezésre regionális szinten a finanszírozási eszközök közötti tematikus komplementaritásból származó szinergiák elérése érdekében; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a regionális és helyi hatóságokat, hogy – például kutatási infrastruktúra felállításával – hatékonyabban használják fel a strukturális alapokat a kutatási, tudás- és innovációs kapacitás kiépítésére régiójukban, lehetővé téve számukra, hogy részt vegyenek az EU kutatási és innovációs tevékenységeiben; ösztönzi a régiókat, hogy hozzanak létre kutatási és fejlesztési prioritásokat, amelyek kiegészítik a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram prioritásait, és felszólít a hosszú távú tervezésre regionális szinten a finanszírozási eszközök közötti tematikus komplementaritásból származó szinergiák elérése érdekében;

| 18. | kiemeli a politikai eszközök közötti szinergiákkal kapcsolatos bevált gyakorlatok elemzésének, megosztásának és integrálásának jelentőségét; ezzel kapcsolatban üdvözli a Bizottság által a minisztériumok közötti együttműködés fejlesztése érdekében tett erőfeszítéseket, és felkéri a Bizottságot, hogy fokozza a kutatás és az innováció lehetőségeinek és igényeinek regionális szintű elemzését, különösen a rendelkezésre álló kvalitatív adatok gyűjtése tekintetében, valamint hogy biztosítsa az egyéb eszközökkel való kölcsönhatások elemzését a három finanszírozási eszköz bármelyikéről szóló értékelő tanulmányban annak érdekében, hogy meg tudja valósítani a közös irányítást; |
| --- | --- |

18.

kiemeli a politikai eszközök közötti szinergiákkal kapcsolatos bevált gyakorlatok elemzésének, megosztásának és integrálásának jelentőségét; ezzel kapcsolatban üdvözli a Bizottság által a minisztériumok közötti együttműködés fejlesztése érdekében tett erőfeszítéseket, és felkéri a Bizottságot, hogy fokozza a kutatás és az innováció lehetőségeinek és igényeinek regionális szintű elemzését, különösen a rendelkezésre álló kvalitatív adatok gyűjtése tekintetében, valamint hogy biztosítsa az egyéb eszközökkel való kölcsönhatások elemzését a három finanszírozási eszköz bármelyikéről szóló értékelő tanulmányban annak érdekében, hogy meg tudja valósítani a közös irányítást;

| 19. | örömmel veszi tudomásul a „Gyakorlati útmutató a kutatás és az innováció uniós finanszírozási lehetőségeihez” című dokumentum létrehozását; javasolja, hogy a jövőben az ilyen iránymutatásokat közvetlenül a jogszabályi keret hatálybalépését követően bocsássák rendelkezésre; várja a Bizottság szolgálatainak munkadokumentumát, amely tartalmazza a szinergiák gyakorlati példáit; felszólítja a Bizottságot, hogy lépjen fel az akadályok elhárítása érdekében, és ösztönözze a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint mérlegelje a közösségi finanszírozási lehetőségekkel kapcsolatos, a kutatási és innovációs projektekre vonatkozó, az elvárt eredmények megvalósítását elősegítő gyakorlati irányítási és adminisztratív útmutatókat tartalmazó előzetes iránymutatások és kézikönyv segítségével történő további szakértői segítség nyújtásának lehetőségét; |
| --- | --- |

19.

örömmel veszi tudomásul a „Gyakorlati útmutató a kutatás és az innováció uniós finanszírozási lehetőségeihez” című dokumentum létrehozását; javasolja, hogy a jövőben az ilyen iránymutatásokat közvetlenül a jogszabályi keret hatálybalépését követően bocsássák rendelkezésre; várja a Bizottság szolgálatainak munkadokumentumát, amely tartalmazza a szinergiák gyakorlati példáit; felszólítja a Bizottságot, hogy lépjen fel az akadályok elhárítása érdekében, és ösztönözze a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint mérlegelje a közösségi finanszírozási lehetőségekkel kapcsolatos, a kutatási és innovációs projektekre vonatkozó, az elvárt eredmények megvalósítását elősegítő gyakorlati irányítási és adminisztratív útmutatókat tartalmazó előzetes iránymutatások és kézikönyv segítségével történő további szakértői segítség nyújtásának lehetőségét;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse a bürokráciát a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramban és a versenyképességi és innovációs programban, hogy fokozódjon a strukturális alapokkal kapcsolatos szinergiák hatása; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse a bürokráciát a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramban és a versenyképességi és innovációs programban, hogy fokozódjon a strukturális alapokkal kapcsolatos szinergiák hatása;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt arról, hogy a különböző támogatási programokból nyújtott támogatások iránti kérelmek benyújtása hogyan egyszerűsíthető egységes kézikönyvekkel ellátott számítógépes programok segítségével; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt arról, hogy a különböző támogatási programokból nyújtott támogatások iránti kérelmek benyújtása hogyan egyszerűsíthető egységes kézikönyvekkel ellátott számítógépes programok segítségével;

| 22. | ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa az egymást erősítő hatások fokozására irányuló tevékenységeit, valamint tájékoztassa az Európai Parlamentet azok alakulásáról, különösen az EU, valamint a nemzeti és regionális szervek közötti vertikális együttműködés helyzetéről; |
| --- | --- |

22.

ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa az egymást erősítő hatások fokozására irányuló tevékenységeit, valamint tájékoztassa az Európai Parlamentet azok alakulásáról, különösen az EU, valamint a nemzeti és regionális szervek közötti vertikális együttműködés helyzetéről;

| 23. | támogatja a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram nemzeti kapcsolattartási pontjai, a kutatási és fejlesztési programok vezetői és az innovációs ügynökségek közötti szorosabb együttműködést, amely lehetővé teszi, hogy a kutatási és innovációs projektek különböző aspektusait és szakaszait különböző forrásokból finanszírozzák; |
| --- | --- |

23.

támogatja a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram nemzeti kapcsolattartási pontjai, a kutatási és fejlesztési programok vezetői és az innovációs ügynökségek közötti szorosabb együttműködést, amely lehetővé teszi, hogy a kutatási és innovációs projektek különböző aspektusait és szakaszait különböző forrásokból finanszírozzák;

A következő programozási időszakra vonatkozó ajánlások

| 24. | örvendetesnek tartja, hogy az Európa 2020 stratégiatervezet hangsúlyt helyez a politikák közötti kölcsönhatásra, a szakpolitikák integrációjának fontosságára, valamint arra, hogy a közpolitikák kidolgozása és végrehajtása során hatékonyabb szinergiákra és szorosabb partnerségre van szükség; felszólít a városok és régiók által kifejezett azon igény figyelembevételére, hogy a három politikai területen átfogóbb keret, többek között a Bizottságon belül az innovációs és kutatási és fejlesztési programokkal kapcsolatos szinergiákat nyomon követő és koordináló technikai összekötő szervezet jöjjön létre, és hogy vonják be őket az uniós támogatási eszközök és az állami támogatási szabályok tervezésébe és végrehajtásába; felhív továbbá arra, hogy e tekintetben a területi kohézió kapjon kiemelt szerepet; |
| --- | --- |

24.

örvendetesnek tartja, hogy az Európa 2020 stratégiatervezet hangsúlyt helyez a politikák közötti kölcsönhatásra, a szakpolitikák integrációjának fontosságára, valamint arra, hogy a közpolitikák kidolgozása és végrehajtása során hatékonyabb szinergiákra és szorosabb partnerségre van szükség; felszólít a városok és régiók által kifejezett azon igény figyelembevételére, hogy a három politikai területen átfogóbb keret, többek között a Bizottságon belül az innovációs és kutatási és fejlesztési programokkal kapcsolatos szinergiákat nyomon követő és koordináló technikai összekötő szervezet jöjjön létre, és hogy vonják be őket az uniós támogatási eszközök és az állami támogatási szabályok tervezésébe és végrehajtásába; felhív továbbá arra, hogy e tekintetben a területi kohézió kapjon kiemelt szerepet;

| 25. | úgy véli, hogy a jövőbeli K+F+I programoknak ki kell egészíteniük a nemzeti erőfeszítéseket, irányítva ezeket és lendületet adva nekik annak érdekében, hogy a tudás, az innováció, a fejlesztés és a K+F+I-re fordított tagállami beruházások visszanyerjék iránymutató és multiplikátor szerepüket; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a jövőbeli K+F+I programoknak ki kell egészíteniük a nemzeti erőfeszítéseket, irányítva ezeket és lendületet adva nekik annak érdekében, hogy a tudás, az innováció, a fejlesztés és a K+F+I-re fordított tagállami beruházások visszanyerjék iránymutató és multiplikátor szerepüket;

| 26. | rámutat arra, hogy a tudás és az innováció – mint a jövőbeli gazdasági növekedés előmozdítója – megszilárdításához elengedhetetlen az oktatás minőségének javítása, a kutatási eredmények hasznosítása, az innováció és a tudásátadás ösztönzése az Unióban, az információs és kommunikációs technológiák maradéktalan kiaknázása, valamint az innovatív ötletek új termékekben és szolgáltatásokban való felhasználásának biztosítása, amelyek növekedést és minőségi munkahelyeket teremtenek, és segítenek megbirkózni az Európában és a világban végbemenő társadalmi változásokból fakadó kihívásokkal; elengedhetetlen továbbá a vállalkozó szellem ösztönzése, a felhasználók szükségleteire és a piac lehetőségeire fordított kiemelt figyelem, valamint az elérhető és megfelelő finanszírozás biztosítása, amelyben alapvető szerepet kapnak a strukturális alapok; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy a tudás és az innováció – mint a jövőbeli gazdasági növekedés előmozdítója – megszilárdításához elengedhetetlen az oktatás minőségének javítása, a kutatási eredmények hasznosítása, az innováció és a tudásátadás ösztönzése az Unióban, az információs és kommunikációs technológiák maradéktalan kiaknázása, valamint az innovatív ötletek új termékekben és szolgáltatásokban való felhasználásának biztosítása, amelyek növekedést és minőségi munkahelyeket teremtenek, és segítenek megbirkózni az Európában és a világban végbemenő társadalmi változásokból fakadó kihívásokkal; elengedhetetlen továbbá a vállalkozó szellem ösztönzése, a felhasználók szükségleteire és a piac lehetőségeire fordított kiemelt figyelem, valamint az elérhető és megfelelő finanszírozás biztosítása, amelyben alapvető szerepet kapnak a strukturális alapok;

| 27. | támogatja az Európa 2020 stratégiában szereplő, az intelligens növekedés elérése érdekében indított három kiemelkedő kezdeményezést, azaz az „Innovatív Unió”, a „Mozgásban a fiatalság” és az „Európai digitális menetrend” kezdeményezéseket, amelyek végrehajtásában kiemelt szerepet kapnak a strukturális alapok; |
| --- | --- |

27.

támogatja az Európa 2020 stratégiában szereplő, az intelligens növekedés elérése érdekében indított három kiemelkedő kezdeményezést, azaz az „Innovatív Unió”, a „Mozgásban a fiatalság” és az „Európai digitális menetrend” kezdeményezéseket, amelyek végrehajtásában kiemelt szerepet kapnak a strukturális alapok;

| 28. | úgy gondolja, hogy egy erőteljes és megfelelően finanszírozott, valamennyi EU-régió számára előnyös regionális politika előfeltétele az Európa 2020 stratégia céljai elérésének, az intelligens, fenntartható és integratív növekedés, a magas szintű foglalkoztatás és termelékenység, valamint a társadalmi, gazdasági és területi kohézió biztosításának érdekében; ezzel összefügésben hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt jelentőséget tulajdonít a kutatásnak és fejlesztésnek; |
| --- | --- |

28.

úgy gondolja, hogy egy erőteljes és megfelelően finanszírozott, valamennyi EU-régió számára előnyös regionális politika előfeltétele az Európa 2020 stratégia céljai elérésének, az intelligens, fenntartható és integratív növekedés, a magas szintű foglalkoztatás és termelékenység, valamint a társadalmi, gazdasági és területi kohézió biztosításának érdekében; ezzel összefügésben hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégia kiemelt jelentőséget tulajdonít a kutatásnak és fejlesztésnek;

| 29. | hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni és meg kell erősíteni az innovációt segítő uniós eszközök (pl. strukturális alapok, az ERFA, a K+F keretprogram, a versenyképességi és innovációs keretprogram, a stratégiai energiatechnológiai terv) szerepét az adminisztratív eljárások ésszerűsítése, különösen a kkv-k számára a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése, az intelligens, fenntartható és integratív növekedéshez kapcsolódó célok elérésén alapuló innovatív ösztönző mechanizmusok bevezetése és az Európai Beruházási Bankkal (EBB) folytatandó szorosabb együttműködés érdekében; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy felül kell vizsgálni és meg kell erősíteni az innovációt segítő uniós eszközök (pl. strukturális alapok, az ERFA, a K+F keretprogram, a versenyképességi és innovációs keretprogram, a stratégiai energiatechnológiai terv) szerepét az adminisztratív eljárások ésszerűsítése, különösen a kkv-k számára a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése, az intelligens, fenntartható és integratív növekedéshez kapcsolódó célok elérésén alapuló innovatív ösztönző mechanizmusok bevezetése és az Európai Beruházási Bankkal (EBB) folytatandó szorosabb együttműködés érdekében;

| 30 | úgy véli, hogy a strukturális alapok megfelelő eszközei a helyi és regionális intézményeknek a kreativitás és az innováció ösztönzéséhez nyújtandó segítségnek; hangsúlyozza, hogy nagyobb rugalmasságra lenne szükség ahhoz, hogy az innovatív üzleti kezdeményezések ösztönzéséhez nyújtott támogatásra gyorsabban lehessen ezt a finanszírozást felhasználni; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a kohéziós politika hozzáadott értékét, amely különösen abban rejlik, hogy a kis- és középvállalatok számára széles körben könnyen hozzáférhető támogatást kínál, és jobb hozzáférést teremt a gyakorlati alkalmazásra összpontosító kutatáshoz, technológiatranszferhez és innovációhoz; |
| --- | --- |

30

úgy véli, hogy a strukturális alapok megfelelő eszközei a helyi és regionális intézményeknek a kreativitás és az innováció ösztönzéséhez nyújtandó segítségnek; hangsúlyozza, hogy nagyobb rugalmasságra lenne szükség ahhoz, hogy az innovatív üzleti kezdeményezések ösztönzéséhez nyújtott támogatásra gyorsabban lehessen ezt a finanszírozást felhasználni; hangsúlyozza ezzel összefüggésben a kohéziós politika hozzáadott értékét, amely különösen abban rejlik, hogy a kis- és középvállalatok számára széles körben könnyen hozzáférhető támogatást kínál, és jobb hozzáférést teremt a gyakorlati alkalmazásra összpontosító kutatáshoz, technológiatranszferhez és innovációhoz;

| 31. | javasolja, hogy az egy adott régióban az N+2 és N+3 keretében fel nem használt összes forrást fordítsák más regionális projektekre és közösségi kezdeményezésekre; |
| --- | --- |

31.

javasolja, hogy az egy adott régióban az N+2 és N+3 keretében fel nem használt összes forrást fordítsák más regionális projektekre és közösségi kezdeményezésekre;

| 32. | emlékeztet arra, hogy a területi kohézió több ágazatot átfogó, horizontális jellegű, ennélfogva az uniós politikáknak elő kell segíteniük megvalósítását; megismétli, hogy ez a koncepció nem korlátozódik a regionális politika hatásaira, hanem a többi, a fenntartható fejlődésre irányuló és regionális szinten kézzelfogható eredményeket kínáló uniós politikával való összhangra is hangsúlyt helyez, a regionális lehetőségek konkrét formáinak fejlesztése, teljes mértékű kihasználása és területi hatása fokozása céljából, a régiók versenyképességének és vonzerejének fokozása és a területi kohézió megvalósítása érdekében; úgy véli, hogy a „koncentráció, együttműködés és kapcsolat” a területi kohézió kulcsfontosságú koordinátái a kiegyensúlyozottabb területi fejlődés elérése érdekében az Európai Unióban; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy a területi kohézió több ágazatot átfogó, horizontális jellegű, ennélfogva az uniós politikáknak elő kell segíteniük megvalósítását; megismétli, hogy ez a koncepció nem korlátozódik a regionális politika hatásaira, hanem a többi, a fenntartható fejlődésre irányuló és regionális szinten kézzelfogható eredményeket kínáló uniós politikával való összhangra is hangsúlyt helyez, a regionális lehetőségek konkrét formáinak fejlesztése, teljes mértékű kihasználása és területi hatása fokozása céljából, a régiók versenyképességének és vonzerejének fokozása és a területi kohézió megvalósítása érdekében; úgy véli, hogy a „koncentráció, együttműködés és kapcsolat” a területi kohézió kulcsfontosságú koordinátái a kiegyensúlyozottabb területi fejlődés elérése érdekében az Európai Unióban;

| 33. | kiemeli, hogy területi alapú politikákra van szükség, és úgy gondolja, hogy a városoknak és régióknak az intelligens és fenntartható technológiákra irányuló szakosodást kell követniük néhány, az uniós célkitűzéseken és saját szükségleteiken alapuló innovációs prioritás meghatározása révén, a regionális innovációs stratégiájukban meghatározott módon, valamint e meghatározott prioritásokra kell összpontosítaniuk az előirányzott uniós forrásokat; úgy véli, hogy a regionális döntéshozók és a vállalkozók azon képessége, hogy tudást vonzzanak magukhoz, és azt fenntartható versenyelőnnyé alakítsák át, alapvető fontosságú a régió gazdasági teljesítménye szempontjából, és a környező régiók – köztük a szomszédos tagállami területek – számára is hozzáadott értéket jelent; |
| --- | --- |

33.

kiemeli, hogy területi alapú politikákra van szükség, és úgy gondolja, hogy a városoknak és régióknak az intelligens és fenntartható technológiákra irányuló szakosodást kell követniük néhány, az uniós célkitűzéseken és saját szükségleteiken alapuló innovációs prioritás meghatározása révén, a regionális innovációs stratégiájukban meghatározott módon, valamint e meghatározott prioritásokra kell összpontosítaniuk az előirányzott uniós forrásokat; úgy véli, hogy a regionális döntéshozók és a vállalkozók azon képessége, hogy tudást vonzzanak magukhoz, és azt fenntartható versenyelőnnyé alakítsák át, alapvető fontosságú a régió gazdasági teljesítménye szempontjából, és a környező régiók – köztük a szomszédos tagállami területek – számára is hozzáadott értéket jelent;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a kutatás és az innováció – különösen az alacsony vagy nulla szén-dioxid-kibocsátás fejlesztése és az energia-megtakarítás vonatkozásában – kulcsfontosságú az olyan globális kihívások kezelésében, mint az éghajlatváltozás és az energiaellátás biztonsága, valamint a versenyképesség regionális és helyi szintű javításában; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a kutatás és az innováció – különösen az alacsony vagy nulla szén-dioxid-kibocsátás fejlesztése és az energia-megtakarítás vonatkozásában – kulcsfontosságú az olyan globális kihívások kezelésében, mint az éghajlatváltozás és az energiaellátás biztonsága, valamint a versenyképesség regionális és helyi szintű javításában;

| 35. | támogatja a Régiók Bizottságának arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre egy „virtuális kreatív hálózatot”, amely mindenki, azaz a vállalkozások, helyi és regionális intézmények, központi közintézmények, a magánszféra és állampolgárok előtt egyaránt nyitva áll, és amely tanácsadást, támogatást, valamint kockázati tőkéhez és szakmai segítséghez való hozzáférést biztosít; hangsúlyozza, hogy egy virtuális hálózat azzal a további előnnyel járna, hogy lehetővé tenné a szigeteken, a legkülső régiókban, vidéki térségekben, hegyvidékeken és alacsony népsűrűségű területeken élők számára, hogy könnyebben hozzáférjenek a szakértői tanácsokhoz, oktatáshoz és információhoz, vállalkozási támogatáshoz és pénzügyi útmutatáshoz; |
| --- | --- |

35.

támogatja a Régiók Bizottságának arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre egy „virtuális kreatív hálózatot”, amely mindenki, azaz a vállalkozások, helyi és regionális intézmények, központi közintézmények, a magánszféra és állampolgárok előtt egyaránt nyitva áll, és amely tanácsadást, támogatást, valamint kockázati tőkéhez és szakmai segítséghez való hozzáférést biztosít; hangsúlyozza, hogy egy virtuális hálózat azzal a további előnnyel járna, hogy lehetővé tenné a szigeteken, a legkülső régiókban, vidéki térségekben, hegyvidékeken és alacsony népsűrűségű területeken élők számára, hogy könnyebben hozzáférjenek a szakértői tanácsokhoz, oktatáshoz és információhoz, vállalkozási támogatáshoz és pénzügyi útmutatáshoz;

| 36. | rámutat arra, hogy a transznacionális együttműködés képezi a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram lényegét, továbbá hogy a területi együttműködés (transznacionális, régióközi és határokon átnyúló programok révén) a strukturális alapokban érvényesül; felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőben erősítse az európai területi együttműködés célkitűzését, további általános érvényesítése révén; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a területi együttműködés ösztönzésének lehetőségeit az innováció területén, valamennyi kohéziós politikai célkitűzésben; rámutat, hogy a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram regionális szintű eredményeinek jobb ismerete megkönnyíti a gyakorlati koordinációt az EU regionális politikája és az említett programok között; sürgeti a Bizottságot, hogy az ilyen koordinációnak szenteljen különös figyelmet; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak további intézkedéseket a hatékony transznacionális együttműködés érdekében, az egymást erősítő hatások megteremtésére irányuló, következetes regionális vagy nemzeti stratégiák kidolgozása révén; felszólítja továbbá az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő ebben a témában a fejlődést és az adatokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

36.

rámutat arra, hogy a transznacionális együttműködés képezi a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram lényegét, továbbá hogy a területi együttműködés (transznacionális, régióközi és határokon átnyúló programok révén) a strukturális alapokban érvényesül; felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőben erősítse az európai területi együttműködés célkitűzését, további általános érvényesítése révén; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a területi együttműködés ösztönzésének lehetőségeit az innováció területén, valamennyi kohéziós politikai célkitűzésben; rámutat, hogy a hetedik keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram regionális szintű eredményeinek jobb ismerete megkönnyíti a gyakorlati koordinációt az EU regionális politikája és az említett programok között; sürgeti a Bizottságot, hogy az ilyen koordinációnak szenteljen különös figyelmet; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak további intézkedéseket a hatékony transznacionális együttműködés érdekében, az egymást erősítő hatások megteremtésére irányuló, következetes regionális vagy nemzeti stratégiák kidolgozása révén; felszólítja továbbá az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő ebben a témában a fejlődést és az adatokhoz való hozzáférést;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban és azon kívül is a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram által támogatják a transznacionális együttműködés különféle formáit számos, a tudás és technológia főbb ágazatainak megfelelő tematikus területen, amelyekben támogatni és erősíteni kell a magas szintű kutatást annak érdekében, hogy válaszok szülessenek azokra a társadalmi, gazdasági, környezetvédelmi és ipari kihívásokra, melyekkel Európa szembe találja magát; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban és azon kívül is a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram által támogatják a transznacionális együttműködés különféle formáit számos, a tudás és technológia főbb ágazatainak megfelelő tematikus területen, amelyekben támogatni és erősíteni kell a magas szintű kutatást annak érdekében, hogy válaszok szülessenek azokra a társadalmi, gazdasági, környezetvédelmi és ipari kihívásokra, melyekkel Európa szembe találja magát;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeni jogalkotási keret előkészítése céljából elemezze a már meghozott egyszerűsítési intézkedések hatását a strukturális alapok irányítására; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőbeni jogalkotási keret előkészítése céljából elemezze a már meghozott egyszerűsítési intézkedések hatását a strukturális alapok irányítására;

| 39. | elismeri, hogy mind a megosztott, mind a központi irányítás speciális szabályokat tesz szükségessé, és a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban és a versenyképességi és innovációs keretprogramban alkalmazott felülről lefelé irányuló, és a strukturális alapokban alkalmazott lentről felfelé irányuló megközelítésnek egyaránt megvannak a maga előnyei; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a különböző programokban alkalmazott szabályok, eljárások és gyakorlatok (támogathatósági szabályok, átalányköltségek, átalányösszegek stb.) összehangolására, valamint (a pályázati felhívások ütemezése, témája, típusai stb. vonatkozásában) jobb koordinációra van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy e célból – a tagállamok és régiók megosztott irányítás szerinti hatáskörének sérelme nélkül – tárja fel a lehetőségeket; ugyanakkor ösztönözze az olyan adminisztratív kultúrát, amely előmozdítja a pluridiszciplináris megközelítést közös ágazatközi stratégiák és a különböző politikai közösségek közötti folyamatos párbeszéd révén, a politika erősebb koherenciájának érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse az érintett alapok adminisztrációját, és kéri, hogy az egymást erősítő hatások felhasználásával és erősítésével egyidőben mindkét támogatási pillér sajátos előnyeit jobban juttassák érvényre; |
| --- | --- |

39.

elismeri, hogy mind a megosztott, mind a központi irányítás speciális szabályokat tesz szükségessé, és a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban és a versenyképességi és innovációs keretprogramban alkalmazott felülről lefelé irányuló, és a strukturális alapokban alkalmazott lentről felfelé irányuló megközelítésnek egyaránt megvannak a maga előnyei; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a különböző programokban alkalmazott szabályok, eljárások és gyakorlatok (támogathatósági szabályok, átalányköltségek, átalányösszegek stb.) összehangolására, valamint (a pályázati felhívások ütemezése, témája, típusai stb. vonatkozásában) jobb koordinációra van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy e célból – a tagállamok és régiók megosztott irányítás szerinti hatáskörének sérelme nélkül – tárja fel a lehetőségeket; ugyanakkor ösztönözze az olyan adminisztratív kultúrát, amely előmozdítja a pluridiszciplináris megközelítést közös ágazatközi stratégiák és a különböző politikai közösségek közötti folyamatos párbeszéd révén, a politika erősebb koherenciájának érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse az érintett alapok adminisztrációját, és kéri, hogy az egymást erősítő hatások felhasználásával és erősítésével egyidőben mindkét támogatási pillér sajátos előnyeit jobban juttassák érvényre;

| 40. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az elkövetkező kutatási és innovációs tervet úgy állítsák össze, hogy az erősítse a strukturális alapok és a kutatási, versenyképességi és innovációs keretprogramok közötti szinergiákat (hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram, versenyképességi és innovációs program); |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az elkövetkező kutatási és innovációs tervet úgy állítsák össze, hogy az erősítse a strukturális alapok és a kutatási, versenyképességi és innovációs keretprogramok közötti szinergiákat (hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram, versenyképességi és innovációs program);

| 41. | megismétli felhívását a Bizottság felé, hogy dolgozzon ki konkrét értékelési szempontokat az innovatív projektek értékeléséhez, és hogy vegye fontolóra az innovációs intézkedések végrehajtására vonatkozó jövőbeni szabályozási ösztönzők javaslatát; |
| --- | --- |

41.

megismétli felhívását a Bizottság felé, hogy dolgozzon ki konkrét értékelési szempontokat az innovatív projektek értékeléséhez, és hogy vegye fontolóra az innovációs intézkedések végrehajtására vonatkozó jövőbeni szabályozási ösztönzők javaslatát;

| 42. | megállapítja, hogy regionális szinten egyértelmű igény mutatkozik a finanszírozási kérelmek, adminisztratív és pénzügyi eljárások, alapkezelés és pénzügyi tervezés területén a több szakértelemre; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg további szakértői támogatás biztosításának, az Enterprise Europe Network és a strukturális alapok irányító hatóságai közötti szorosabb együttműködésnek, valamint a Vezető Piaci Kezdeményezés, a technológiai platformok és a regionális technológiai ütemtervek közötti szorosabb kapcsolatnak a lehetőségét; |
| --- | --- |

42.

megállapítja, hogy regionális szinten egyértelmű igény mutatkozik a finanszírozási kérelmek, adminisztratív és pénzügyi eljárások, alapkezelés és pénzügyi tervezés területén a több szakértelemre; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg további szakértői támogatás biztosításának, az Enterprise Europe Network és a strukturális alapok irányító hatóságai közötti szorosabb együttműködésnek, valamint a Vezető Piaci Kezdeményezés, a technológiai platformok és a regionális technológiai ütemtervek közötti szorosabb kapcsolatnak a lehetőségét;

| 43 | hangsúlyozza az esélyegyenlőség figyelembevételének fontosságát a projektek megfelelőségének értékelésekor és a strukturális alapokból származó finanszírozás, valamint egyéb közösségi eszközökhöz való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

43

hangsúlyozza az esélyegyenlőség figyelembevételének fontosságát a projektek megfelelőségének értékelésekor és a strukturális alapokból származó finanszírozás, valamint egyéb közösségi eszközökhöz való hozzáférés tekintetében;

| 44. | hangsúlyozza az azon politikák és programok végrehajtása során nyújtandó nagyobb mértékű támogatás jelentőségét, amelyek fokozzák a kutatási és fejlesztési infrastruktúrák – innováció – munkahelyteremtés láncolaton belüli szinergiát; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza az azon politikák és programok végrehajtása során nyújtandó nagyobb mértékű támogatás jelentőségét, amelyek fokozzák a kutatási és fejlesztési infrastruktúrák – innováció – munkahelyteremtés láncolaton belüli szinergiát;

| 45. | úgy véli, hogy a strukturális alapokból társfinanszírozott jelentős kutatási infrastruktúrákat egy nemzetközi szakértői értékelő bizottság magasabb szintű értékelésének kell alávetni, ami kedvező hatással lesz az elkülönített strukturális alapok hatékony felhasználására; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a strukturális alapokból társfinanszírozott jelentős kutatási infrastruktúrákat egy nemzetközi szakértői értékelő bizottság magasabb szintű értékelésének kell alávetni, ami kedvező hatással lesz az elkülönített strukturális alapok hatékony felhasználására;

| 46. | meggyőződése, hogy a politikai vezetés elkötelezettsége a kutatási és innovációs politika koherenciájához szükséges előfeltétel, illetve annak ösztönző eszköze is; ezt szem előtt tartva felszólít a fejlődés, az új információk és a változó körülmények fényében kiigazított, a gazdasági és társadalmi fejlődésre vonatkozó nemzeti célkitűzésekkel és prioritásokkal összhangban lévő kutatás és innováció stratégiai politikai keretének létrehozására; |
| --- | --- |

46.

meggyőződése, hogy a politikai vezetés elkötelezettsége a kutatási és innovációs politika koherenciájához szükséges előfeltétel, illetve annak ösztönző eszköze is; ezt szem előtt tartva felszólít a fejlődés, az új információk és a változó körülmények fényében kiigazított, a gazdasági és társadalmi fejlődésre vonatkozó nemzeti célkitűzésekkel és prioritásokkal összhangban lévő kutatás és innováció stratégiai politikai keretének létrehozására;

| 47. | megismétli, hogy a Tanácsban a területi kohéziót és a területi tervezést irányító nem hivatalos mechanizmust hivatalosabb struktúráknak kell felváltaniuk; azon a véleményen van, hogy ez a fejlemény az integrált és több témát átfogó struktúrák kialakításával és megerősítésével együtt a politikák jobb koordinációját fogja eredményezni; |
| --- | --- |

47.

megismétli, hogy a Tanácsban a területi kohéziót és a területi tervezést irányító nem hivatalos mechanizmust hivatalosabb struktúráknak kell felváltaniuk; azon a véleményen van, hogy ez a fejlemény az integrált és több témát átfogó struktúrák kialakításával és megerősítésével együtt a politikák jobb koordinációját fogja eredményezni;

*

* *

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(2)  HL L 291., 2006.10.21., 11. o.

(3)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

(4)  HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0184.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0212.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0163.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0156.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0165.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/112 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/112

---

2010. május 20., csütörtökAz államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és gazdaságélénkítés

P7_TA(2010)0190

Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságáról és a gazdaságélénkítésről (2010/2038(INI))

2011/C 161 E/17

Az Európai Parlament,

tekintettel az „Államháztartások a Gazdasági és Monetáris Unióban – 2009” című, 2009. augusztus 12-i bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2009)1120),

tekintettel az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságáról és gazdaságélénkítésről szóló 2009. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2009)0545),

tekintettel a Bizottságnak a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2009. évi naprakésszé tételéről és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásáról szóló, a Tanácshoz intézett 2009. január 28-i ajánlására (COM(2009)0034),

tekintettel a tízéves GMU-ról: a gazdasági és monetáris unió első tíz évéről és jövőbeni kihívásairól szóló 2008. november 18-i állásfoglalására (1),

tekintettel az európai gazdasági fellendülés tervéről szóló 2009. március 11-i állásfoglalására (2),

tekintettel az „Államháztartások a Gazdasági és Monetáris Unióban – 2007 és 2008” című 2009. január 13-i állásfoglalására (3),

tekintettel az EKB 2007. évi éves jelentéséről szóló 2008. július 9-i állásfoglalására (4),

tekintettel a pittsburghi csúcs ajánlásaira, amelyek a gazdasági fellendülés konszolidációjáig felszólítanak a gazdaságélénkítési erőfeszítések megtartására,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0147/2010),

| A. | mivel a deficit és az adósság magas szintjével összefüggésben a Bizottság közleményében aggodalmának adott hangot az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatban, különösen a lakosság elöregedésének fényében, mivel továbbá az elöregedés fenntarthatósági résre gyakorolt hatása a legtöbb tagállam számításai szerint ötször-hússzor nagyobb a jelenlegi gazdasági válság hatásainál, |
| --- | --- |

A.

mivel a deficit és az adósság magas szintjével összefüggésben a Bizottság közleményében aggodalmának adott hangot az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatban, különösen a lakosság elöregedésének fényében, mivel továbbá az elöregedés fenntarthatósági résre gyakorolt hatása a legtöbb tagállam számításai szerint ötször-hússzor nagyobb a jelenlegi gazdasági válság hatásainál,

| B. | mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum a 2005-ös felülvizsgálat ellenére sem volt elegendő a jelenlegi válság megelőzésére, |
| --- | --- |

B.

mivel a Stabilitási és Növekedési Paktum a 2005-ös felülvizsgálat ellenére sem volt elegendő a jelenlegi válság megelőzésére,

| C. | mivel sürgősen meg kell vizsgálni a születésszám-csökkenés Európai Unióban tapasztalható jelenségét, valamint annak okait és következményeit, ezen aggasztó tendencia visszafordítása érdekében, |
| --- | --- |

C.

mivel sürgősen meg kell vizsgálni a születésszám-csökkenés Európai Unióban tapasztalható jelenségét, valamint annak okait és következményeit, ezen aggasztó tendencia visszafordítása érdekében,

| D. | mivel a költségvetési politika nem fenntartható, ha idővel az államadósság túlzott felhalmozódását vonja maga után, |
| --- | --- |

D.

mivel a költségvetési politika nem fenntartható, ha idővel az államadósság túlzott felhalmozódását vonja maga után,

| E. | mivel a közleményben szereplő becslések alapján, valamint figyelembe véve azt a tényt, hogy a lakosság öregedése komoly hatással lesz az európai országok államháztartásának hosszú távú fenntarthatóságára, a 2060-ig előremutató politikai távlat helyénvaló, |
| --- | --- |

E.

mivel a közleményben szereplő becslések alapján, valamint figyelembe véve azt a tényt, hogy a lakosság öregedése komoly hatással lesz az európai országok államháztartásának hosszú távú fenntarthatóságára, a 2060-ig előremutató politikai távlat helyénvaló,

| F. | mivel a tagállamok adósságának és hiányának a válság alatti növekedése és a demográfia előre jelzett alakulása miatt a költségvetési fenntarthatóság sürgős kihívássá fog válni, |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamok adósságának és hiányának a válság alatti növekedése és a demográfia előre jelzett alakulása miatt a költségvetési fenntarthatóság sürgős kihívássá fog válni,

| G. | mivel az EU tagállamaiban végbemenő hosszú távú demográfiai változások – különösen a népesség elöregedése – következményeket vonnak maguk után a nemzeti nyugdíjrendszerek finanszírozására nézve, |
| --- | --- |

G.

mivel az EU tagállamaiban végbemenő hosszú távú demográfiai változások – különösen a népesség elöregedése – következményeket vonnak maguk után a nemzeti nyugdíjrendszerek finanszírozására nézve,

| H. | mivel egyes tagállamok nem tettek kellő lépéseket annak érdekében, hogy csökkentsék működési költségeiket, féken tartsák egészségügyi kiadásaikat és megreformálják egészségügyi- és nyugdíjrendszerüket, mivel továbbá minden tagállamnak át kell vennie az e téren meglévő legjobb gyakorlatokat, |
| --- | --- |

H.

mivel egyes tagállamok nem tettek kellő lépéseket annak érdekében, hogy csökkentsék működési költségeiket, féken tartsák egészségügyi kiadásaikat és megreformálják egészségügyi- és nyugdíjrendszerüket, mivel továbbá minden tagállamnak át kell vennie az e téren meglévő legjobb gyakorlatokat,

| I. | mivel 2009 folyamán az adóbevételek válság okozta visszaesésének és a kivételes gazdaságélénkítő intézkedések végrehajtásának következtében valamennyi tagállam államháztartási hiánya és eladósodottsága nőtt, |
| --- | --- |

I.

mivel 2009 folyamán az adóbevételek válság okozta visszaesésének és a kivételes gazdaságélénkítő intézkedések végrehajtásának következtében valamennyi tagállam államháztartási hiánya és eladósodottsága nőtt,

| J. | mivel az élénkülés első jeleire az Európai Tanács már 2009. szeptembertől azt javasolta, hogy a költségvetési politikák „az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására irányuljanak” és arra szólított fel, hogy „összehangolt módon kilépési stratégiákat kell kidolgozni, amint megélénkül a gazdaság, figyelembe véve az egyes országok sajátos helyzetét”, |
| --- | --- |

J.

mivel az élénkülés első jeleire az Európai Tanács már 2009. szeptembertől azt javasolta, hogy a költségvetési politikák „az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására irányuljanak” és arra szólított fel, hogy „összehangolt módon kilépési stratégiákat kell kidolgozni, amint megélénkül a gazdaság, figyelembe véve az egyes országok sajátos helyzetét”,

| K. | mivel az utóbbi időszakban pozitív korreláció volt megfigyelhető a rendezett államháztartás és a gazdaság rugalmassága között, |
| --- | --- |

K.

mivel az utóbbi időszakban pozitív korreláció volt megfigyelhető a rendezett államháztartás és a gazdaság rugalmassága között,

| L. | mivel a növekvő államadósság nagy terhet ró a jövő nemzedékeire, |
| --- | --- |

L.

mivel a növekvő államadósság nagy terhet ró a jövő nemzedékeire,

| M. | mivel az államadósság egyes tagállamokban olyan módon megnövekedett, hogy az aláássa a stabilitást, valamint a kamatfizetésekhez kapcsolódóan magas állami kiadásokhoz vezet az egészségügyi és nyugdíjrendszerekkel kapcsolatos egyre fontosabb kiadások rovására, |
| --- | --- |

M.

mivel az államadósság egyes tagállamokban olyan módon megnövekedett, hogy az aláássa a stabilitást, valamint a kamatfizetésekhez kapcsolódóan magas állami kiadásokhoz vezet az egészségügyi és nyugdíjrendszerekkel kapcsolatos egyre fontosabb kiadások rovására,

| N. | mivel a megnövekedett állami hitelfelvétel a kamatlábak növelése révén torzítja a pénzügyi piacokat, ami negatív következményekkel jár a háztartásokra és az új munkahelyekkel kapcsolatos befektetésekre nézve, |
| --- | --- |

N.

mivel a megnövekedett állami hitelfelvétel a kamatlábak növelése révén torzítja a pénzügyi piacokat, ami negatív következményekkel jár a háztartásokra és az új munkahelyekkel kapcsolatos befektetésekre nézve,

| O. | mivel a hatékony statisztikai irányítás, illetve a független statisztikai intézmények hiánya a tagállamokban aláássa az államháztartás integritását és fenntarthatóságát, |
| --- | --- |

O.

mivel a hatékony statisztikai irányítás, illetve a független statisztikai intézmények hiánya a tagállamokban aláássa az államháztartás integritását és fenntarthatóságát,

| P. | mivel a világ más részei, amelyek nemrégiben még alacsony minőségű árukkal versenyeztek, most belépnek a jó minőségű szegmensekbe; mivel ezek a versenytársak fejlett technológiát alkalmaznak, miközben még mindig szerény órabéreket fizetnek, és nem kell megbirkózniuk a demográfia hátrányos alakulásával, ugyanitt az egyén pedig élete során nagyszámú munkaórát teljesít; eközben pedig Európában utoljára az 1973. évi olajválságot megelőzően sikerült elérni a teljes foglalkoztatást, holott a szerződések szellemének megfelelően az EU-nak továbbra is e cél elérésére kell törekednie, anélkül hogy feladná a szociális védelem és a humán fejlettség magas színvonalát, |
| --- | --- |

P.

mivel a világ más részei, amelyek nemrégiben még alacsony minőségű árukkal versenyeztek, most belépnek a jó minőségű szegmensekbe; mivel ezek a versenytársak fejlett technológiát alkalmaznak, miközben még mindig szerény órabéreket fizetnek, és nem kell megbirkózniuk a demográfia hátrányos alakulásával, ugyanitt az egyén pedig élete során nagyszámú munkaórát teljesít; eközben pedig Európában utoljára az 1973. évi olajválságot megelőzően sikerült elérni a teljes foglalkoztatást, holott a szerződések szellemének megfelelően az EU-nak továbbra is e cél elérésére kell törekednie, anélkül hogy feladná a szociális védelem és a humán fejlettség magas színvonalát,

| Q. | mivel különféle eszközök állnak rendelkezésre a fenntarthatósági rés szűkítésére, mint például az általános termelékenység növelése – és elsősorban a jóléti szolgáltatások termelékenységének növelése –, a nyugdíjkorhatár emelése, a születési ráta növelése vagy a bevándorlók számának emelése, |
| --- | --- |

Q.

mivel különféle eszközök állnak rendelkezésre a fenntarthatósági rés szűkítésére, mint például az általános termelékenység növelése – és elsősorban a jóléti szolgáltatások termelékenységének növelése –, a nyugdíjkorhatár emelése, a születési ráta növelése vagy a bevándorlók számának emelése,

| R. | mivel a demográfia alakulása az anyasági ösztönzőktől és támogatásoktól jelentős mértékben függő termékenység mértékétől, valamint a migrációtól is függ, |
| --- | --- |

R.

mivel a demográfia alakulása az anyasági ösztönzőktől és támogatásoktól jelentős mértékben függő termékenység mértékétől, valamint a migrációtól is függ,

| S. | mivel az államadósság és a hiány jelenlegi mértéke a jóléti állam puszta létét fenyegeti, |
| --- | --- |

S.

mivel az államadósság és a hiány jelenlegi mértéke a jóléti állam puszta létét fenyegeti,

| T. | mivel a strukturális reformok végrehajtásának és az államháztartás konszolidálásának kudarca káros hatással lesz az egészségüggyel, a nyugdíjakkal és a foglalkoztatással kapcsolatos kiadásokra, |
| --- | --- |

T.

mivel a strukturális reformok végrehajtásának és az államháztartás konszolidálásának kudarca káros hatással lesz az egészségüggyel, a nyugdíjakkal és a foglalkoztatással kapcsolatos kiadásokra,

| U. | mivel sok tagállam megszegi a Stabilitási és Növekedési Paktumot, és mivel ennek megfelelő betartása mérsékelte volna a válság negatív hatásait, |
| --- | --- |

U.

mivel sok tagállam megszegi a Stabilitási és Növekedési Paktumot, és mivel ennek megfelelő betartása mérsékelte volna a válság negatív hatásait,

| V. | mivel az államháztartás fenntarthatósága nemcsak Európa egésze, hanem konkrétan az Európai Unió költségvetésének szempontjából is kulcsfontosságú, |
| --- | --- |

V.

mivel az államháztartás fenntarthatósága nemcsak Európa egésze, hanem konkrétan az Európai Unió költségvetésének szempontjából is kulcsfontosságú,

| W. | mivel a „fenntarthatóság” általános elveit és az alapjául szolgáló feltételezéseket az európai költségvetésre is alkalmazni kell, még akkor is, ha az Európai Unió költségvetése jelenleg a teljes bruttó európai nemzeti jövedelem (GNI) körülbelül 1 %-át teszi csak ki, |
| --- | --- |

W.

mivel a „fenntarthatóság” általános elveit és az alapjául szolgáló feltételezéseket az európai költségvetésre is alkalmazni kell, még akkor is, ha az Európai Unió költségvetése jelenleg a teljes bruttó európai nemzeti jövedelem (GNI) körülbelül 1 %-át teszi csak ki,

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatban a pénzügyi és gazdasági válságot követően; emlékeztet rá, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében a válság előtt tett erőfeszítések nagyon nagy mértékben a fokozódó demográfiai kihívásnak való megfelelésre irányultak; elismeri, hogy ezt az erőfeszítést jelentős részben tönkretette az a kényszer, hogy drasztikusan növelni kellett az állami kiadásokat, főként a pénzügyi rendszer globális összeomlásának megelőzése és a gazdasági válság társadalmi következményeinek enyhítése érdekében is; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmának ad hangot az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatban a pénzügyi és gazdasági válságot követően; emlékeztet rá, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében a válság előtt tett erőfeszítések nagyon nagy mértékben a fokozódó demográfiai kihívásnak való megfelelésre irányultak; elismeri, hogy ezt az erőfeszítést jelentős részben tönkretette az a kényszer, hogy drasztikusan növelni kellett az állami kiadásokat, főként a pénzügyi rendszer globális összeomlásának megelőzése és a gazdasági válság társadalmi következményeinek enyhítése érdekében is;

| 2. | sajnálja, hogy számos tagállam már a válság kitörése előtt sem nyújtott meggyőző teljesítményt államháztartásának konszolidálása terén annak ellenére, hogy a gazdasági feltételek kedvezőek voltak; hangsúlyozza, hogy ezzel megsértették a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágát, különösen annak 2005-ös átdolgozása után, és súlyosan gyengítették a tagállamok konjunktúraellenes fellépési képességét a válság kibontakozásakor, ami nagyobb bizonytalansághoz, nagyobb munkanélküliséghez és fokozott társadalmi problémákhoz vezetett; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy számos tagállam már a válság kitörése előtt sem nyújtott meggyőző teljesítményt államháztartásának konszolidálása terén annak ellenére, hogy a gazdasági feltételek kedvezőek voltak; hangsúlyozza, hogy ezzel megsértették a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágát, különösen annak 2005-ös átdolgozása után, és súlyosan gyengítették a tagállamok konjunktúraellenes fellépési képességét a válság kibontakozásakor, ami nagyobb bizonytalansághoz, nagyobb munkanélküliséghez és fokozott társadalmi problémákhoz vezetett;

| 3. | tudatában van annak, hogy az állami kiadások jelenlegi szintje nem tartható fenn korlátlanul; üdvözli az Európai Tanács határozatát, amely szerint mindaddig tartózkodik a segítő intézkedések nyomon követő csomagjáról való döntéshozataltól, amíg nem elemezték alaposan a jelenlegi csomag eredményeit, és nem bizonyították világosan a további fellépés szükségességét; |
| --- | --- |

3.

tudatában van annak, hogy az állami kiadások jelenlegi szintje nem tartható fenn korlátlanul; üdvözli az Európai Tanács határozatát, amely szerint mindaddig tartózkodik a segítő intézkedések nyomon követő csomagjáról való döntéshozataltól, amíg nem elemezték alaposan a jelenlegi csomag eredményeit, és nem bizonyították világosan a további fellépés szükségességét;

| 4. | elismeri, hogy a pénzügyi ágazat összeomlásának megelőzésére szolgáló műveletek sikerrel jártak, noha még mindig nagy szükség van az éberségre; a banki ágazat megmentésével járó pénzügyi terhek csökkenésére számít; dicséri a központi bankok e cél elérésére irányuló összehangolt megközelítését; teljes mellszélességgel felsorakozik a prudenciális felügyelet reformja és a pénzügyi rendszer keretének átalakítása mögött; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy a pénzügyi ágazat összeomlásának megelőzésére szolgáló műveletek sikerrel jártak, noha még mindig nagy szükség van az éberségre; a banki ágazat megmentésével járó pénzügyi terhek csökkenésére számít; dicséri a központi bankok e cél elérésére irányuló összehangolt megközelítését; teljes mellszélességgel felsorakozik a prudenciális felügyelet reformja és a pénzügyi rendszer keretének átalakítása mögött;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktumnak idővel egyensúlyra vagy többletre kell törekednie, ami a kedvező gazdasági időszakokban többletet és az állami költségvetések keretében vagy magán tőkefedezeti rendszerek által átláthatóan finanszírozott nyugdíjrendszereket igényel; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktumnak idővel egyensúlyra vagy többletre kell törekednie, ami a kedvező gazdasági időszakokban többletet és az állami költségvetések keretében vagy magán tőkefedezeti rendszerek által átláthatóan finanszírozott nyugdíjrendszereket igényel;

| 6. | rámutat, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága alapvető fontosságú a stabilitáshoz és a növekedéshez, valamint az állami kiadások megfelelő szintjének fenntartásához; hangsúlyozza, hogy az adósság és a hiány magas szintje fenyegetést jelent a fenntarthatóságra nézve, és káros hatással lesz az állami egészségügyre, a nyugdíjakra és a foglalkoztatásra; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága alapvető fontosságú a stabilitáshoz és a növekedéshez, valamint az állami kiadások megfelelő szintjének fenntartásához; hangsúlyozza, hogy az adósság és a hiány magas szintje fenyegetést jelent a fenntarthatóságra nézve, és káros hatással lesz az állami egészségügyre, a nyugdíjakra és a foglalkoztatásra;

| 7. | mély aggodalmának ad hangot a tagállamok hiányának és adósságának magas szintje miatt; óva int attól, hogy a válságot ürügyként felhasználva elmulasszák az államháztartás konszolidálását, az állami kiadások csökkentését és a strukturális reformok végrehajtását, amelyek mindegyike alapvető fontosságú a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz való visszatéréshez; |
| --- | --- |

7.

mély aggodalmának ad hangot a tagállamok hiányának és adósságának magas szintje miatt; óva int attól, hogy a válságot ürügyként felhasználva elmulasszák az államháztartás konszolidálását, az állami kiadások csökkentését és a strukturális reformok végrehajtását, amelyek mindegyike alapvető fontosságú a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz való visszatéréshez;

| 8. | emlékeztet rá, hogy az államháztartás konszolidálása, valamint a hiány és az adósság szintjének csökkentése alapvető fontosságú a modern jóléti állam és egy olyan elosztási rendszer fenntartásához, amely gondoskodik a társadalom egészéről, de különösen annak leghátrányosabb helyzetben lévő csoportjait támogatja; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet rá, hogy az államháztartás konszolidálása, valamint a hiány és az adósság szintjének csökkentése alapvető fontosságú a modern jóléti állam és egy olyan elosztási rendszer fenntartásához, amely gondoskodik a társadalom egészéről, de különösen annak leghátrányosabb helyzetben lévő csoportjait támogatja;

| 9. | hangsúlyozza, hogy ha az államadósság és a kamatszint tovább növekszik, a jelenlegi és eljövő nemzedékek már nem lesznek képesek viselni a kamatkifizetések formájában jelentkező költségeket a jóléti állam modelljeinek veszélyeztetése nélkül; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy ha az államadósság és a kamatszint tovább növekszik, a jelenlegi és eljövő nemzedékek már nem lesznek képesek viselni a kamatkifizetések formájában jelentkező költségeket a jóléti állam modelljeinek veszélyeztetése nélkül;

| 10. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy sok tagállam megszegi a Stabilitási és Növekedési Paktumot; sajnálja, hogy a tagállamok a válság előtti kedvező gazdasági időszakokban nem konszolidálták államháztartásaikat; egyetért a Bizottságnak azzal a kijelentésével, hogy a felügyeleti eljárásokban kiemelt és egyértelmű szerepet kell kapnia az adósság fenntarthatóságának; sürgeti a Bizottságot, hogy szigorúan biztosítsa a Stabilitási és Növekedési Paktum betartását; |
| --- | --- |

10.

mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy sok tagállam megszegi a Stabilitási és Növekedési Paktumot; sajnálja, hogy a tagállamok a válság előtti kedvező gazdasági időszakokban nem konszolidálták államháztartásaikat; egyetért a Bizottságnak azzal a kijelentésével, hogy a felügyeleti eljárásokban kiemelt és egyértelmű szerepet kell kapnia az adósság fenntarthatóságának; sürgeti a Bizottságot, hogy szigorúan biztosítsa a Stabilitási és Növekedési Paktum betartását;

| 11. | az újbóli visszaesés elkerülése érdekében óva int a reálgazdaságnak nyújtott támogatás hirtelen leállításától; felhívja a figyelmet mind a támogatási eszközök túl korai feladásából, mind pedig az államháztartás fenntarthatóságára irányuló korrekciós intézkedések meghozatalának elodázásából származó nem kívánatos hatásokra; emlékeztet rá, hogy ezeket az intézkedéseket kellő időben hozott, célzott és átmeneti intézkedésnek szánták; üdvözli a Bizottság által a jelenlegi sürgősségi intézkedésekből való kilábalás stratégiáján végzett munkát; támogatja a Bizottságnak az idő és hatály szempontjából országonként differenciált kilábalási stratégiákat magában foglaló megközelítését; tudomása szerint az intézkedések visszavonása az első országcsoport esetében 2011-ben kezdődik el; arra biztatja a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a kilábalási stratégiák végrehajtása érdekében, amilyen gyorsan és amilyen határozottan csak lehetséges; |
| --- | --- |

11.

az újbóli visszaesés elkerülése érdekében óva int a reálgazdaságnak nyújtott támogatás hirtelen leállításától; felhívja a figyelmet mind a támogatási eszközök túl korai feladásából, mind pedig az államháztartás fenntarthatóságára irányuló korrekciós intézkedések meghozatalának elodázásából származó nem kívánatos hatásokra; emlékeztet rá, hogy ezeket az intézkedéseket kellő időben hozott, célzott és átmeneti intézkedésnek szánták; üdvözli a Bizottság által a jelenlegi sürgősségi intézkedésekből való kilábalás stratégiáján végzett munkát; támogatja a Bizottságnak az idő és hatály szempontjából országonként differenciált kilábalási stratégiákat magában foglaló megközelítését; tudomása szerint az intézkedések visszavonása az első országcsoport esetében 2011-ben kezdődik el; arra biztatja a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a kilábalási stratégiák végrehajtása érdekében, amilyen gyorsan és amilyen határozottan csak lehetséges;

| 12. | kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy, az Európai Unión belüli születések számáról szóló zöld könyvet, ami nem csak a születésszámok csökkenésének okait és következményeit tárja föl, hanem megoldást és alternatívákat is kínál a problémára; |
| --- | --- |

12.

kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy, az Európai Unión belüli születések számáról szóló zöld könyvet, ami nem csak a születésszámok csökkenésének okait és következményeit tárja föl, hanem megoldást és alternatívákat is kínál a problémára;

| 13. | úgy véli, hogy a költségvetési kilábalási stratégiának a monetáris kilábalási stratégia előtt kellene elkezdődnie az utóbbi helyes végrehajtásának lehetővé tétele érdekében, biztosítva ezzel, hogy az EKB, amely sikeresen elkerülte a deflációba való átcsúszást, ugyanilyen jól biztosítani tudja azt is, hogy az infláció ne döntse romba a gazdaság élénkülését; tudomása szerint az EKB utalt arra, hogy a költségvetés kellő időben történő visszafogásának hiányában a monetáris szigorításnak sajnálatos módon a vártnál erőteljesebbnek kell lennie; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a költségvetési kilábalási stratégiának a monetáris kilábalási stratégia előtt kellene elkezdődnie az utóbbi helyes végrehajtásának lehetővé tétele érdekében, biztosítva ezzel, hogy az EKB, amely sikeresen elkerülte a deflációba való átcsúszást, ugyanilyen jól biztosítani tudja azt is, hogy az infláció ne döntse romba a gazdaság élénkülését; tudomása szerint az EKB utalt arra, hogy a költségvetés kellő időben történő visszafogásának hiányában a monetáris szigorításnak sajnálatos módon a vártnál erőteljesebbnek kell lennie;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi ösztönzés csökkentését a belső piac dinamizmusának, versenyképességének és befektetőkre gyakorolt vonzerejének növelésére irányuló erőfeszítésekkel kell egyesíteni; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi ösztönzés csökkentését a belső piac dinamizmusának, versenyképességének és befektetőkre gyakorolt vonzerejének növelésére irányuló erőfeszítésekkel kell egyesíteni;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a kamatlábak alacsonyan tartása és az adósságteher korlátozása érdekében döntő fontosságú a hiányokból való fokozatos és ellenőrzött kilábalás, biztosítva ezzel a jóléti rendszerek kiadásainak és a háztartások életszínvonalának fenntartására irányuló képességet; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a kamatlábak alacsonyan tartása és az adósságteher korlátozása érdekében döntő fontosságú a hiányokból való fokozatos és ellenőrzött kilábalás, biztosítva ezzel a jóléti rendszerek kiadásainak és a háztartások életszínvonalának fenntartására irányuló képességet;

| 16. | emlékeztet rá, hogy az alacsony kamatlábak kedvezőek a befektetések és a gazdaság élénkítése szempontjából; tisztában van a kormányok élénk hitelfelvételi tevékenysége által a kamatszintekre gyakorolt hatásokkal; őszintén sajnálja, hogy ez a kamatlábkülönbségek növekedéséhez vezetett az EU-n belül; figyelmezteti a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe költségvetési döntéseik piaci kamatlábakra gyakorolt hatását; az a véleménye, hogy a stabil államháztartás a biztos munkahelyek előfeltétele; emlékeztet arra, hogy a hitelfelvétel költségének felhajtásával a kormányok a saját költségvetéseikre nehezedő terheket is növelik; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet rá, hogy az alacsony kamatlábak kedvezőek a befektetések és a gazdaság élénkítése szempontjából; tisztában van a kormányok élénk hitelfelvételi tevékenysége által a kamatszintekre gyakorolt hatásokkal; őszintén sajnálja, hogy ez a kamatlábkülönbségek növekedéséhez vezetett az EU-n belül; figyelmezteti a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe költségvetési döntéseik piaci kamatlábakra gyakorolt hatását; az a véleménye, hogy a stabil államháztartás a biztos munkahelyek előfeltétele; emlékeztet arra, hogy a hitelfelvétel költségének felhajtásával a kormányok a saját költségvetéseikre nehezedő terheket is növelik;

| 17. | rámutat, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum konjunktúraellenes hatásai csak akkor működhetnek, ha a tagállamok a kedvező időszakokban ténylegesen költségvetési többletet érnek el; e tekintetben szorgalmazza a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának jobb végrehajtását is; sürgeti a lehetséges jövőbeni vészhelyzetre való takarékoskodás elvére való átállást arról a hozzáállásról, amely szerint elsők a kiadások, aztán jön a visszafizetés; emlékeztet arra, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávon kiegyensúlyozott vagy többletben lévő költségvetés elérését követeli meg a tagállamoktól, ami azt jelenti, hogy a három százalékos hiány nem célnak, hanem a megengedett legszélső határnak tekintendő még az átdolgozott Paktum szerint is; |
| --- | --- |

17.

rámutat, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum konjunktúraellenes hatásai csak akkor működhetnek, ha a tagállamok a kedvező időszakokban ténylegesen költségvetési többletet érnek el; e tekintetben szorgalmazza a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának jobb végrehajtását is; sürgeti a lehetséges jövőbeni vészhelyzetre való takarékoskodás elvére való átállást arról a hozzáállásról, amely szerint elsők a kiadások, aztán jön a visszafizetés; emlékeztet arra, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávon kiegyensúlyozott vagy többletben lévő költségvetés elérését követeli meg a tagállamoktól, ami azt jelenti, hogy a három százalékos hiány nem célnak, hanem a megengedett legszélső határnak tekintendő még az átdolgozott Paktum szerint is;

| 18. | sürgeti, hogy a segélycsomagok felszámolásával párhuzamosan hajtsanak végre strukturális reformokat a jövőbeni válságok megelőzése, valamint az európai vállalkozások versenyképességének növelése, a nagyobb növekedés elérése és a foglalkoztatás javítása érdekében; |
| --- | --- |

18.

sürgeti, hogy a segélycsomagok felszámolásával párhuzamosan hajtsanak végre strukturális reformokat a jövőbeni válságok megelőzése, valamint az európai vállalkozások versenyképességének növelése, a nagyobb növekedés elérése és a foglalkoztatás javítása érdekében;

| 19. | hangsúlyozza, hogy tekintettel a stabil államháztartás elérésének kényszerére legkésőbb 2011-ben minden tagállamnak el kell kezdenie a fenntarthatósági résnek évente történő csökkentését; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy tekintettel a stabil államháztartás elérésének kényszerére legkésőbb 2011-ben minden tagállamnak el kell kezdenie a fenntarthatósági résnek évente történő csökkentését;

| 20. | elismeri, hogy a költségvetési ösztönző intézkedések és a szabadjára engedett automatikus stabilizátorok sikeresnek bizonyultak, valamint javasolja, hogy a Bizottság szólítsa fel a tagállamokat, hogy törekedjenek a költségvetési egyensúly kialakítására, és amint a gazdaság ismét elindul a fenntartható gazdasági élénkítés elérése felé, az elsődleges költségvetési többletet fordítsák az eladósodás csökkentésére; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy a költségvetési ösztönző intézkedések és a szabadjára engedett automatikus stabilizátorok sikeresnek bizonyultak, valamint javasolja, hogy a Bizottság szólítsa fel a tagállamokat, hogy törekedjenek a költségvetési egyensúly kialakítására, és amint a gazdaság ismét elindul a fenntartható gazdasági élénkítés elérése felé, az elsődleges költségvetési többletet fordítsák az eladósodás csökkentésére;

| 21. | rámutat a foglalkoztatást támogató intézkedések és a gazdasági növekedési potenciál növelésére, valamint az európai gazdaság versenyképességének erősítésére irányuló hosszú távú beruházások jelentőségére; |
| --- | --- |

21.

rámutat a foglalkoztatást támogató intézkedések és a gazdasági növekedési potenciál növelésére, valamint az európai gazdaság versenyképességének erősítésére irányuló hosszú távú beruházások jelentőségére;

| 22. | hangsúlyozza, hogy figyelembe véve az Unió előtt álló aktuális demográfiai kihívásokat, a válságellenes intézkedések nem eredményezhetnek olyan hosszú távú következményeket az államháztartásra nézve, amelyek költségeit a mostani és jövőbeni nemzedékeknek kellene majd viselniük; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy figyelembe véve az Unió előtt álló aktuális demográfiai kihívásokat, a válságellenes intézkedések nem eredményezhetnek olyan hosszú távú következményeket az államháztartásra nézve, amelyek költségeit a mostani és jövőbeni nemzedékeknek kellene majd viselniük;

| 23. | támogatja azt a gondolatot, hogy az Európai Unión belül a gazdaságpolitikák fokozottabb összehangolása elkerülhetetlenül szükséges, és további szinergiákhoz vezet; |
| --- | --- |

23.

támogatja azt a gondolatot, hogy az Európai Unión belül a gazdaságpolitikák fokozottabb összehangolása elkerülhetetlenül szükséges, és további szinergiákhoz vezet;

| 24. | elismeri, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum nem elégséges eszköz a tagállamok fiskális és gazdaságpolitikáinak harmonizálásához; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum nem elégséges eszköz a tagállamok fiskális és gazdaságpolitikáinak harmonizálásához;

| 25. | támogatja ezért a mechanizmusok felülvizsgálatát, hogy az EU nemzeti gazdaságai ismét a konvergencia útjára lépjenek; |
| --- | --- |

25.

támogatja ezért a mechanizmusok felülvizsgálatát, hogy az EU nemzeti gazdaságai ismét a konvergencia útjára lépjenek;

| 26. | indítványozza, hogy a Bizottság megfelelő együttműködési mechanizmust alakítson ki az IMF-fel olyan speciális esetekben, amikor az IMF segítséget nyújt a tagállamoknak fizetési mérlegük helyreállításában; |
| --- | --- |

26.

indítványozza, hogy a Bizottság megfelelő együttműködési mechanizmust alakítson ki az IMF-fel olyan speciális esetekben, amikor az IMF segítséget nyújt a tagállamoknak fizetési mérlegük helyreállításában;

| 27. | emlékeztet rá, hogy a magas infláció nem megfelelő válasz a költségvetés kiigazítására, mivel lényeges gazdasági költségekkel jár, és veszélyt jelent a fenntartható és minden társadalmi rétegre kiterjedő növekedésre; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet rá, hogy a magas infláció nem megfelelő válasz a költségvetés kiigazítására, mivel lényeges gazdasági költségekkel jár, és veszélyt jelent a fenntartható és minden társadalmi rétegre kiterjedő növekedésre;

| 28. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a „recesszió megfordításához szükséges költségvetési expanzió hosszú távon nem összeegyeztethetetlen az államháztartás fenntarthatóságával”, ám felhívja a figyelmet a magasabb közkiadásokon alapuló túlzott és mesterséges expanzió kockázataira, amely expanzió alá is áshatja e politikát; |
| --- | --- |

28.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a „recesszió megfordításához szükséges költségvetési expanzió hosszú távon nem összeegyeztethetetlen az államháztartás fenntarthatóságával”, ám felhívja a figyelmet a magasabb közkiadásokon alapuló túlzott és mesterséges expanzió kockázataira, amely expanzió alá is áshatja e politikát;

| 29. | úgy véli, hogy a meghatározott rövid távú döntések sorozata révén folytatott államháztartási igazgatás biztosítja az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságát, és az egymást követő rövid távú döntések révén, a rövid távú struktúrák kialakításával lehet legjobban megoldani az államadósság fenntarthatóságának problémáját; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a meghatározott rövid távú döntések sorozata révén folytatott államháztartási igazgatás biztosítja az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságát, és az egymást követő rövid távú döntések révén, a rövid távú struktúrák kialakításával lehet legjobban megoldani az államadósság fenntarthatóságának problémáját;

| 30. | úgy véli, hogy a költségvetési politikának túlnyomórészt átcsoportosítás révén a rendelkezésre álló megtakarításokat növekedésserkentő befektetésekké (például a kutatással és fejlesztéssel, az iparbázis korszerűsítésével, egy zöldebb, intelligensebb, innovatív és versenyképesebb uniós gazdaság kialakítására irányuló befektetésekké) kell átkonvertálnia; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a költségvetési politikának túlnyomórészt átcsoportosítás révén a rendelkezésre álló megtakarításokat növekedésserkentő befektetésekké (például a kutatással és fejlesztéssel, az iparbázis korszerűsítésével, egy zöldebb, intelligensebb, innovatív és versenyképesebb uniós gazdaság kialakítására irányuló befektetésekké) kell átkonvertálnia;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az állami és szociális kiadások jelentős része produktív kiadás is lehet, ha olyan projektekre irányul, amelyek jótékony hatással vannak a fizikai- és humántőke felhalmozódására és az innováció előmozdítására; hangsúlyozza, hogy ellenőrizni kell az adósságteher növekedését annak biztosítása érdekében, hogy a kamatlábak növekvő költségei ne szorítsák ki a döntő fontosságú szociális kiadásokat; hangsúlyozza, hogy az egyre szűkülő erőforrások miatt javítani kell az állami szektor kiadásainak minőségét; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az állami és szociális kiadások jelentős része produktív kiadás is lehet, ha olyan projektekre irányul, amelyek jótékony hatással vannak a fizikai- és humántőke felhalmozódására és az innováció előmozdítására; hangsúlyozza, hogy ellenőrizni kell az adósságteher növekedését annak biztosítása érdekében, hogy a kamatlábak növekvő költségei ne szorítsák ki a döntő fontosságú szociális kiadásokat; hangsúlyozza, hogy az egyre szűkülő erőforrások miatt javítani kell az állami szektor kiadásainak minőségét;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a „szociális védőhálókhoz” hasonló a szociális védelmi rendszerek különösen hatékonynak bizonyultak válsághelyzetekben; hangsúlyozza, hogy az államháztartás stabilitása előfeltétele annak, hogy ez a jövőben is így legyen; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a „szociális védőhálókhoz” hasonló a szociális védelmi rendszerek különösen hatékonynak bizonyultak válsághelyzetekben; hangsúlyozza, hogy az államháztartás stabilitása előfeltétele annak, hogy ez a jövőben is így legyen;

| 33. | emlékeztet rá, hogy a kötelező nyugdíjbiztosítási rendszerek hosszú távú fenntarthatósága nem csupán a demográfia alakulásától függ, hanem az aktív lakosság produktivitásától (ami befolyásolja a potenciális növekedést) és attól is, hogy a GDP hány százalékát fordítják az említett rendszerek finanszírozására; hangsúlyozza továbbá, hogy az államháztartások konszolidálása, valamint az adósság és a hiány szintjének csökkentése fontos tényezők a fenntarthatóság szempontjából; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet rá, hogy a kötelező nyugdíjbiztosítási rendszerek hosszú távú fenntarthatósága nem csupán a demográfia alakulásától függ, hanem az aktív lakosság produktivitásától (ami befolyásolja a potenciális növekedést) és attól is, hogy a GDP hány százalékát fordítják az említett rendszerek finanszírozására; hangsúlyozza továbbá, hogy az államháztartások konszolidálása, valamint az adósság és a hiány szintjének csökkentése fontos tényezők a fenntarthatóság szempontjából;

| 34. | megállapítja, hogy a demográfiai változások, különösen a népesség elöregedése azt jelenti, hogy az állami nyugdíjrendszereket sok tagállamban – különösen a járulékfizetési alap tekintetében – időről időre meg kell reformálni ahhoz, hogy pénzügyileg fenntarthatók maradjanak; |
| --- | --- |

34.

megállapítja, hogy a demográfiai változások, különösen a népesség elöregedése azt jelenti, hogy az állami nyugdíjrendszereket sok tagállamban – különösen a járulékfizetési alap tekintetében – időről időre meg kell reformálni ahhoz, hogy pénzügyileg fenntarthatók maradjanak;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az adósságteher növekedszik abban az esetben, ha a reálkamat meghaladja a GDP növekedési mértékét, a piac pedig súlyosabbnak ítéli a kockázatokat abban az esetben, ha az adósságterhek növekvő tendenciát mutatnak; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az adósságteher növekedszik abban az esetben, ha a reálkamat meghaladja a GDP növekedési mértékét, a piac pedig súlyosabbnak ítéli a kockázatokat abban az esetben, ha az adósságterhek növekvő tendenciát mutatnak;

| 36. | úgy véli, hogy az államkölcsönöket terhelő kamatok mértéke tükrözi, hogy a piacok hogyan értékelik a tagállam adósságának fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy az államkölcsönöket terhelő kamatok mértéke tükrözi, hogy a piacok hogyan értékelik a tagállam adósságának fenntarthatóságát;

| 37. | megállapítja, hogy a növekvő hiányok költségesebbé teszik a hitelfelvételt, részben amiatt, hogy a piacok nagyobbnak értékelik a kockázatokat, ha az adósságteher növekedése gyorsabb a gazdasági növekedésnél és a hiteltörlesztési képesség növekedésénél; |
| --- | --- |

37.

megállapítja, hogy a növekvő hiányok költségesebbé teszik a hitelfelvételt, részben amiatt, hogy a piacok nagyobbnak értékelik a kockázatokat, ha az adósságteher növekedése gyorsabb a gazdasági növekedésnél és a hiteltörlesztési képesség növekedésénél;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi pénzügyi válság a lehető legegyértelműbben rávilágított a pénzügyi piacok stabilitása és az államháztartás fenntarthatósága közötti közvetlen kapcsolatra; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacok tekintetében megerősített és integrált felügyeleti jogszabályokra van szükség, amelyeknek erőteljes fogyasztó- és befektetővédelmi mechanizmusokat foglalnak magukban; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi pénzügyi válság a lehető legegyértelműbben rávilágított a pénzügyi piacok stabilitása és az államháztartás fenntarthatósága közötti közvetlen kapcsolatra; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacok tekintetében megerősített és integrált felügyeleti jogszabályokra van szükség, amelyeknek erőteljes fogyasztó- és befektetővédelmi mechanizmusokat foglalnak magukban;

| 39. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a tagállamok adósságának minőségéről; |
| --- | --- |

39.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a tagállamok adósságának minőségéről;

| 40. | megállapítja, hogy a tagállamok államháztartásának hitelességéhez hatékony és valóban független statisztikai irányításra, valamint megfelelő bizottsági felügyeletre van szükség; |
| --- | --- |

40.

megállapítja, hogy a tagállamok államháztartásának hitelességéhez hatékony és valóban független statisztikai irányításra, valamint megfelelő bizottsági felügyeletre van szükség;

| 41. | különösképpen javasolja, hogy a Bizottság mérje fel a tagállamok által a gazdaságuk élénkítése érdekében megvalósított adókiadások termelésre és a költségvetésre, valamint a foglalkoztatás ösztönzésére és védelmére gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

41.

különösképpen javasolja, hogy a Bizottság mérje fel a tagállamok által a gazdaságuk élénkítése érdekében megvalósított adókiadások termelésre és a költségvetésre, valamint a foglalkoztatás ösztönzésére és védelmére gyakorolt hatását;

| 42. | megállapítja, hogy továbbra is a Stabilitási és Növekedési Paktum képezi a fegyelem gerincét az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának elérése érdekében, és hogy a tagállamoknak a kedvező időszakokban államháztartási többletet kellene kigazdálkodniuk, hiányt pedig csak nehéz időszakokban lehetne képezniük; |
| --- | --- |

42.

megállapítja, hogy továbbra is a Stabilitási és Növekedési Paktum képezi a fegyelem gerincét az államháztartások hosszú távú fenntarthatóságának elérése érdekében, és hogy a tagállamoknak a kedvező időszakokban államháztartási többletet kellene kigazdálkodniuk, hiányt pedig csak nehéz időszakokban lehetne képezniük;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a közelmúltbeli, több európai gazdaság elleni spekulatív támadások elsődleges célpontja maga az euró és az európai gazdasági konvergencia volt; ebben az értelemben meggyőződése, hogy az európai problémák európai megoldásokat igényelnek, amelyeknek belső eszközökből kell állniuk az esetleges nemteljesítési kockázat elkerülése érdekében, a nemzeti pénzügyi fegyelem és a pénzügyi támogatás végső lehetőségként igénybe vehető mechanizmusának együttes alkalmazásával; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a közelmúltbeli, több európai gazdaság elleni spekulatív támadások elsődleges célpontja maga az euró és az európai gazdasági konvergencia volt; ebben az értelemben meggyőződése, hogy az európai problémák európai megoldásokat igényelnek, amelyeknek belső eszközökből kell állniuk az esetleges nemteljesítési kockázat elkerülése érdekében, a nemzeti pénzügyi fegyelem és a pénzügyi támogatás végső lehetőségként igénybe vehető mechanizmusának együttes alkalmazásával;

| 44. | kéri, hogy a strukturális hiányt az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának meghatározására alkalmas mutatók egyikeként kezelje; |
| --- | --- |

44.

kéri, hogy a strukturális hiányt az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának meghatározására alkalmas mutatók egyikeként kezelje;

| 45. | úgy véli, hogy a megújított növekedési és foglalkoztatási stratégia kulcsfontosságú tényezőként hozzájárulhat az Európai Unióban a fenntartható államháztartáshoz; úgy véli, hogy az Európai Uniónak modernizálnia kell gazdaságát, különösen iparbázisát; átcsoportosítást szorgalmaz az EU és a tagállamok költségvetésében a kutatási és innovációs befektetések növelésének irányába; rámutat, hogy az EU új 2020-as stratégiájának sikeréhez jogi kötőerővel rendelkező eszközök szükségesek; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a megújított növekedési és foglalkoztatási stratégia kulcsfontosságú tényezőként hozzájárulhat az Európai Unióban a fenntartható államháztartáshoz; úgy véli, hogy az Európai Uniónak modernizálnia kell gazdaságát, különösen iparbázisát; átcsoportosítást szorgalmaz az EU és a tagállamok költségvetésében a kutatási és innovációs befektetések növelésének irányába; rámutat, hogy az EU új 2020-as stratégiájának sikeréhez jogi kötőerővel rendelkező eszközök szükségesek;

| 46. | felhívja a figyelmet arra, hogy a hosszú távú kihívások mértékének felmérése céljából állandó ellenőrzés alatt kell tartani az uniós országok államháztartási stabilitását; hangsúlyozza továbbá, hogy az államháztartási ágazat és a szociális rendszerek, például a nyugdíjrendszer kötelezettségeiről rendszeresen tájékoztatni kell a nyilvánosságot; |
| --- | --- |

46.

felhívja a figyelmet arra, hogy a hosszú távú kihívások mértékének felmérése céljából állandó ellenőrzés alatt kell tartani az uniós országok államháztartási stabilitását; hangsúlyozza továbbá, hogy az államháztartási ágazat és a szociális rendszerek, például a nyugdíjrendszer kötelezettségeiről rendszeresen tájékoztatni kell a nyilvánosságot;

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy az államháztartások hosszú távú fenntarthatósági résének csökkentését tekintse az EU 2020-as stratégiája alapvető részének; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot, hogy az államháztartások hosszú távú fenntarthatósági résének csökkentését tekintse az EU 2020-as stratégiája alapvető részének;

| 48. | felhívja a tagállamokat, hogy fenntarthatósági réseik megszüntetése után az államadósság GDP-hez viszonyított arányát legfeljebb 60 %-ra csökkentsék; |
| --- | --- |

48.

felhívja a tagállamokat, hogy fenntarthatósági réseik megszüntetése után az államadósság GDP-hez viszonyított arányát legfeljebb 60 %-ra csökkentsék;

| 49. | emlékeztet rá, hogy a tőkepiaci kamatlábkülönbségek a tagállamok fizetőképességének fő mutatói; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet rá, hogy a tőkepiaci kamatlábkülönbségek a tagállamok fizetőképességének fő mutatói;

| 50. | rendkívül aggályosnak találja a statisztikák minősége terén az EU-n belül és különösen az euroövezetben megfigyelhető különbségeket; |
| --- | --- |

50.

rendkívül aggályosnak találja a statisztikák minősége terén az EU-n belül és különösen az euroövezetben megfigyelhető különbségeket;

| 51. | rámutat, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága szintén alapvető összefüggésben áll az EU költségvetésével és annak finanszírozásával; |
| --- | --- |

51.

rámutat, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága szintén alapvető összefüggésben áll az EU költségvetésével és annak finanszírozásával;

| 52. | hangsúlyozza a többéves pénzügyi keret által igencsak korlátozott EU-költségvetés rendkívül pozitív szerepét a válság okozta hatásoknak az európai fellendülési terv finanszírozása, valamint a pénzeszközöknek a kiemelt területek felé történő átcsoportosítása révén történő enyhítésében; sajnálja azonban, hogy a gazdasági és pénzügyi válság leküzdésére, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására nem koordinálják megfelelően a tagállamok fiskális és gazdaságpolitikáit; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza a többéves pénzügyi keret által igencsak korlátozott EU-költségvetés rendkívül pozitív szerepét a válság okozta hatásoknak az európai fellendülési terv finanszírozása, valamint a pénzeszközöknek a kiemelt területek felé történő átcsoportosítása révén történő enyhítésében; sajnálja azonban, hogy a gazdasági és pénzügyi válság leküzdésére, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására nem koordinálják megfelelően a tagállamok fiskális és gazdaságpolitikáit;

A válságból való kilábalás stratégiájának szociális és foglalkoztatási megfontolásai

| 53. | megállapítja, hogy a gazdasági válság következtében megnövekedett munkanélküliség és felhalmozott adósság, illetve a növekedés mérséklődése nem felel meg a fenntartható államháztartásra irányuló célkitűzéseknek; tudomásul veszi, hogy a tagállamok kénytelenek pénzügyi konszolidációt végrehajtani, és hogy a hitelköltségek csökkentése érdekében javítaniuk kell az államháztartások fizetőképességét, de szükségesnek tartja, hogy mindez méltányosan és ésszerű időkereteken belül történjék, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az állami beruházások, a kutatás, az oktatás és a fejlesztés terén válogatás nélkül alkalmazott megszorítások negatívan hatnak a növekedési kilátásokra, a foglalkoztatásra és a társadalmi integrációra, ezért úgy véli, hogy e területeken továbbra is támogatni, adott esetben pedig növelni kell a hosszú távú beruházásokat; |
| --- | --- |

53.

megállapítja, hogy a gazdasági válság következtében megnövekedett munkanélküliség és felhalmozott adósság, illetve a növekedés mérséklődése nem felel meg a fenntartható államháztartásra irányuló célkitűzéseknek; tudomásul veszi, hogy a tagállamok kénytelenek pénzügyi konszolidációt végrehajtani, és hogy a hitelköltségek csökkentése érdekében javítaniuk kell az államháztartások fizetőképességét, de szükségesnek tartja, hogy mindez méltányosan és ésszerű időkereteken belül történjék, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az állami beruházások, a kutatás, az oktatás és a fejlesztés terén válogatás nélkül alkalmazott megszorítások negatívan hatnak a növekedési kilátásokra, a foglalkoztatásra és a társadalmi integrációra, ezért úgy véli, hogy e területeken továbbra is támogatni, adott esetben pedig növelni kell a hosszú távú beruházásokat;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi fellendülés még mindig bizonytalan, és a legtöbb tagállamban továbbra is nő a munkanélküliség, ami különösen a fiatalokat sújtja; szilárdan hiszi, hogy a munkanélküliség jelentős és tartós csökkentése nélkül nem lehet a gazdasági válság végéről beszélni, és kiemeli, hogy az európai jóléti államok bebizonyították értéküket a stabilitás biztosítása és a fellendüléshez való hozzájárulásuk vonatkozásában; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi fellendülés még mindig bizonytalan, és a legtöbb tagállamban továbbra is nő a munkanélküliség, ami különösen a fiatalokat sújtja; szilárdan hiszi, hogy a munkanélküliség jelentős és tartós csökkentése nélkül nem lehet a gazdasági válság végéről beszélni, és kiemeli, hogy az európai jóléti államok bebizonyították értéküket a stabilitás biztosítása és a fellendüléshez való hozzájárulásuk vonatkozásában;

| 55. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy megfelelően felmérjék a válságnak a társadalomra és a foglalkoztatásra gyakorolt hatásait, és meghatározzák a válságból való kilábalást célzó, a foglalkoztatás, a képzés, a fokozott gazdasági aktivitáshoz vezető beruházások támogatásán, valamint a vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképessége és termelékenysége és az ipari fellendülés fokozásán alapuló európai stratégiát, biztosítva ugyanakkor a versenyképes fenntartható gazdaság felé történő átmenetet; úgy véli, hogy e célkitűzéseknek kell az „Európa 2020” stratégia középpontjában állniuk; |
| --- | --- |

55.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy megfelelően felmérjék a válságnak a társadalomra és a foglalkoztatásra gyakorolt hatásait, és meghatározzák a válságból való kilábalást célzó, a foglalkoztatás, a képzés, a fokozott gazdasági aktivitáshoz vezető beruházások támogatásán, valamint a vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképessége és termelékenysége és az ipari fellendülés fokozásán alapuló európai stratégiát, biztosítva ugyanakkor a versenyképes fenntartható gazdaság felé történő átmenetet; úgy véli, hogy e célkitűzéseknek kell az „Európa 2020” stratégia középpontjában állniuk;

| 56. | úgy véli, hogy a gazdasági fellendülést szolgáló stratégia nem termelhet ki új strukturális egyensúlyproblémákat, és nem mélyítheti a jövedelmek közötti szakadékot, amelyek visszavetik a termelékenységet és a gazdaság versenyképességét, hanem ezen egyenlőtlenségek leküzdéséhez szükséges reformokat kell bevezetnie; azon a véleményen van, hogy a tagállamok által végrehajtott pénzügyi és adóügyi intézkedéseknek védelmezniük kell a munkabéreket, a nyugdíjakat, a munkanélküli juttatásokat és a háztartások vásárlóerejét anélkül, hogy veszélyeztetnék az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát vagy a tagállamok azon képességét, hogy a jövőben is biztosítsák az alapvető közszolgáltatásokat; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a gazdasági fellendülést szolgáló stratégia nem termelhet ki új strukturális egyensúlyproblémákat, és nem mélyítheti a jövedelmek közötti szakadékot, amelyek visszavetik a termelékenységet és a gazdaság versenyképességét, hanem ezen egyenlőtlenségek leküzdéséhez szükséges reformokat kell bevezetnie; azon a véleményen van, hogy a tagállamok által végrehajtott pénzügyi és adóügyi intézkedéseknek védelmezniük kell a munkabéreket, a nyugdíjakat, a munkanélküli juttatásokat és a háztartások vásárlóerejét anélkül, hogy veszélyeztetnék az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát vagy a tagállamok azon képességét, hogy a jövőben is biztosítsák az alapvető közszolgáltatásokat;

| 57. | megjegyzi, hogy a népességnek az elkövetkezendő évtizedekre jelzett elöregedése példa nélküli kihívást állít az Unió országai elé; úgy véli ezért, hogy a válságellenes intézkedéseknek elvileg nem szabadna hosszú távú következményekkel járniuk az államháztartásra nézve, illetve a jelenlegi hitelek visszafizetése tekintetében nem róhatnának túlzott terheket az eljövendő generációkra; |
| --- | --- |

57.

megjegyzi, hogy a népességnek az elkövetkezendő évtizedekre jelzett elöregedése példa nélküli kihívást állít az Unió országai elé; úgy véli ezért, hogy a válságellenes intézkedéseknek elvileg nem szabadna hosszú távú következményekkel járniuk az államháztartásra nézve, illetve a jelenlegi hitelek visszafizetése tekintetében nem róhatnának túlzott terheket az eljövendő generációkra;

| 58. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a gazdaságélénkítést összekössék a strukturális munkanélküliség, mégpedig különösen a fiatalok, az idősek, a fogyatékkal élők és a nők körében tapasztalható munkanélküliség ellen fellépő politikákkal, amelyek célja a minőségi foglalkoztatás növelése, ezáltal a munkavégzés és a beruházások termelékenységének fokozása; e tekintetben fontosnak tartja a humántőke minőségének javítására irányuló politikákat – mint az oktatás- vagy az egészségügyi politikák –, amelyek célja a termelékenyebb, és hosszabb ideig munkaképes munkaerő megteremtése, illetve a szakmai tevékenység időtartamát meghosszabbító politikákat; kéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a foglalkoztatási és a munkaerő-piaci politikákra és intézkedésekre, az „EU 2020” stratégia középpontjába helyezve azokat; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a gazdaságélénkítést összekössék a strukturális munkanélküliség, mégpedig különösen a fiatalok, az idősek, a fogyatékkal élők és a nők körében tapasztalható munkanélküliség ellen fellépő politikákkal, amelyek célja a minőségi foglalkoztatás növelése, ezáltal a munkavégzés és a beruházások termelékenységének fokozása; e tekintetben fontosnak tartja a humántőke minőségének javítására irányuló politikákat – mint az oktatás- vagy az egészségügyi politikák –, amelyek célja a termelékenyebb, és hosszabb ideig munkaképes munkaerő megteremtése, illetve a szakmai tevékenység időtartamát meghosszabbító politikákat; kéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a foglalkoztatási és a munkaerő-piaci politikákra és intézkedésekre, az „EU 2020” stratégia középpontjába helyezve azokat;

A demográfiai változások hatása és a foglalkoztatási stratégia

| 59. | úgy véli, hogy az államháztartás fenntarthatósága nagymértékben függ a foglalkoztatás szintjének a demográfiai és költségvetési kihívásoknak való megfelelés érdekében történő emelésétől, különös tekintettel a nyugdíjalapok fenntarthatóságára; úgy véli továbbá, hogy a meglévő európai humántőke középtávon fenntartható a bevándorlók munkaerőpiacra történő integrálásához és az állampolgári jogok megadásához vezető megfelelő bevándorlási politikák révén; |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy az államháztartás fenntarthatósága nagymértékben függ a foglalkoztatás szintjének a demográfiai és költségvetési kihívásoknak való megfelelés érdekében történő emelésétől, különös tekintettel a nyugdíjalapok fenntarthatóságára; úgy véli továbbá, hogy a meglévő európai humántőke középtávon fenntartható a bevándorlók munkaerőpiacra történő integrálásához és az állampolgári jogok megadásához vezető megfelelő bevándorlási politikák révén;

| 60. | hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatás szintjének növelése elengedhetetlen ahhoz, hogy az EU megbirkózzon a népesség elöregedésének problémájával, továbbá kiemeli, hogy a magas munkaerő-piaci részvétel előfeltétele a gazdasági növekedésnek, a társadalmi integrációnak, valamint a fenntartható és versenyképes szociális piacgazdaságnak; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy a foglalkoztatás szintjének növelése elengedhetetlen ahhoz, hogy az EU megbirkózzon a népesség elöregedésének problémájával, továbbá kiemeli, hogy a magas munkaerő-piaci részvétel előfeltétele a gazdasági növekedésnek, a társadalmi integrációnak, valamint a fenntartható és versenyképes szociális piacgazdaságnak;

| 61. | úgy véli, hogy az „EU 2020” stratégiának egy gazdaság-, foglalkoztatás- és szociálpolitikai paktum formájában kellene testet öltenie, amelynek célja az európai gazdaság versenyképességének fenntartása, és amely a mindenkire kiterjedő munkaerő-piaci integrációra mint a polgárok társadalmi kirekesztése elleni legjobb védelemre összpontosít; hangsúlyozza, hogy pozitív szinergiák létrehozása érdekében a politikáknak kölcsönösen támogatniuk kell egymást; úgy véli, hogy a stratégiának útmutatókon és – amennyiben lehetséges – nemzeti és európai szinten mérhető és összehasonlítható mutatókon és viszonyítási pontokon kellene alapulnia; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy az „EU 2020” stratégiának egy gazdaság-, foglalkoztatás- és szociálpolitikai paktum formájában kellene testet öltenie, amelynek célja az európai gazdaság versenyképességének fenntartása, és amely a mindenkire kiterjedő munkaerő-piaci integrációra mint a polgárok társadalmi kirekesztése elleni legjobb védelemre összpontosít; hangsúlyozza, hogy pozitív szinergiák létrehozása érdekében a politikáknak kölcsönösen támogatniuk kell egymást; úgy véli, hogy a stratégiának útmutatókon és – amennyiben lehetséges – nemzeti és európai szinten mérhető és összehasonlítható mutatókon és viszonyítási pontokon kellene alapulnia;

A szociális védelmi rendszerek fenntarthatósága

| 62. | úgy véli, hogy az európai szinten koordinált és a fenntartható növekedésre, a minőségi foglalkoztatásra, valamint a szociális jóléti rendszerek életképességének biztosításához szükséges reformokra berendezkedett államháztartás a pénzügyi, gazdasági és társadalmi válság következményeire, illetve a demográfiai változások és a globalizáció által támasztott kihívásokra adott szükséges válaszok egyike; |
| --- | --- |

62.

úgy véli, hogy az európai szinten koordinált és a fenntartható növekedésre, a minőségi foglalkoztatásra, valamint a szociális jóléti rendszerek életképességének biztosításához szükséges reformokra berendezkedett államháztartás a pénzügyi, gazdasági és társadalmi válság következményeire, illetve a demográfiai változások és a globalizáció által támasztott kihívásokra adott szükséges válaszok egyike;

| 63. | emlékeztet rá, hogy a kötelező nyugdíjrendszerek hosszú távú egyensúlya nemcsak a demográfiai helyzet alakulásától függ, hanem a munkavégző – a potenciális növekedés mértékét befolyásoló – lakosság termelékenységétől, illetve a GDP e rendszerek finanszírozására fordított hányadától; |
| --- | --- |

63.

emlékeztet rá, hogy a kötelező nyugdíjrendszerek hosszú távú egyensúlya nemcsak a demográfiai helyzet alakulásától függ, hanem a munkavégző – a potenciális növekedés mértékét befolyásoló – lakosság termelékenységétől, illetve a GDP e rendszerek finanszírozására fordított hányadától;

| 64. | kiemeli a nyugdíjreformról szóló, nemsokára elkészülő zöld könyv jelentőségét, és úgy véli, elengedhetetlen fenntartható, biztos és diverzifikált, munkaerő-piaci teljesítményhez és pénzügyi piacokhoz kötött, különböző finanszírozási forrásokkal rendelkező nyugdíjrendszerek kidolgozása, amelyek állami, önkéntes munkáltatói és egyéni rendszereket magukba foglaló vállalati rendszerek formájában valósulhatnak meg, és hogy e rendszerek kialakítását a szerződéseken és az adózáson keresztül is ösztönözni kell; ennélfogva elismeri annak fontosságát, hogy az uniós polgárok tisztában legyenek a nyugdíjrendszerrel; |
| --- | --- |

64.

kiemeli a nyugdíjreformról szóló, nemsokára elkészülő zöld könyv jelentőségét, és úgy véli, elengedhetetlen fenntartható, biztos és diverzifikált, munkaerő-piaci teljesítményhez és pénzügyi piacokhoz kötött, különböző finanszírozási forrásokkal rendelkező nyugdíjrendszerek kidolgozása, amelyek állami, önkéntes munkáltatói és egyéni rendszereket magukba foglaló vállalati rendszerek formájában valósulhatnak meg, és hogy e rendszerek kialakítását a szerződéseken és az adózáson keresztül is ösztönözni kell; ennélfogva elismeri annak fontosságát, hogy az uniós polgárok tisztában legyenek a nyugdíjrendszerrel;

| 65. | hangsúlyozza, hogy az implicit nyugdíjfizetési kötelezettségek hosszú távon a teljes államadósság egyik legnagyobb tételét képezik, és a tagállamoknak az általánosan elfogadott módszertannak megfelelően rendszeresen információt kellene közölniük az implicit nyugdíjfizetési kötelezettségeikről; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy az implicit nyugdíjfizetési kötelezettségek hosszú távon a teljes államadósság egyik legnagyobb tételét képezik, és a tagállamoknak az általánosan elfogadott módszertannak megfelelően rendszeresen információt kellene közölniük az implicit nyugdíjfizetési kötelezettségeikről;

| 66. | úgy véli, hogy a fenntartható államháztartás és a megfelelő szociális jóléti és társadalmi integrációt célzó rendszerek iránti egyidejű igény azt jelenti, hogy növelni kell a közigazgatás és a közkiadások minőségét és hatékonyságát, a tagállamokat pedig ösztönözni kell az adóterhek egyenlőbb elosztásának biztosítására irányuló intézkedések meghozatalára a foglalkoztatás és a kkv-k adóterheinek progresszív, erőteljes csökkentése révén; úgy véli végül, hogy mindez segítené a szegénység csökkentését, a társadalmi kohézió biztosítását, valamint a gazdasági növekedés és termelékenység fokozását, amelyek az európai gazdasági és társadalmi modell versenyképességének és fenntarthatóságának központi tényezői; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a fenntartható államháztartás és a megfelelő szociális jóléti és társadalmi integrációt célzó rendszerek iránti egyidejű igény azt jelenti, hogy növelni kell a közigazgatás és a közkiadások minőségét és hatékonyságát, a tagállamokat pedig ösztönözni kell az adóterhek egyenlőbb elosztásának biztosítására irányuló intézkedések meghozatalára a foglalkoztatás és a kkv-k adóterheinek progresszív, erőteljes csökkentése révén; úgy véli végül, hogy mindez segítené a szegénység csökkentését, a társadalmi kohézió biztosítását, valamint a gazdasági növekedés és termelékenység fokozását, amelyek az európai gazdasági és társadalmi modell versenyképességének és fenntarthatóságának központi tényezői;

*

* *

| 67. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az EKB-nak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

67.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az EKB-nak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL C 16. E, 2010.1.22., 8. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0123.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0013.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0357.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/120 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/120

---

2010. május 20., csütörtökA kohéziós politika hozzájárulása Lisszabon és az EU 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez

P7_TA(2010)0191

Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról (2009/2235(INI))

2011/C 161 E/18

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 174–178. cikkére,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (2),

tekintettel „A strukturális alapokról szóló rendelet végrehatásáról (2007–2013): a nemzeti kohéziós stratégiákról és az operatív programokról folytatott tárgyalások eredményei” című, 2009. március 24-i állásfoglalására (3),

tekintettel a „Versenyképes régiók: kutatás és innováció – Hozzájárulás a gazdasági növekedés felgyorsításához, a munkahelyek számának növeléséhez és minőségének javításához” című, 2007. augusztus 16-i bizottsági közleményre (COM(2007)0474),

tekintettel a Bizottság „A kohéziós politikán keresztül innovációt megvalósító régiók” című, 2007. november 14-i belső munkadokumentumára (SEC(2007)1547),

tekintettel a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért – A lisszaboni stratégia új kezdete” című bizottsági közleményre (COM(2005)0024),

tekintettel a Bizottság „A lisszaboni stratégiát értékelő dokumentum” című belső munkadokumentumára (SEC(2010)0114),

tekintettel „A tagállamok és a régiók az EU kohéziós politikája segítségével valósítják meg a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégiát 2007 és 2013 között” című, 2007. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2007)0798),

tekintettel a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó kohéziós politikai stratégiákról és programokról folytatott tárgyalások eredményeiről szóló, 2008. május 14-i bizottsági közleményre (COM(2008)0301),

tekintettel a „20. éves jelentés a strukturális alapok végrehajtásáról (2008)” című, 2009. december 21-i bizottsági közleményre (COM(2009)0617),

tekintettel a 2000–2006-os programozási időszak utólagos értékeléseire,

tekintettel a „Konzultáció a jövőbeni »EU 2020« stratégiáról” című, 2009. november 24-i bizottsági munkadokumentumra (COM(2009)0647),

tekintettel az Európai Tanács 2010. február 11-i informális ülésének következtetéseire,

tekintettel a Bizottság által az „Európa 2020” stratégiáról indított nyilvános meghallgatásra, és annak eredményére (SEC(2010)0116),

tekintettel a Bizottságnak az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i javaslatára (COM(2010)2020),

tekintettel a Bizottság 2010. március 31-i, a kohézióról szóló uniós vitát elősegítő stratégiai jelentésére,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0129/2010),

| A. | mivel tekintettel arra, hogy a kohéziós politika végső célja a különböző régiók fejlettségi szintjében mutatkozó különbségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók vagy szigetek – többek között vidéki területek – elmaradásának mérséklése, 2007 óta a strukturális alapokról szóló rendeletek a lisszaboni célkitűzésekre vonatkozó kötelező forráselkülönítést foglalnak magukban az EU-15 számára, továbbá az EU-12 hasonló, nem kötelező forráselkülönítési mechanizmust alkalmaz, ami által a kohéziós politika forrásai a tagállamok és a régiók vonzerejére, a növekedésre és a foglalkoztatásra irányulnak, |
| --- | --- |

A.

mivel tekintettel arra, hogy a kohéziós politika végső célja a különböző régiók fejlettségi szintjében mutatkozó különbségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók vagy szigetek – többek között vidéki területek – elmaradásának mérséklése, 2007 óta a strukturális alapokról szóló rendeletek a lisszaboni célkitűzésekre vonatkozó kötelező forráselkülönítést foglalnak magukban az EU-15 számára, továbbá az EU-12 hasonló, nem kötelező forráselkülönítési mechanizmust alkalmaz, ami által a kohéziós politika forrásai a tagállamok és a régiók vonzerejére, a növekedésre és a foglalkoztatásra irányulnak,

| B. | mivel a kohéziós politika – különösen a jelenlegi recesszió idején – többek között az általa a hosszú távú fejlesztési programok és politikák számára biztosított stabil finanszírozási összeg, az alkalmazott decentralizált rendszer, valamint a fenntartható fejlődés közösségi prioritásainak az alapvető céljai közé történő felvétele miatt az EU-n belüli növekedés, versenyképesség és foglalkoztatás egyik legfőbb eszköze, |
| --- | --- |

B.

mivel a kohéziós politika – különösen a jelenlegi recesszió idején – többek között az általa a hosszú távú fejlesztési programok és politikák számára biztosított stabil finanszírozási összeg, az alkalmazott decentralizált rendszer, valamint a fenntartható fejlődés közösségi prioritásainak az alapvető céljai közé történő felvétele miatt az EU-n belüli növekedés, versenyképesség és foglalkoztatás egyik legfőbb eszköze,

| C. | mivel EU-szerte az állami szféra beruházásainak kétharmada regionális és helyi szintről származik, a regionális és helyi hatóságok gyakran jelentős szakértelmet összpontosítanak és kulcsfontosságú szereplőnek számítanak mind a jelenlegi lisszaboni stratégia, mind a jövőbeni EU2020-stratégia végrehajtásával kapcsolatban, |
| --- | --- |

C.

mivel EU-szerte az állami szféra beruházásainak kétharmada regionális és helyi szintről származik, a regionális és helyi hatóságok gyakran jelentős szakértelmet összpontosítanak és kulcsfontosságú szereplőnek számítanak mind a jelenlegi lisszaboni stratégia, mind a jövőbeni EU2020-stratégia végrehajtásával kapcsolatban,

| D. | mivel a kohéziós politikát és az EU2020-stratégiát integrálni kell, miután a kohéziós politika azért szerepel a Lisszaboni Szerződésben, hogy elősegítse a növekedést, a versenyképességet és a foglalkoztatást, melyek egyben a stratégia fő célkitűzései, |
| --- | --- |

D.

mivel a kohéziós politikát és az EU2020-stratégiát integrálni kell, miután a kohéziós politika azért szerepel a Lisszaboni Szerződésben, hogy elősegítse a növekedést, a versenyképességet és a foglalkoztatást, melyek egyben a stratégia fő célkitűzései,

| E. | mivel a tervezett EU2020-stratégia – a lisszaboni stratégiához hasonlóan – nem kellően tükrözi a régiók és a tagállamok eltérő fejlettségi szintjét, ezért nem helyez kellő hangsúlyt a gazdasági kohézióra a kibővített Európai Unióban, |
| --- | --- |

E.

mivel a tervezett EU2020-stratégia – a lisszaboni stratégiához hasonlóan – nem kellően tükrözi a régiók és a tagállamok eltérő fejlettségi szintjét, ezért nem helyez kellő hangsúlyt a gazdasági kohézióra a kibővített Európai Unióban,

A kohéziós politika és a lisszaboni stratégia

| 1. | megállapítja, hogy a programokra a 2007–2013-as időszakban szánt előirányzatokban a hétéves időszak során körülbelül 228 milliárd eurót különítettek el a lisszaboni prioritásokra; kiemeli, hogy az összes előirányzat – az EU-12-ben is – meghaladta a javasolt százalékarányt; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a programokra a 2007–2013-as időszakban szánt előirányzatokban a hétéves időszak során körülbelül 228 milliárd eurót különítettek el a lisszaboni prioritásokra; kiemeli, hogy az összes előirányzat – az EU-12-ben is – meghaladta a javasolt százalékarányt;

| 2. | megállapítja, hogy az előirányzatok tagállamonként és célkitűzésenként lényegesen eltérnek; hangsúlyozza, hogy nincs egyetlen, minden területre egységesen alkalmazható politika, valamint hogy egy ilyen megközelítés következménye a növekedési stratégiákkal kapcsolatos szerepvállalás hiánya és az azokkal való azonosulás elmaradása, valamint az eredménytelen végrehajtás lenne; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy az előirányzatok tagállamonként és célkitűzésenként lényegesen eltérnek; hangsúlyozza, hogy nincs egyetlen, minden területre egységesen alkalmazható politika, valamint hogy egy ilyen megközelítés következménye a növekedési stratégiákkal kapcsolatos szerepvállalás hiánya és az azokkal való azonosulás elmaradása, valamint az eredménytelen végrehajtás lenne;

| 3. | emlékeztet arra, hogy – annak ellenére, hogy akkor még nem létezett forráselkülönítési mechanizmus – már a 2000–2006-os időszakban is szilárd kapcsolat volt a kohéziós politikai programok és a lisszaboni stratégia között a kutatás és az innováció terén végrehajtott 10,2 milliárd euró összegű befektetés miatt; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy – annak ellenére, hogy akkor még nem létezett forráselkülönítési mechanizmus – már a 2000–2006-os időszakban is szilárd kapcsolat volt a kohéziós politikai programok és a lisszaboni stratégia között a kutatás és az innováció terén végrehajtott 10,2 milliárd euró összegű befektetés miatt;

| 4. | úgy ítéli meg, hogy a csupán a nyílt koordinációs módszeren alapuló eredeti lisszaboni stratégia strukturálisan nem tudta elérni kitűzött céljait, és valódi eredményeket csak akkor értek el vele, amikor a kohéziós politikához kapcsolódott; kiemeli, hogy ezt a hibát el kell kerülni a tervezett EU2020-stratégiában; |
| --- | --- |

4.

úgy ítéli meg, hogy a csupán a nyílt koordinációs módszeren alapuló eredeti lisszaboni stratégia strukturálisan nem tudta elérni kitűzött céljait, és valódi eredményeket csak akkor értek el vele, amikor a kohéziós politikához kapcsolódott; kiemeli, hogy ezt a hibát el kell kerülni a tervezett EU2020-stratégiában;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a programok késedelmes elindítása, valamint ezt követően a kiadásokkal kapcsolatos adatok hiánya miatt jelenleg nem lehet ellenőrizni a programok juttatásai és a tényleges kiadások közötti kapcsolatot, ahogy a lisszaboni célkitűzésekkel kapcsolatos beruházások megalapozottsága sem elemezhető, különösen a kevésbé fejlett országok programozását illetően; üdvözli a Bizottság stratégiai jelentésének közzétételét, valamint kéri, hogy ennek alapján kerüljön sor magas szintű intézményközi vitára a kohéziós politika lisszaboni célkitűzésekhez való hozzájárulásának elemzése és a jövőbeni kölcsönös kapcsolatok értékelése céljából; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a programok késedelmes elindítása, valamint ezt követően a kiadásokkal kapcsolatos adatok hiánya miatt jelenleg nem lehet ellenőrizni a programok juttatásai és a tényleges kiadások közötti kapcsolatot, ahogy a lisszaboni célkitűzésekkel kapcsolatos beruházások megalapozottsága sem elemezhető, különösen a kevésbé fejlett országok programozását illetően; üdvözli a Bizottság stratégiai jelentésének közzétételét, valamint kéri, hogy ennek alapján kerüljön sor magas szintű intézményközi vitára a kohéziós politika lisszaboni célkitűzésekhez való hozzájárulásának elemzése és a jövőbeni kölcsönös kapcsolatok értékelése céljából;

| 6. | kifogásolja, hogy nem született átfogó értékelés a kohéziós kiadások által a regionális fejlesztésre gyakorolt hatásról; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a strukturális alapoknak a lisszaboni stratégia céljára történő elkülönítése által kiváltott területi hatást, valamint hogy értékelje, hogy ez a rendszer ténylegesen hozzájárul-e a kiegyensúlyozott és koherens regionális fejlődéshez; |
| --- | --- |

6.

kifogásolja, hogy nem született átfogó értékelés a kohéziós kiadások által a regionális fejlesztésre gyakorolt hatásról; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a strukturális alapoknak a lisszaboni stratégia céljára történő elkülönítése által kiváltott területi hatást, valamint hogy értékelje, hogy ez a rendszer ténylegesen hozzájárul-e a kiegyensúlyozott és koherens regionális fejlődéshez;

| 7. | elismeri, hogy a hatékony értékelésnek olyan mutatókon kell alapulnia, amelyek lehetővé teszik az adatok régiók közötti összehasonlítását és csoportosítását; sürgeti a Bizottságot, hogy 2012 előtt terjesszen elő javaslatot az értékelési mutatókra vonatkozóan annak érdekében, hogy biztosítsa az előidézett hatás mennyiségi és minőségi felmérésére, valamint a következő programozási időszakhoz szükséges kiigazítások elvégzésére szolgáló eszközt; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a hatékony értékelésnek olyan mutatókon kell alapulnia, amelyek lehetővé teszik az adatok régiók közötti összehasonlítását és csoportosítását; sürgeti a Bizottságot, hogy 2012 előtt terjesszen elő javaslatot az értékelési mutatókra vonatkozóan annak érdekében, hogy biztosítsa az előidézett hatás mennyiségi és minőségi felmérésére, valamint a következő programozási időszakhoz szükséges kiigazítások elvégzésére szolgáló eszközt;

| 8. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy jóllehet a lisszaboni menetrend legfontosabb célkitűzései kezdetben magukban foglalták a gazdasági növekedést, a foglalkoztatást és a társadalmi kohéziót, a stratégia 2005-ös újraindítása kevésbé ambiciózus programot terjesztett elő; |
| --- | --- |

8.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy jóllehet a lisszaboni menetrend legfontosabb célkitűzései kezdetben magukban foglalták a gazdasági növekedést, a foglalkoztatást és a társadalmi kohéziót, a stratégia 2005-ös újraindítása kevésbé ambiciózus programot terjesztett elő;

| 9. | úgy gondolja, hogy a lisszaboni stratégia egyik legfőbb korlátja a többszintű irányítás, amelynek során nem vonják be kellőképpen a regionális és helyi hatóságokat, valamint a civil társadalmat a stratégia tervezésébe, végrehajtásába, közlésébe és értékelésébe; ajánlja, hogy a jövőben valamennyi szakaszban kerüljön sor az említettek erőteljesebb bevonására; |
| --- | --- |

9.

úgy gondolja, hogy a lisszaboni stratégia egyik legfőbb korlátja a többszintű irányítás, amelynek során nem vonják be kellőképpen a regionális és helyi hatóságokat, valamint a civil társadalmat a stratégia tervezésébe, végrehajtásába, közlésébe és értékelésébe; ajánlja, hogy a jövőben valamennyi szakaszban kerüljön sor az említettek erőteljesebb bevonására;

| 10. | kiemeli, hogy amikor a lisszaboni stratégián belül alkalmazták a partnerség elvét, a célkitűzésekkel kapcsolatban növekedett a helyi és regionális hatóságok, valamint a gazdasági és társadalmi érdekeltek felelősségérzete, továbbá biztosított volt a beavatkozások nagyobb fokú fenntarthatósága; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokban hatékonyabban ellenőrizze a partnerség elvének alkalmazását; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy amikor a lisszaboni stratégián belül alkalmazták a partnerség elvét, a célkitűzésekkel kapcsolatban növekedett a helyi és regionális hatóságok, valamint a gazdasági és társadalmi érdekeltek felelősségérzete, továbbá biztosított volt a beavatkozások nagyobb fokú fenntarthatósága; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokban hatékonyabban ellenőrizze a partnerség elvének alkalmazását;

| 11. | megállapítja, hogy az európai régiók és városok alapvető szerepet játszanak a lisszaboni stratégia megvalósításában, lévén az innovációs, a kutatási és az oktatási politikák kulcsfontosságú szereplői; rámutat arra, hogy ők hajtják végre az állami beruházások több mint egyharmadát az EU-ban, és egyre inkább a növekedéssel és a foglalkoztatással kapcsolatos célokra összpontosítják a strukturális alapok kiadásait; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy az európai régiók és városok alapvető szerepet játszanak a lisszaboni stratégia megvalósításában, lévén az innovációs, a kutatási és az oktatási politikák kulcsfontosságú szereplői; rámutat arra, hogy ők hajtják végre az állami beruházások több mint egyharmadát az EU-ban, és egyre inkább a növekedéssel és a foglalkoztatással kapcsolatos célokra összpontosítják a strukturális alapok kiadásait;

| 12. | rámutat arra, hogy különösen a regionális és helyi szintnek döntő fontosságú szerepet kell játszania az Európában élő és termelő számtalan gazdasági és társadalmi szereplő, főleg a kkv-k elérésére, valamint az oktatás és szakképzés, a kutatás, az innováció és a fejlesztés előmozdítására szolgáló eszközként; |
| --- | --- |

12.

rámutat arra, hogy különösen a regionális és helyi szintnek döntő fontosságú szerepet kell játszania az Európában élő és termelő számtalan gazdasági és társadalmi szereplő, főleg a kkv-k elérésére, valamint az oktatás és szakképzés, a kutatás, az innováció és a fejlesztés előmozdítására szolgáló eszközként;

| 13. | sajnálatát fejezi ki a nemzeti stratégiai referenciakeretek és a stratégia szerinti nemzeti reformprogramok közötti gyenge szinergiák miatt; ajánlja, hogy minden szinten – többek között közösségi szinten – fokozottabb és rendszeres párbeszéd folyjék a kohéziós politikáért és a lisszaboni/EU2020-stratégiáért felelős igazgatási szervek és a felügyeleti bizottságban részt vevő érintett partnerek között; |
| --- | --- |

13.

sajnálatát fejezi ki a nemzeti stratégiai referenciakeretek és a stratégia szerinti nemzeti reformprogramok közötti gyenge szinergiák miatt; ajánlja, hogy minden szinten – többek között közösségi szinten – fokozottabb és rendszeres párbeszéd folyjék a kohéziós politikáért és a lisszaboni/EU2020-stratégiáért felelős igazgatási szervek és a felügyeleti bizottságban részt vevő érintett partnerek között;

| 14. | méltányolja a pénzügyi finanszírozási eszközök és az EBB-vel folytatott együttműködés révén az innováció és a kutatás előmozdítása terén a megújuló finanszírozási formák segítségével eddig elért eredményeket, és hangsúlyozza az EU és az EBB különböző finanszírozási eszközei közötti kapcsolat javításának szükségességét; elismeri, hogy ezek ösztönző hatást gyakorolhatnak a befektetésekre, és kéri megerősítésüket – különösen a JEREMIE és a JESSICA tekintetében – az üzleti szférának és a kkv-knak biztosítandó hatékonyabb támogatás érdekében; ajánlja, hogy egyszerűsítsék az ezen eszközökre irányadó szabályokat, hogy a kedvezményezettek jobban kihasználhassák azokat; |
| --- | --- |

14.

méltányolja a pénzügyi finanszírozási eszközök és az EBB-vel folytatott együttműködés révén az innováció és a kutatás előmozdítása terén a megújuló finanszírozási formák segítségével eddig elért eredményeket, és hangsúlyozza az EU és az EBB különböző finanszírozási eszközei közötti kapcsolat javításának szükségességét; elismeri, hogy ezek ösztönző hatást gyakorolhatnak a befektetésekre, és kéri megerősítésüket – különösen a JEREMIE és a JESSICA tekintetében – az üzleti szférának és a kkv-knak biztosítandó hatékonyabb támogatás érdekében; ajánlja, hogy egyszerűsítsék az ezen eszközökre irányadó szabályokat, hogy a kedvezményezettek jobban kihasználhassák azokat;

A kohéziós politika és az EU2020

| 15. | üdvözli az EU2020-stratégiáról szóló vitát; hangsúlyozza, hogy a stratégia hosszú távra szól és az a célja, hogy megteremtse Európában a stabil növekedés és a munkahelyteremtés keretfeltételeit, továbbá egyetért a megállapított prioritásokkal; hangsúlyozza, hogy az Európában égetően szükséges területi kohézióval kapcsolatban a továbbiakban a többszintű irányítás megközelítését kell kialakítani; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az EU2020-stratégiáról szóló vitát; hangsúlyozza, hogy a stratégia hosszú távra szól és az a célja, hogy megteremtse Európában a stabil növekedés és a munkahelyteremtés keretfeltételeit, továbbá egyetért a megállapított prioritásokkal; hangsúlyozza, hogy az Európában égetően szükséges területi kohézióval kapcsolatban a továbbiakban a többszintű irányítás megközelítését kell kialakítani;

| 16. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az e stratégiára vonatkozó javaslat a jelenlegi lisszaboni stratégia felülvizsgálatának lezárása előtt született; határozottan ajánlja a Bizottságnak, hogy készítsen őszinte értékelést a lisszaboni stratégia végrehajtásának gyengeségeiről; hangsúlyozza, hogy az e parlamenti jelentésben foglalt ajánlásokat be kellene építeni az új stratégia végleges változatába; |
| --- | --- |

16.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az e stratégiára vonatkozó javaslat a jelenlegi lisszaboni stratégia felülvizsgálatának lezárása előtt született; határozottan ajánlja a Bizottságnak, hogy készítsen őszinte értékelést a lisszaboni stratégia végrehajtásának gyengeségeiről; hangsúlyozza, hogy az e parlamenti jelentésben foglalt ajánlásokat be kellene építeni az új stratégia végleges változatába;

| 17. | a gazdasági fejlődés és a nagyobb kohézió érdekében hatékony és átfogó infrastruktúra biztosítását kéri a közlekedési rendszerek korszerűsítése, a nem környezetszennyező közlekedési megoldások bevezetése, az ivóvízhez, csatornázáshoz és hulladékkezelési rendszerekhez való hozzáférés javítása, hatékonyabb környezetgazdálkodás bevezetése, valamint a természeti erőforrások és megújuló energiaforrások fenntartható használatának biztosítása révén; |
| --- | --- |

17.

a gazdasági fejlődés és a nagyobb kohézió érdekében hatékony és átfogó infrastruktúra biztosítását kéri a közlekedési rendszerek korszerűsítése, a nem környezetszennyező közlekedési megoldások bevezetése, az ivóvízhez, csatornázáshoz és hulladékkezelési rendszerekhez való hozzáférés javítása, hatékonyabb környezetgazdálkodás bevezetése, valamint a természeti erőforrások és megújuló energiaforrások fenntartható használatának biztosítása révén;

| 18. | sürgeti az EU-t, hogy fogadjon el egyedi rendelkezéseket és tegyen megfelelő lépéseket a súlyos és tartós természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdő régiók – többek között tengerparti régiók, szigetek, hegyvidéki régiók, határ menti és legkülső régiók – különleges szükségleteinek fedezésére a területi kohéziónak az új Lisszaboni Szerződés által nyújtott jogalapja szerint; |
| --- | --- |

18.

sürgeti az EU-t, hogy fogadjon el egyedi rendelkezéseket és tegyen megfelelő lépéseket a súlyos és tartós természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdő régiók – többek között tengerparti régiók, szigetek, hegyvidéki régiók, határ menti és legkülső régiók – különleges szükségleteinek fedezésére a területi kohéziónak az új Lisszaboni Szerződés által nyújtott jogalapja szerint;

| 19. | méltányolja, hogy a javaslat tekintetbe veszi a társadalmi dimenziót, kiemeli ugyanakkor, hogy a munkahelyteremtés szempontjából a gazdasági pillér játssza a központi szerepet, ezért elengedhetetlenül fontos a szabad, nyílt és működőképes belső piac kiteljesítése, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozások rugalmasan reagáljanak a makrogazdasági tendenciákra; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi válság bebizonyította, hogy egyetlen növekedési stratégia sem hagyhatja figyelmen kívül a szociális védelemmel, a szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemmel, valamint a minőségi munkahelyek megteremtésével kapcsolatos célkitűzéseket; |
| --- | --- |

19.

méltányolja, hogy a javaslat tekintetbe veszi a társadalmi dimenziót, kiemeli ugyanakkor, hogy a munkahelyteremtés szempontjából a gazdasági pillér játssza a központi szerepet, ezért elengedhetetlenül fontos a szabad, nyílt és működőképes belső piac kiteljesítése, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozások rugalmasan reagáljanak a makrogazdasági tendenciákra; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi válság bebizonyította, hogy egyetlen növekedési stratégia sem hagyhatja figyelmen kívül a szociális védelemmel, a szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemmel, valamint a minőségi munkahelyek megteremtésével kapcsolatos célkitűzéseket;

| 20. | üdvözli a fenntarthatóbb, intelligens munkahelyek létrehozására vonatkozó felhívást, elismeri azonban, hogy egy új gazdasági modell a költségek és az előnyök egyenlőtlen megoszlásához vezethet az egyes tagállamok és régiók között, ennélfogva – a fentiek megakadályozása érdekében – szorgalmazza, hogy az Unió vállalja a felelősséget és nevezze meg azokat a kulcsfontosságú cselekvési területeket, ahol a szubszidiaritás elvének megfelelően az európai szintű beavatkozással érhetők el a legjobb eredmények mindenki számára; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a fenntarthatóbb, intelligens munkahelyek létrehozására vonatkozó felhívást, elismeri azonban, hogy egy új gazdasági modell a költségek és az előnyök egyenlőtlen megoszlásához vezethet az egyes tagállamok és régiók között, ennélfogva – a fentiek megakadályozása érdekében – szorgalmazza, hogy az Unió vállalja a felelősséget és nevezze meg azokat a kulcsfontosságú cselekvési területeket, ahol a szubszidiaritás elvének megfelelően az európai szintű beavatkozással érhetők el a legjobb eredmények mindenki számára;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a kutatás és az innováció alapvető fontosságú eszköz az EU fejlődése szempontjából, amelyek versenyképesebbé teszik az Uniót a globális kihívásokkal szemben; azt a véleményt képviseli, hogy e területeken rendszeres befektetésekre, valamint a megvalósult eredmények alapján elért előrehaladás rendszeres értékelésére van szükség; ezzel kapcsolatban szorgalmazza a strukturális alapok és a keretprogram jobb összehangolását a kutatás és innováció finanszírozásából származó előnyök jövőbeni maximális kihasználása, valamint a tagállamokban és a tagállamok között kialakítandó regionális innovatív klaszterek ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a kutatás és az innováció alapvető fontosságú eszköz az EU fejlődése szempontjából, amelyek versenyképesebbé teszik az Uniót a globális kihívásokkal szemben; azt a véleményt képviseli, hogy e területeken rendszeres befektetésekre, valamint a megvalósult eredmények alapján elért előrehaladás rendszeres értékelésére van szükség; ezzel kapcsolatban szorgalmazza a strukturális alapok és a keretprogram jobb összehangolását a kutatás és innováció finanszírozásából származó előnyök jövőbeni maximális kihasználása, valamint a tagállamokban és a tagállamok között kialakítandó regionális innovatív klaszterek ösztönzése érdekében;

| 22. | abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy az oktatás és a képzés alapvető előfeltétele az EU fejlődésének, és versenyképesebbé tehetik az Uniót a globális kihívásokkal szemben; úgy véli, hogy e területen rendszeresen biztosítani kell a beruházásokat, és rendszeresen értékelni kell a haladást az elért eredmények terén; |
| --- | --- |

22.

abbéli meggyőződésének ad hangot, hogy az oktatás és a képzés alapvető előfeltétele az EU fejlődésének, és versenyképesebbé tehetik az Uniót a globális kihívásokkal szemben; úgy véli, hogy e területen rendszeresen biztosítani kell a beruházásokat, és rendszeresen értékelni kell a haladást az elért eredmények terén;

| 23. | elismeri, hogy a célkitűzéseknek a strukturális politikákban kialakított struktúrája az első években sikeresnek bizonyult; szorgalmazza a felelős tervezést e struktúra fenntartása, valamint a megosztott irányítás elvének megőrzése érdekében; elismeri, hogy a 2020. évi célokhoz való közelítéshez szükség lehet a célkitűzések tartalmi kiigazítására; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy a célkitűzéseknek a strukturális politikákban kialakított struktúrája az első években sikeresnek bizonyult; szorgalmazza a felelős tervezést e struktúra fenntartása, valamint a megosztott irányítás elvének megőrzése érdekében; elismeri, hogy a 2020. évi célokhoz való közelítéshez szükség lehet a célkitűzések tartalmi kiigazítására;

| 24. | megállapítja, hogy az infrastrukturális hiányosságok – különösen a vidéki térségekben – még mindig rendkívül eltérőek Európa-szerte, ami akadályt jelent a növekedési lehetőségek és a belső piac zavartalan működése szempontjából; hangsúlyozza a határokon átnyúló együttműködés fontosságát ebben a tekintetben, továbbá úgy véli, hogy a közlekedési, az energia-, a távközlési és az informatikai infrastruktúra terén ténylegesen egyenlő feltételeket kell teremteni, e kérdésnek szerepelnie kell a stratégiában és továbbra is a kohéziós politika alapvető fontosságú részét kell képeznie; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy az infrastrukturális hiányosságok – különösen a vidéki térségekben – még mindig rendkívül eltérőek Európa-szerte, ami akadályt jelent a növekedési lehetőségek és a belső piac zavartalan működése szempontjából; hangsúlyozza a határokon átnyúló együttműködés fontosságát ebben a tekintetben, továbbá úgy véli, hogy a közlekedési, az energia-, a távközlési és az informatikai infrastruktúra terén ténylegesen egyenlő feltételeket kell teremteni, e kérdésnek szerepelnie kell a stratégiában és továbbra is a kohéziós politika alapvető fontosságú részét kell képeznie;

| 25. | elismeri, hogy az uniós költségvetésnek központi szerepet kell játszania az EU 2020-ra vonatkozó céljainak elérésében; úgy véli, hogy a kohéziós politika – stratégiai szemléletének, erős és kötelező feltételeinek, személyre szabott beavatkozásainak, valamint az ellenőrzésnek és a technikai segítségnyújtásnak köszönhetően – az EU2020-stratégia megvalósításának hatékony és eredményes eszköze; |
| --- | --- |

25.

elismeri, hogy az uniós költségvetésnek központi szerepet kell játszania az EU 2020-ra vonatkozó céljainak elérésében; úgy véli, hogy a kohéziós politika – stratégiai szemléletének, erős és kötelező feltételeinek, személyre szabott beavatkozásainak, valamint az ellenőrzésnek és a technikai segítségnyújtásnak köszönhetően – az EU2020-stratégia megvalósításának hatékony és eredményes eszköze;

| 26. | megállapítja, hogy a vidéki térségekben jelentős hiányosságok mutatkoznak főként a szélessávú ellátás területén, amelyeket a digitális menetrend követelményeinek megfelelően fel kell számolni annak érdekében, hogy ezekben a régiókban is előmozdítsuk a fenntartható gazdasági fejlődést; |
| --- | --- |

26.

megállapítja, hogy a vidéki térségekben jelentős hiányosságok mutatkoznak főként a szélessávú ellátás területén, amelyeket a digitális menetrend követelményeinek megfelelően fel kell számolni annak érdekében, hogy ezekben a régiókban is előmozdítsuk a fenntartható gazdasági fejlődést;

| 27. | örvendetesnek tartja annak elismerését, hogy a strukturális alapok szerepet játszanak az EU 2020-as célkitűzéseinek megvalósításában; hangsúlyozza azonban, hogy a kohéziós politika nem csupán a pénzügyi keretösszegek egyenletes elosztásának forrása, hanem valamennyi európai régió gazdasági fejlődésének hatékony eszköze is; legfőbb céljai – a régiók közötti egyenlőtlenségek leküzdése, valamint valós gazdasági, társadalmi és területi kohézió létrehozása Európában –, továbbá elvei – az integrált megközelítés, a többszintű irányítás és a valódi partnerség – a stratégia sikerének alapvető fontosságú kiegészítő elemeit alkotják, és ezeket az elemeket össze kell hangolni a stratégiával; |
| --- | --- |

27.

örvendetesnek tartja annak elismerését, hogy a strukturális alapok szerepet játszanak az EU 2020-as célkitűzéseinek megvalósításában; hangsúlyozza azonban, hogy a kohéziós politika nem csupán a pénzügyi keretösszegek egyenletes elosztásának forrása, hanem valamennyi európai régió gazdasági fejlődésének hatékony eszköze is; legfőbb céljai – a régiók közötti egyenlőtlenségek leküzdése, valamint valós gazdasági, társadalmi és területi kohézió létrehozása Európában –, továbbá elvei – az integrált megközelítés, a többszintű irányítás és a valódi partnerség – a stratégia sikerének alapvető fontosságú kiegészítő elemeit alkotják, és ezeket az elemeket össze kell hangolni a stratégiával;

| 28. | hangsúlyozza, hogy egy szilárd és megfelelően finanszírozott, az összes európai régiót felölelő kohéziós politikának az EU2020-stratégia kulcsfontosságú részét kell képeznie; úgy véli, hogy ez a politika – a horizontális megközelítésével együtt – az EU2020-as célok sikeres megvalósításának, valamint az EU-n belüli társadalmi, gazdasági és területi kohézió elérésének előfeltétele; elutasít minden olyan törekvést, amely a kohéziós politika nemzeti szintre való visszahelyezésére irányul, és a regionális dimenzió teljes mértékű támogatását kéri az EU költségvetésének felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy egy szilárd és megfelelően finanszírozott, az összes európai régiót felölelő kohéziós politikának az EU2020-stratégia kulcsfontosságú részét kell képeznie; úgy véli, hogy ez a politika – a horizontális megközelítésével együtt – az EU2020-as célok sikeres megvalósításának, valamint az EU-n belüli társadalmi, gazdasági és területi kohézió elérésének előfeltétele; elutasít minden olyan törekvést, amely a kohéziós politika nemzeti szintre való visszahelyezésére irányul, és a regionális dimenzió teljes mértékű támogatását kéri az EU költségvetésének felülvizsgálata során;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a végrehajtási mechanizmusok kellő időben történő meghatározása döntő fontosságú az EU2020-stratégia sikerének szempontjából; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a végrehajtási mechanizmusok kellő időben történő meghatározása döntő fontosságú az EU2020-stratégia sikerének szempontjából;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika nincs alárendelve az EU2020-stratégiának; kiemeli, hogy bár a kohéziós politika prioritásait össze kell hangolni az EU2020-as célkitűzésekkel, kellő rugalmasságot kell biztosítani a regionális sajátosságokhoz való alkalmazkodáshoz, valamint az elmaradottabb és rászoruló régiók támogatásához a társadalmi-gazdasági nehézségeik, természeti hátrányaik leküzdése és az egyenlőtlenségek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika nincs alárendelve az EU2020-stratégiának; kiemeli, hogy bár a kohéziós politika prioritásait össze kell hangolni az EU2020-as célkitűzésekkel, kellő rugalmasságot kell biztosítani a regionális sajátosságokhoz való alkalmazkodáshoz, valamint az elmaradottabb és rászoruló régiók támogatásához a társadalmi-gazdasági nehézségeik, természeti hátrányaik leküzdése és az egyenlőtlenségek csökkentése érdekében;

| 31. | kéri, hogy a lisszaboni stratégiához képest az EU2020-stratégián belül jobb irányítási rendszer működjék; ajánlja, hogy a kohéziós és strukturális alapok felhasználása mellett a stratégia tervezése és végrehajtása a többszintű irányítás elve szerint menjen végbe a helyi és regionális hatóságok, valamint a civil társadalom érintettjei nagyobb mértékű bevonásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy bevonásuk többszintű irányítási megállapodások elfogadására is kiterjedhet; |
| --- | --- |

31.

kéri, hogy a lisszaboni stratégiához képest az EU2020-stratégián belül jobb irányítási rendszer működjék; ajánlja, hogy a kohéziós és strukturális alapok felhasználása mellett a stratégia tervezése és végrehajtása a többszintű irányítás elve szerint menjen végbe a helyi és regionális hatóságok, valamint a civil társadalom érintettjei nagyobb mértékű bevonásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy bevonásuk többszintű irányítási megállapodások elfogadására is kiterjedhet;

| 32. | úgy véli, hogy az EU2020-stratégiának a területi kohézió mint cél elérésének szerves részét kell képeznie, amely a Lisszaboni Szerződésben új célkitűzésként szerepel; úgy véli, hogy a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó helyi kezdeményezések további lehetőséget jelentenek a jelenleg még nem kellő mértékben kiaknázott területi kohézió számára; felkéri a Bizottságot, hogy javaslataiban részletesebben határozza meg a makrorégiók stratégiáinak szerepét a jövőbeni területi együttműködési megállapodásokban; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy az EU2020-stratégiának a területi kohézió mint cél elérésének szerves részét kell képeznie, amely a Lisszaboni Szerződésben új célkitűzésként szerepel; úgy véli, hogy a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó helyi kezdeményezések további lehetőséget jelentenek a jelenleg még nem kellő mértékben kiaknázott területi kohézió számára; felkéri a Bizottságot, hogy javaslataiban részletesebben határozza meg a makrorégiók stratégiáinak szerepét a jövőbeni területi együttműködési megállapodásokban;

| 33. | rámutat arra, hogy a stratégia erőteljesebb területi dimenziója – amely a regionális és helyi hatóságoknak, valamint a strukturális alapokról szóló rendelet szerinti partnereknek az adott programok tervezésébe és végrehajtásába való közvetlen bevonása révén figyelembe veszi az európai régiók sajátosságait és eltérő fejlettségi szintjét – a célok tekintetében minden szinten mélyebb felelősségtudatot fog kialakítani, valamint biztosítani fogja a célkitűzések és a konkrét teljesítmények jobb megismerését; ugyanakkor úgy véli, hogy a régiókat továbbra is támogatni kell innovatív finanszírozási eszközökkel, hogy továbbra is szerepük legyen a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek megvalósításában; |
| --- | --- |

33.

rámutat arra, hogy a stratégia erőteljesebb területi dimenziója – amely a regionális és helyi hatóságoknak, valamint a strukturális alapokról szóló rendelet szerinti partnereknek az adott programok tervezésébe és végrehajtásába való közvetlen bevonása révén figyelembe veszi az európai régiók sajátosságait és eltérő fejlettségi szintjét – a célok tekintetében minden szinten mélyebb felelősségtudatot fog kialakítani, valamint biztosítani fogja a célkitűzések és a konkrét teljesítmények jobb megismerését; ugyanakkor úgy véli, hogy a régiókat továbbra is támogatni kell innovatív finanszírozási eszközökkel, hogy továbbra is szerepük legyen a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek megvalósításában;

| 34. | hangsúlyozza az EU2020-stratégia céljainak szempontjából a terület helyi és regionális szintű ismeretének fontosságát; e célból alapvető fontosságú a közös statisztikai információk és a mutatók értelmezési képességének biztosítása a helyi és regionális szintű mutatók esetén is; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza az EU2020-stratégia céljainak szempontjából a terület helyi és regionális szintű ismeretének fontosságát; e célból alapvető fontosságú a közös statisztikai információk és a mutatók értelmezési képességének biztosítása a helyi és regionális szintű mutatók esetén is;

| 35. | rámutat arra, hogy a városok kulcsfontosságú szerepet játszanak az EU 2020-as céljainak elérésében; nyomatékosan javasolja tapasztalataik és közreműködésük figyelembevételét az EU 2020-as prioritásainak végrehajtása során, különösen ami az éghajlatváltozást, a társadalmi integrációt, a demográfiai változást, valamint a fenntartható gazdasági fejlődésbe, a közlekedésbe, a vízgazdálkodásba, az egészségügybe, a közbiztonságba stb. való beruházásokat illeti; egyetért a Tanács következtetéstervezetével, miszerint a régiókat be kell vonni a növekedésre és a munkahelyekre irányuló jövőbeni stratégiába; mivel e területen minden stratégiát a régiókkal és városokkal együttműködve kell megvalósítani, javasolja, hogy a Bizottság és a Tanács vegye figyelembe a Régiók Bizottságának az EU2020-stratégiára vonatkozó tanácsát; |
| --- | --- |

35.

rámutat arra, hogy a városok kulcsfontosságú szerepet játszanak az EU 2020-as céljainak elérésében; nyomatékosan javasolja tapasztalataik és közreműködésük figyelembevételét az EU 2020-as prioritásainak végrehajtása során, különösen ami az éghajlatváltozást, a társadalmi integrációt, a demográfiai változást, valamint a fenntartható gazdasági fejlődésbe, a közlekedésbe, a vízgazdálkodásba, az egészségügybe, a közbiztonságba stb. való beruházásokat illeti; egyetért a Tanács következtetéstervezetével, miszerint a régiókat be kell vonni a növekedésre és a munkahelyekre irányuló jövőbeni stratégiába; mivel e területen minden stratégiát a régiókkal és városokkal együttműködve kell megvalósítani, javasolja, hogy a Bizottság és a Tanács vegye figyelembe a Régiók Bizottságának az EU2020-stratégiára vonatkozó tanácsát;

| 36. | elvárja a Bizottságtól, hogy egy integrált megközelítés alapján konkrét javaslatokat terjesszen elő a kohéziós politika és a meglévő ágazati politikák közötti szinergiák megteremtésére vonatkozóan; ajánlja a programok célkitűzéseinek, eszközeinek és igazgatási eljárásainak ésszerűsítését, valamint az említett politikák programjai időtartamának összehangolását; |
| --- | --- |

36.

elvárja a Bizottságtól, hogy egy integrált megközelítés alapján konkrét javaslatokat terjesszen elő a kohéziós politika és a meglévő ágazati politikák közötti szinergiák megteremtésére vonatkozóan; ajánlja a programok célkitűzéseinek, eszközeinek és igazgatási eljárásainak ésszerűsítését, valamint az említett politikák programjai időtartamának összehangolását;

| 37. | mindazonáltal meg van győződve arról, hogy az Uniónak továbbra is használnia kell a Kohéziós Alapot és a strukturális alapokat mint az Unió fő finanszírozási mechanizmusait, amelyek jól megalapozott és működőképes megvalósítási módszerekkel rendelkeznek; úgy véli, felesleges új, különálló tematikus alapokat létrehozni az EU2020-célokhoz, ehelyett azokat a kohéziós és vidékfejlesztési szakpolitikákba kell beépíteni; |
| --- | --- |

37.

mindazonáltal meg van győződve arról, hogy az Uniónak továbbra is használnia kell a Kohéziós Alapot és a strukturális alapokat mint az Unió fő finanszírozási mechanizmusait, amelyek jól megalapozott és működőképes megvalósítási módszerekkel rendelkeznek; úgy véli, felesleges új, különálló tematikus alapokat létrehozni az EU2020-célokhoz, ehelyett azokat a kohéziós és vidékfejlesztési szakpolitikákba kell beépíteni;

| 38. | ajánlja, hogy a jövőbeni szabályozási kereten belül egyszerűsített megközelítést alkalmazzanak a strukturális alapok felhasználása tekintetében; kiemeli, hogy a szabályok és az eljárások harmonizációja, valamint a bevált gyakorlatok modelljeinek figyelembevétele egyszerűsített végrehajtási rendszerek kialakulásához vezethet, valamint ösztönözheti a potenciális kedvezményezettek részvételét az EU által társfinanszírozott programokban; |
| --- | --- |

38.

ajánlja, hogy a jövőbeni szabályozási kereten belül egyszerűsített megközelítést alkalmazzanak a strukturális alapok felhasználása tekintetében; kiemeli, hogy a szabályok és az eljárások harmonizációja, valamint a bevált gyakorlatok modelljeinek figyelembevétele egyszerűsített végrehajtási rendszerek kialakulásához vezethet, valamint ösztönözheti a potenciális kedvezményezettek részvételét az EU által társfinanszírozott programokban;

| 39. | ajánlja a Bizottságnak, hogy évente vizsgálja felül az EU2020-stratégia keretében megfogalmazott prioritásokat az adott stratégia bevezetése után elért eredmények és a kezdetben előírt feltételek módosítása alapján, valamint az új prioritások kijelölését az állandó helyi, regionális és globális változásokkal szoros összefüggésben; |
| --- | --- |

39.

ajánlja a Bizottságnak, hogy évente vizsgálja felül az EU2020-stratégia keretében megfogalmazott prioritásokat az adott stratégia bevezetése után elért eredmények és a kezdetben előírt feltételek módosítása alapján, valamint az új prioritások kijelölését az állandó helyi, regionális és globális változásokkal szoros összefüggésben;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül terjesszen a Parlament elé a stratégia végrehajtására vonatkozó strukturált munkaprogramot, valamint – a jövőben – világos értékelést a végrehajtásról; kéri emellett egy egyértelmű munkadokumentum kidolgozását, amely meghatározza a stratégia és a kohéziós politika egymáshoz való viszonyát; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül terjesszen a Parlament elé a stratégia végrehajtására vonatkozó strukturált munkaprogramot, valamint – a jövőben – világos értékelést a végrehajtásról; kéri emellett egy egyértelmű munkadokumentum kidolgozását, amely meghatározza a stratégia és a kohéziós politika egymáshoz való viszonyát;

| 41. | úgy véli, hogy a Régiók Bizottságának a lisszaboni stratégia nyomon követéséért felelős platformján keresztül továbbra is nyomon kell követnie a haladást a jövőbeni EU2020-stratégia alapján, és a tagállamokat fel kell kérni arra, hogy évente strukturált formában tegyenek jelentést az általuk elért haladásról; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a Régiók Bizottságának a lisszaboni stratégia nyomon követéséért felelős platformján keresztül továbbra is nyomon kell követnie a haladást a jövőbeni EU2020-stratégia alapján, és a tagállamokat fel kell kérni arra, hogy évente strukturált formában tegyenek jelentést az általuk elért haladásról;

*

* *

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(2)  HL L 291., 2006.10.21., 11. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0165.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/126 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/126

---

2010. május 20., csütörtökUnió a Mediterrán Térségért

P7_TA(2010)0192

Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása az Unió a Mediterrán Térségért elnevezésű kezdeményezésről (2009/2215(INI))

2011/C 161 E/19

Az Európai Parlament,

tekintettel az 1995. november 27–28-i euromediterrán külügyminiszteri konferencián elfogadott Barcelonai Nyilatkozatra, amely létrehozta az euromediterrán partnerséget,

tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló, „Barcelonai folyamat: Unió a földközi-tengeri térségért” (COM(2008)0319) című közleményére,

tekintettel arra, hogy a brüsszeli Európai Tanács 2008. március 13–14-én jóváhagyta a Barcelonai folyamat: Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezést,

tekintettel a 2008. július 13-i párizsi csúcstalálkozónak a mediterrán térségért tett nyilatkozatára,

tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezés külügyminiszterei 2008. november 3–4-i marseille-i ülésének zárónyilatkozatára,

tekintettel az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés Elnökségének párizsi (2008. július 12.), kairói (2009. november 22.) és rabati (2010. január 22.) nyilatkozataira,

tekintettel a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) 2010. január 21-én Barcelonában tartott alakuló ülésének következtetéseire,

tekintettel a gazdasági és szociális tanácsok és hasonló intézmények 2009. október 19-én Alexandriában tartott csúcsértekezletének zárónyilatkozatára,

tekintettel az Európai Unió mediterrán politikájáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2007. március 15-i (1) és a 2008. június 5-i állásfoglalásra (2), valamint a 2009. február 19-i, „Barcelonai folyamat: Unió a mediterrán térségért” című állásfoglalására (3),

tekintettel a Marrakeshben 2009. november 11–12-én megrendezett, a nők társadalmi szerepének erősítéséről szóló második euromediterrán miniszteri konferencia következtetéseire,

tekintettel az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló, 2007. november 15-i állásfoglalására (4),

tekintettel az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés bizottságainak a 2010. március 13-án és 14-én Ammanban megtartott hatodik plenáris ülésen elfogadott ajánlásaira,

tekintettel az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés által 2008. október 13-án Jordániában elfogadott, és „A barcelonai folyamat: Unió a Mediterrán Térségért” kezdeményezés külügyminiszterei első marseille-i ülésének átadott ajánlásra,

tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért főtitkárságának 2010. március 3-án elfogadott alapszabályzatára,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0133/2010),

| A. | mivel a földközi-tengeri térség az EU számára kulcsfontosságú terület és mivel a többpólusú és egyre szorosabb szálakkal összekapcsolódó világban a nagy, integrált regionális egységek sokkal inkább képesek lesznek kezelni a társadalmi, kulturális, gazdasági, környezeti, demográfiai, politikai és biztonsági kihívásokat, |
| --- | --- |

A.

mivel a földközi-tengeri térség az EU számára kulcsfontosságú terület és mivel a többpólusú és egyre szorosabb szálakkal összekapcsolódó világban a nagy, integrált regionális egységek sokkal inkább képesek lesznek kezelni a társadalmi, kulturális, gazdasági, környezeti, demográfiai, politikai és biztonsági kihívásokat,

| B. | mivel az Európai Uniónak olyan stratégiai elképzelést kell elfogadnia, amely a déli szomszédaival fenntartott kapcsolataiban az összes ilyen kihívást figyelembe veszi és prioritást biztosít a régió társadalmi, gazdasági és demokratikus fejlődésének, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Uniónak olyan stratégiai elképzelést kell elfogadnia, amely a déli szomszédaival fenntartott kapcsolataiban az összes ilyen kihívást figyelembe veszi és prioritást biztosít a régió társadalmi, gazdasági és demokratikus fejlődésének,

| C. | mivel az EU-Szerződés 8. cikke értelmében az Unió a vele szomszédos országokkal különleges kapcsolatokat épít ki a jólét és a jószomszédi viszonyok egy olyan térségének a létrehozása céljából, amely az Unió értékeire épül, és amelyet az együttműködésen alapuló szoros és békés kapcsolatok jellemeznek, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-Szerződés 8. cikke értelmében az Unió a vele szomszédos országokkal különleges kapcsolatokat épít ki a jólét és a jószomszédi viszonyok egy olyan térségének a létrehozása céljából, amely az Unió értékeire épül, és amelyet az együttműködésen alapuló szoros és békés kapcsolatok jellemeznek,

| D. | mivel az Unió a Mediterrán Térségért (UMT) lehetőséget biztosít az euromediterrán kapcsolatok regionális és multilaterális dimenziójának további megerősítésére, és perspektívát nyújt a béke, a biztonság és jólét 800 millió lakost számláló térségének kialakításához, valamint ideális keretet biztosít a társadalmi-gazdasági kihívások leküzdéséhez, a regionális integráció előmozdításához és a partnerországok együttes fejlődésének biztosításához, |
| --- | --- |

D.

mivel az Unió a Mediterrán Térségért (UMT) lehetőséget biztosít az euromediterrán kapcsolatok regionális és multilaterális dimenziójának további megerősítésére, és perspektívát nyújt a béke, a biztonság és jólét 800 millió lakost számláló térségének kialakításához, valamint ideális keretet biztosít a társadalmi-gazdasági kihívások leküzdéséhez, a regionális integráció előmozdításához és a partnerországok együttes fejlődésének biztosításához,

| E. | mivel a szomszédságpolitika – a differenciált kétoldalú kapcsolatok elmélyítését privilegizálva – önmagában alkalmatlannak bizonyul a régióban végrehajtandó jelentős, közös integrációs reformfolyamathoz való hozzájárulásra; mivel az UMT létrehozása által kínált lehetőség keretében meg lehet erősíteni egyrészt a bilaterális politikák, másrészt a regionális politikák közötti kiegészítő jelleget, hogy hatékonyabban lehessen megfelelni az euromediterrán együttműködés a demokrácia, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása közös értékeinek kölcsönös elismerésén alapuló célkitűzéseinek; mivel ragaszkodni kell ahhoz, hogy a tagállamok kötelezettséget vállaljanak arra, hogy az európai szomszédságpolitikát (ENP) az EU-Szerződés 8. cikkének megfelelően koherensen és hitelesen folytatják, |
| --- | --- |

E.

mivel a szomszédságpolitika – a differenciált kétoldalú kapcsolatok elmélyítését privilegizálva – önmagában alkalmatlannak bizonyul a régióban végrehajtandó jelentős, közös integrációs reformfolyamathoz való hozzájárulásra; mivel az UMT létrehozása által kínált lehetőség keretében meg lehet erősíteni egyrészt a bilaterális politikák, másrészt a regionális politikák közötti kiegészítő jelleget, hogy hatékonyabban lehessen megfelelni az euromediterrán együttműködés a demokrácia, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása közös értékeinek kölcsönös elismerésén alapuló célkitűzéseinek; mivel ragaszkodni kell ahhoz, hogy a tagállamok kötelezettséget vállaljanak arra, hogy az európai szomszédságpolitikát (ENP) az EU-Szerződés 8. cikkének megfelelően koherensen és hitelesen folytatják,

| F. | mivel feltétlenül a barcelonai folyamat vívmányaira kell építeni, melynek célkitűzéseit és megvalósítását a 2008. július 13-i párizsi nyilatkozatnak megfelelően az UMT-nek meg kell erősítenie, és mivel feltétlenül el kell kerülni a már meglévő politikai eszközök és intézményi szintek sokszorozódását, hogy garantálni lehessen az euromediterrán együttműködés számos eszközének hatékonyságát és koherenciáját, |
| --- | --- |

F.

mivel feltétlenül a barcelonai folyamat vívmányaira kell építeni, melynek célkitűzéseit és megvalósítását a 2008. július 13-i párizsi nyilatkozatnak megfelelően az UMT-nek meg kell erősítenie, és mivel feltétlenül el kell kerülni a már meglévő politikai eszközök és intézményi szintek sokszorozódását, hogy garantálni lehessen az euromediterrán együttműködés számos eszközének hatékonyságát és koherenciáját,

| G. | mivel kb. tizenöt éve a földközi-tengeri országok kereskedelmi és gazdasági kapcsolatai gyors diverzifikálását élik meg a például Oroszországgal, Kínával, Indiával, Brazíliával, a Perzsa-öböl menti államokkal fennálló kapcsolataikban, és mivel társadalmaik jelentős átalakulásokon mennek keresztül (fogyasztási szokások, mobilitás, demográfiai változások stb.), amelyek mind hatással voltak a belső, elsősorban területi egyensúlyra, |
| --- | --- |

G.

mivel kb. tizenöt éve a földközi-tengeri országok kereskedelmi és gazdasági kapcsolatai gyors diverzifikálását élik meg a például Oroszországgal, Kínával, Indiával, Brazíliával, a Perzsa-öböl menti államokkal fennálló kapcsolataikban, és mivel társadalmaik jelentős átalakulásokon mennek keresztül (fogyasztási szokások, mobilitás, demográfiai változások stb.), amelyek mind hatással voltak a belső, elsősorban területi egyensúlyra,

| H. | mivel – korlátozott voltuk miatt – a kulturális cserekapcsolatok önmagukban nem képesek egymáshoz közelebb hozni a Földközi-tenger népeit, valamint az is tény, hogy a földközi-tengeri partnerek vonatkozásában Európa fokozatosan veszít kulturális befolyásából, |
| --- | --- |

H.

mivel – korlátozott voltuk miatt – a kulturális cserekapcsolatok önmagukban nem képesek egymáshoz közelebb hozni a Földközi-tenger népeit, valamint az is tény, hogy a földközi-tengeri partnerek vonatkozásában Európa fokozatosan veszít kulturális befolyásából,

| I. | mivel az Európai Unió tagállamai és a földközi-tengeri térség harmadik államai között társadalmi-gazdasági és intézményi szempontból komoly és egyre nagyobb eltérések és jelentős strukturális problémák mutatkoznak, amelyek határozott közös lépéseket tesznek szükségessé minden UMT-tagállam közös érdekében; mivel a földközi-tengeri térség harmadik államainak gazdasági növekedési potenciálja elősegíti ezt a perspektívát; mivel jobb dél–dél regionális integráció szükséges, |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió tagállamai és a földközi-tengeri térség harmadik államai között társadalmi-gazdasági és intézményi szempontból komoly és egyre nagyobb eltérések és jelentős strukturális problémák mutatkoznak, amelyek határozott közös lépéseket tesznek szükségessé minden UMT-tagállam közös érdekében; mivel a földközi-tengeri térség harmadik államainak gazdasági növekedési potenciálja elősegíti ezt a perspektívát; mivel jobb dél–dél regionális integráció szükséges,

| J. | mivel az UMT olyan régióban formálódik, ahol politikai konfliktusok és feszültségek uralkodnak, amelyek a 2008. júliusi párizsi csúcstalálkozó óta aláásták és lelassították a kezdeményezés megvalósítását; mivel a közel-keleti békefolyamat holtpontra jutott, |
| --- | --- |

J.

mivel az UMT olyan régióban formálódik, ahol politikai konfliktusok és feszültségek uralkodnak, amelyek a 2008. júliusi párizsi csúcstalálkozó óta aláásták és lelassították a kezdeményezés megvalósítását; mivel a közel-keleti békefolyamat holtpontra jutott,

| K. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság hatásai, különösen a munkanélküliség problémáját illetően tetézték a partnerországokban már meglévő politikai, gazdasági és társadalmi kihívásokat; mivel ezeknek az országoknak és az EU-nak közös érdeke a munkanélküliek arányának csökkentése a régióban, továbbá hogy jövőbe vetett reményt adjanak a népességnek, különösen a nőknek, a fiataloknak és a vidéken élőknek, |
| --- | --- |

K.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság hatásai, különösen a munkanélküliség problémáját illetően tetézték a partnerországokban már meglévő politikai, gazdasági és társadalmi kihívásokat; mivel ezeknek az országoknak és az EU-nak közös érdeke a munkanélküliek arányának csökkentése a régióban, továbbá hogy jövőbe vetett reményt adjanak a népességnek, különösen a nőknek, a fiataloknak és a vidéken élőknek,

| L. | mivel az euromediterrán kapcsolatok alakulása és az Unió a Mediterrán Térségért projektjeinek működése és végrehajtása szempontjából rendkívül fontos a közel-keleti békefolyamat újraindítása és tartós, átfogó megoldást nyújtó konkrét kilátások kialakítása, |
| --- | --- |

L.

mivel az euromediterrán kapcsolatok alakulása és az Unió a Mediterrán Térségért projektjeinek működése és végrehajtása szempontjából rendkívül fontos a közel-keleti békefolyamat újraindítása és tartós, átfogó megoldást nyújtó konkrét kilátások kialakítása,

| M. | mivel az UMT két legfontosabb újításának, nevezetesen az intézményi újításnak (társelnökség, állandó vegyes bizottság, az UMT főtitkársága), illetve a működéssel kapcsolatos újításnak (integrációs projektek) hatékonyan és átláthatóan kell működnie oly módon, hogy javítsa az állampolgárok – e projekt fő kedvezményezettjeinek – életkörülményeit, |
| --- | --- |

M.

mivel az UMT két legfontosabb újításának, nevezetesen az intézményi újításnak (társelnökség, állandó vegyes bizottság, az UMT főtitkársága), illetve a működéssel kapcsolatos újításnak (integrációs projektek) hatékonyan és átláthatóan kell működnie oly módon, hogy javítsa az állampolgárok – e projekt fő kedvezményezettjeinek – életkörülményeit,

| N. | mivel a főtitkárság arra hivatott, hogy az intézmény mozgatórugója legyen, mivel hatékonysága a munkáját függetlenül végző személyzet kapacitásától függ, és mivel ráadásul az egymással együttműködő magas rangú izraeli és palesztin tisztviselő jelenléte egy regionális szintű nemzetközi szervezetben ezidáig példa nélküli és reménykeltő fejlemény, |
| --- | --- |

N.

mivel a főtitkárság arra hivatott, hogy az intézmény mozgatórugója legyen, mivel hatékonysága a munkáját függetlenül végző személyzet kapacitásától függ, és mivel ráadásul az egymással együttműködő magas rangú izraeli és palesztin tisztviselő jelenléte egy regionális szintű nemzetközi szervezetben ezidáig példa nélküli és reménykeltő fejlemény,

| O. | mivel a földközi-tengeri régiókat közvetlenül érintik olyan nemzetek fölötti kérdések, mint a fenntartható fejlődés, az energiaellátás biztonsága, a migrációs hullámok, a kulturális cserekapcsolatok és az idegenforgalom, és mivel szembesülnek olyan határokon átnyúló problémákkal is mint a vízgazdálkodás és a vízhez való hozzáférés, a szennyezés, a közlekedési hálózatok fejlesztése, és mivel ennélfogva a helyi és regionális hatóságok kulcsszerepet játszanak a helyi adottságokhoz igazított, fenntartható területrendezési politikák kidolgozásában és a konkrét és integráló projektek megvalósításában, |
| --- | --- |

O.

mivel a földközi-tengeri régiókat közvetlenül érintik olyan nemzetek fölötti kérdések, mint a fenntartható fejlődés, az energiaellátás biztonsága, a migrációs hullámok, a kulturális cserekapcsolatok és az idegenforgalom, és mivel szembesülnek olyan határokon átnyúló problémákkal is mint a vízgazdálkodás és a vízhez való hozzáférés, a szennyezés, a közlekedési hálózatok fejlesztése, és mivel ennélfogva a helyi és regionális hatóságok kulcsszerepet játszanak a helyi adottságokhoz igazított, fenntartható területrendezési politikák kidolgozásában és a konkrét és integráló projektek megvalósításában,

| P. | mivel társadalmi-gazdasági súlya, a környezetre gyakorolt hatása és a területi egyensúlyra kifejtett hatása miatt a mezőgazdaság kulcsfontosságú a földközi-tengeri országokban, |
| --- | --- |

P.

mivel társadalmi-gazdasági súlya, a környezetre gyakorolt hatása és a területi egyensúlyra kifejtett hatása miatt a mezőgazdaság kulcsfontosságú a földközi-tengeri országokban,

| Q. | mivel a világ vízben szegény népességének 60 %-a a földközi-tengeri medence déli részén és a Közel-Keleten él, és mivel az UNDP-nek az arab világról készített jelentései és a Kék Terv jelentései szerint 2025-re 63 millió ember találhatja magát olyan helyzetben, hogy vízhiánnyal kell küzdenie, |
| --- | --- |

Q.

mivel a világ vízben szegény népességének 60 %-a a földközi-tengeri medence déli részén és a Közel-Keleten él, és mivel az UNDP-nek az arab világról készített jelentései és a Kék Terv jelentései szerint 2025-re 63 millió ember találhatja magát olyan helyzetben, hogy vízhiánnyal kell küzdenie,

| R. | emlékeztet az UMT 2008. november 4-i marseille-i miniszterei konferenciájának határozatára a Földközi-tenger két partja közötti digitális megosztottság csökkentéséről, amelynek eredményeként létrejött a BB-MED (széles sávú hálózat a földközi-tengeri térségnek) javaslat, |
| --- | --- |

R.

emlékeztet az UMT 2008. november 4-i marseille-i miniszterei konferenciájának határozatára a Földközi-tenger két partja közötti digitális megosztottság csökkentéséről, amelynek eredményeként létrejött a BB-MED (széles sávú hálózat a földközi-tengeri térségnek) javaslat,

| S. | mivel a párizsi csúcstalálkozó óta az UMT keretében bejelentett projekteket általános alulfinanszírozás sújtja, ami megvalósításuk késlekedéséhez vezethet, |
| --- | --- |

S.

mivel a párizsi csúcstalálkozó óta az UMT keretében bejelentett projekteket általános alulfinanszírozás sújtja, ami megvalósításuk késlekedéséhez vezethet,

| T. | tekintettel a Földközi-tenger medencéjének egyes részeit emberi, társadalmi, kulturális és gazdasági szempontból felkavaró migrációs hullámokra és egyéb különböző kihívásokra, |
| --- | --- |

T.

tekintettel a Földközi-tenger medencéjének egyes részeit emberi, társadalmi, kulturális és gazdasági szempontból felkavaró migrációs hullámokra és egyéb különböző kihívásokra,

| U. | mivel rendkívül jelentős a migránsok által a Földközi-tenger déli partján fekvő országok lakossága számára átutalt pénzeszközökből származó tőkeáramlás, |
| --- | --- |

U.

mivel rendkívül jelentős a migránsok által a Földközi-tenger déli partján fekvő országok lakossága számára átutalt pénzeszközökből származó tőkeáramlás,

| V. | mivel egyrészt nemrég hatályba lépett a Lisszaboni Szerződés, és az abból fakadó intézményi változások, másrészt kitartóan rákérdeznek az UMT működésére és finanszírozására, aminek következtében az Európai Parlamentnek a lehető legközelebbről nyomon kell követnie az UMT-vel kapcsolatos fejleményeket, hogy hozzájárulhasson a barcelonai csúcstalálkozó teljes sikeréhez, |
| --- | --- |

V.

mivel egyrészt nemrég hatályba lépett a Lisszaboni Szerződés, és az abból fakadó intézményi változások, másrészt kitartóan rákérdeznek az UMT működésére és finanszírozására, aminek következtében az Európai Parlamentnek a lehető legközelebbről nyomon kell követnie az UMT-vel kapcsolatos fejleményeket, hogy hozzájárulhasson a barcelonai csúcstalálkozó teljes sikeréhez,

| 1. | kéri az UMT állam- és kormányfőit, akik 2010. június 7-én Barcelonában gyűlnek össze, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy ez a találkozó két nehéz év után sikerre vigye az UMT intézményeinek elindítását és a nagyszabású projektek megvalósítását, továbbá az euromediterrán együttműködés összes fejezetében történő előrelépéseket; |
| --- | --- |

1.

kéri az UMT állam- és kormányfőit, akik 2010. június 7-én Barcelonában gyűlnek össze, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy ez a találkozó két nehéz év után sikerre vigye az UMT intézményeinek elindítását és a nagyszabású projektek megvalósítását, továbbá az euromediterrán együttműködés összes fejezetében történő előrelépéseket;

| 2. | az UMT létrehozása ellenére továbbra is aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EU-nak nincs világosan meghatározott földközi-tengeri politikája és nincs hosszú távú stratégiai elképzelés a régió fejlesztésére és stabilizációjára vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy az euromediterrán integrációs folyamatnak újból politikai prioritássá kell válnia az EU menetrendjében; |
| --- | --- |

2.

az UMT létrehozása ellenére továbbra is aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EU-nak nincs világosan meghatározott földközi-tengeri politikája és nincs hosszú távú stratégiai elképzelés a régió fejlesztésére és stabilizációjára vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy az euromediterrán integrációs folyamatnak újból politikai prioritássá kell válnia az EU menetrendjében;

| 3. | felszólítja az UMT tagállamainak kormányait, hogy részletesen vizsgálják felül és fejlesszék tovább a folyamatban lévő politikai párbeszédet; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös tisztelet és megértés szerves részei e párbeszédnek és emlékeztet, hogy ezen új kezdeményezés célkitűzései között világosan szerepelnie kell a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok – legyen szó polgári, politikai, gazdasági, szociális vagy kulturális, esetleg kollektív jogokról – elsősorban a fennálló mechanizmusok megerősítése révén történő előmozdításának és tiszteletben tartásának; ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet a véleménynyilvánítás szabadsága, a gondolatszabadság és a hit szabadsága tiszteletben tartásának fontosságára, valamint a kisebbségek – beleértve a vallási kisebbségek – jogainak tiszteletben tartására; kiemeli, hogy a nők jogai, a nemek közötti egyenlőség és a szexuális orientáción alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem különös figyelmet érdemel; megerősíti, hogy támogatja a Földközi-tenger déli partjának demokratikus politikai szervezeteit és civil társadalmát, és elismerését fejezi ki a nőszervezetek által végzett minőségi munka iránt; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az UMT tagállamainak kormányait, hogy részletesen vizsgálják felül és fejlesszék tovább a folyamatban lévő politikai párbeszédet; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös tisztelet és megértés szerves részei e párbeszédnek és emlékeztet, hogy ezen új kezdeményezés célkitűzései között világosan szerepelnie kell a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok – legyen szó polgári, politikai, gazdasági, szociális vagy kulturális, esetleg kollektív jogokról – elsősorban a fennálló mechanizmusok megerősítése révén történő előmozdításának és tiszteletben tartásának; ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet a véleménynyilvánítás szabadsága, a gondolatszabadság és a hit szabadsága tiszteletben tartásának fontosságára, valamint a kisebbségek – beleértve a vallási kisebbségek – jogainak tiszteletben tartására; kiemeli, hogy a nők jogai, a nemek közötti egyenlőség és a szexuális orientáción alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem különös figyelmet érdemel; megerősíti, hogy támogatja a Földközi-tenger déli partjának demokratikus politikai szervezeteit és civil társadalmát, és elismerését fejezi ki a nőszervezetek által végzett minőségi munka iránt;

| 4. | úgy véli, hogy a földközi-tengeri térség politikai feszültségei és regionális konfliktusai nem fékezhetik az ágazati és többoldalú együttműködések irányába tett konkrét előrelépések lehetőségét, továbbá hogy a nagyszabású, integráló projektek megvalósítása és a nyílt politikai párbeszéd révén az UMT hozzá fog járulni a jóindulatú bizalom légkörének kialakításához, törekedve az igazságosság és a közös biztonság céljainak a szolidaritás és a béke szellemében történő megvalósítására; hangsúlyozza azonban, hogy az UMT nem érhet el teljes sikert a különböző regionális konfliktusoknak a nemzetközi jog tiszteletben tartásával történő megoldása nélkül, ami a Földközi-tenger térségét egységesen békés területté változtatná; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a földközi-tengeri térség politikai feszültségei és regionális konfliktusai nem fékezhetik az ágazati és többoldalú együttműködések irányába tett konkrét előrelépések lehetőségét, továbbá hogy a nagyszabású, integráló projektek megvalósítása és a nyílt politikai párbeszéd révén az UMT hozzá fog járulni a jóindulatú bizalom légkörének kialakításához, törekedve az igazságosság és a közös biztonság céljainak a szolidaritás és a béke szellemében történő megvalósítására; hangsúlyozza azonban, hogy az UMT nem érhet el teljes sikert a különböző regionális konfliktusoknak a nemzetközi jog tiszteletben tartásával történő megoldása nélkül, ami a Földközi-tenger térségét egységesen békés területté változtatná;

| 5. | kitart amellett, hogy mielőbb igazságos és tartós megoldást kell találni a közel-keleti konfliktusra, és kéri, hogy az EU és az UMT valamennyi tagállama határozottan álljon ki ebben az irányban; megismétli a békefolyamat keretében történő komoly tárgyalások újraindítására irányuló felhívását; e tárgyalások eredményeképpen két, egymás mellett békében, biztonságban és nemzetközileg elismert határok mentén élő állam, egy független, demokratikus és életképes palesztin állam, valamint Izrael állam jöhetne létre; ösztönzi azt a jelentős hozzájárulást, amelyet az UMT az Izrael és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti kapcsolatok javításáért tehet, többek között az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezés keretében az izraeli és a palesztin képviselők közötti együttműködés révén; |
| --- | --- |

5.

kitart amellett, hogy mielőbb igazságos és tartós megoldást kell találni a közel-keleti konfliktusra, és kéri, hogy az EU és az UMT valamennyi tagállama határozottan álljon ki ebben az irányban; megismétli a békefolyamat keretében történő komoly tárgyalások újraindítására irányuló felhívását; e tárgyalások eredményeképpen két, egymás mellett békében, biztonságban és nemzetközileg elismert határok mentén élő állam, egy független, demokratikus és életképes palesztin állam, valamint Izrael állam jöhetne létre; ösztönzi azt a jelentős hozzájárulást, amelyet az UMT az Izrael és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti kapcsolatok javításáért tehet, többek között az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezés keretében az izraeli és a palesztin képviselők közötti együttműködés révén;

| 6. | sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy Nyugat-Szahara dekolonizációja még nem fejeződött be; |
| --- | --- |

6.

sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy Nyugat-Szahara dekolonizációja még nem fejeződött be;

| 7. | üdvözli, hogy elfogadták az UMT főtitkárságának alapszabályát és kinevezték a főtitkárt, és a barcelonai csúcstalálkozóra tekintettel azt javasolja, hogy az UMT intézményi és működési felépítésének meghatározása az alábbi szempontok szerint valósuljon meg:






  — | a titkárság kapjon megfelelő pénzügyi és az alapszabályban rögzített eszközöket, amelyek segítségével hatékonyan és függetlenül végezheti munkáját; kitart amellett, hogy a titkárságot mielőbb teljesen működőképessé kell tenni, és hogy a személyzetet érdem alapján kell kiválasztani, a földrajzi eloszlás és a nemek közötti egyenlőség elvének különös figyelembevételével; |
| --- | --- | --- |

7.

üdvözli, hogy elfogadták az UMT főtitkárságának alapszabályát és kinevezték a főtitkárt, és a barcelonai csúcstalálkozóra tekintettel azt javasolja, hogy az UMT intézményi és működési felépítésének meghatározása az alábbi szempontok szerint valósuljon meg:

—

a titkárság kapjon megfelelő pénzügyi és az alapszabályban rögzített eszközöket, amelyek segítségével hatékonyan és függetlenül végezheti munkáját; kitart amellett, hogy a titkárságot mielőbb teljesen működőképessé kell tenni, és hogy a személyzetet érdem alapján kell kiválasztani, a földrajzi eloszlás és a nemek közötti egyenlőség elvének különös figyelembevételével;

| — | egyértelmű szempontok álljanak rendelkezésre a nagyszabású projektekkel kapcsolatos döntésekhez, a projektek finanszírozásához és végrehajtásához, és meg kell határozni az elkövetkező három év prioritásait; |
| --- | --- |

—

egyértelmű szempontok álljanak rendelkezésre a nagyszabású projektekkel kapcsolatos döntésekhez, a projektek finanszírozásához és végrehajtásához, és meg kell határozni az elkövetkező három év prioritásait;

| — | az európai résztvevők részéről (tagállamok, Tanács és Bizottság) biztosítani kell a Lisszaboni Szerződésnek megfelelő közös képviseletet, ugyanakkor szorgalmazni kell a földközi-tengeri térség valamennyi harmadik államának aktív részvételét; |
| --- | --- |

—

az európai résztvevők részéről (tagállamok, Tanács és Bizottság) biztosítani kell a Lisszaboni Szerződésnek megfelelő közös képviseletet, ugyanakkor szorgalmazni kell a földközi-tengeri térség valamennyi harmadik államának aktív részvételét;

| — | az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés mint az intézményi felépítés szerves része megerősítésével gondoskodni kell az UMT demokratikus legitimitásáról; |
| --- | --- |

—

az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés mint az intézményi felépítés szerves része megerősítésével gondoskodni kell az UMT demokratikus legitimitásáról;

| — | erősíteni kell a koordinációt a szakminiszteri konferenciák által jóváhagyott közösségi projektekkel és programokkal, különös tekintettel az együttműködési lehetőségekre; |
| --- | --- |

—

erősíteni kell a koordinációt a szakminiszteri konferenciák által jóváhagyott közösségi projektekkel és programokkal, különös tekintettel az együttműködési lehetőségekre;

| — | lehetővé kell tenni a változó összetételű együttműködéseket, amelyek nyitottak a közös érdekeiket szolgáló projekteken együtt dolgozni kívánó országok és multilaterális intézmények számára; |
| --- | --- |

—

lehetővé kell tenni a változó összetételű együttműködéseket, amelyek nyitottak a közös érdekeiket szolgáló projekteken együtt dolgozni kívánó országok és multilaterális intézmények számára;

| — | garantálni kell a titkárság és az Európai Bizottság közötti megfelelő együttműködést, csakúgy mint hatásköreik világos elkülönítését; fel kell kérni a Bizottságot, hogy aktívan vegyen részt az UMT-ben, és nagyobb átláthatóságot kell kérni az új intézményi szerkezetben való részvételével kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

garantálni kell a titkárság és az Európai Bizottság közötti megfelelő együttműködést, csakúgy mint hatásköreik világos elkülönítését; fel kell kérni a Bizottságot, hogy aktívan vegyen részt az UMT-ben, és nagyobb átláthatóságot kell kérni az új intézményi szerkezetben való részvételével kapcsolatban;

| — | közzétételi intézkedéseket kell kidolgozni az UMT által végzett tevékenységek láthatóságának biztosítása, és a polgároknak a nagy projektekről és az UMT eredményeiről történő tájékoztatása érdekében, többek között egy teljes körű és tartalmas internetes honlap segítségével; |
| --- | --- |

—

közzétételi intézkedéseket kell kidolgozni az UMT által végzett tevékenységek láthatóságának biztosítása, és a polgároknak a nagy projektekről és az UMT eredményeiről történő tájékoztatása érdekében, többek között egy teljes körű és tartalmas internetes honlap segítségével;

| — | az átlátható döntéshozatal segítségével ügyelni kell az UMT demokratikus legitimitására, bevonva az Európai Parlamentet, az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlést és a nemzeti parlamenteket a döntéshozatali folyamatba; hangsúlyozni kell, hogy az Eurmediterrán Parlamenti Közgyűlést az UMT szerves részeként, annak parlamenti szárnyaként kellene elismerni; |
| --- | --- |

—

az átlátható döntéshozatal segítségével ügyelni kell az UMT demokratikus legitimitására, bevonva az Európai Parlamentet, az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlést és a nemzeti parlamenteket a döntéshozatali folyamatba; hangsúlyozni kell, hogy az Eurmediterrán Parlamenti Közgyűlést az UMT szerves részeként, annak parlamenti szárnyaként kellene elismerni;

| — | biztosítani kell, hogy a főbb projektekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban valamennyi érdekelt fél (helyi hatóságok és civil társadalmi szervezetek) részt vegyen és létrejöjjön a velük folytatott párbeszéd; |
| --- | --- |

—

biztosítani kell, hogy a főbb projektekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban valamennyi érdekelt fél (helyi hatóságok és civil társadalmi szervezetek) részt vegyen és létrejöjjön a velük folytatott párbeszéd;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a párizsi csúcstalálkozó hat nagy horizontális stratégiai ágazatot határozott meg (polgári védelem, tengeri útvonalak és szárazföldi autóutak, a Földközi-tenger szennyezésmentesítése, mediterrán napenergiaterv, kezdeményezés a földközi-tengeri térség vállalkozásainak fejlesztéséért és az euromediterrán egyetem), amelyek többsége már beépült az Euromed-partnerség keretében elfogadott projektek közé; ennélfogva hangsúlyozza az euromediterrán partnerség keretében már végrehajtott regionális programok és eszközök alapos értékelésének jelentőségét és szeretné, ha az UMT keretében finanszírozott projektek kiválasztása a regionális és helyi szinten hozzáadott érték kritériuma alapján történne; sürgeti e prioritást élvező projektek végrehajtását; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a párizsi csúcstalálkozó hat nagy horizontális stratégiai ágazatot határozott meg (polgári védelem, tengeri útvonalak és szárazföldi autóutak, a Földközi-tenger szennyezésmentesítése, mediterrán napenergiaterv, kezdeményezés a földközi-tengeri térség vállalkozásainak fejlesztéséért és az euromediterrán egyetem), amelyek többsége már beépült az Euromed-partnerség keretében elfogadott projektek közé; ennélfogva hangsúlyozza az euromediterrán partnerség keretében már végrehajtott regionális programok és eszközök alapos értékelésének jelentőségét és szeretné, ha az UMT keretében finanszírozott projektek kiválasztása a regionális és helyi szinten hozzáadott érték kritériuma alapján történne; sürgeti e prioritást élvező projektek végrehajtását;

| 9. | fontosnak tartja, hogy az előirányzott projektek finanszírozását az állami és magánpénzalapok összekapcsolásával biztosítsák, növeljék és mobilizálják; ennek kapcsán:






  — | felhívja az UMT tagjait, hogy az adott ügynek megfelelő mértékben biztosítsanak támogatást a projektek számára, és a barcelonai csúcstalálkozó résztvevőitől történelmi jelentőségű elkötelezettséget vár; |
| --- | --- | --- |

9.

fontosnak tartja, hogy az előirányzott projektek finanszírozását az állami és magánpénzalapok összekapcsolásával biztosítsák, növeljék és mobilizálják; ennek kapcsán:

—

felhívja az UMT tagjait, hogy az adott ügynek megfelelő mértékben biztosítsanak támogatást a projektek számára, és a barcelonai csúcstalálkozó résztvevőitől történelmi jelentőségű elkötelezettséget vár;

| — | ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007–2013-as pénzügyi terv lezárása előtti időszakban az Unió semmilyen pénzügyi hozzájárulása ne veszélyeztesse a jelenleg zajló, illetve az előirányzott euromediterrán regionális programokat; hangsúlyozza az európai szomszédságpolitika déli dimenziójára szánt finanszírozás, valamint az EU által az UMT projektjeihez nyújtott hozzájárulások jelentős növelésének szükségességét az EU új, 2014–2020-as pénzügyi tervében, figyelemmel ugyanakkor a gazdasági és pénzügyi válság hatásaira; |
| --- | --- |

—

ragaszkodik ahhoz, hogy a 2007–2013-as pénzügyi terv lezárása előtti időszakban az Unió semmilyen pénzügyi hozzájárulása ne veszélyeztesse a jelenleg zajló, illetve az előirányzott euromediterrán regionális programokat; hangsúlyozza az európai szomszédságpolitika déli dimenziójára szánt finanszírozás, valamint az EU által az UMT projektjeihez nyújtott hozzájárulások jelentős növelésének szükségességét az EU új, 2014–2020-as pénzügyi tervében, figyelemmel ugyanakkor a gazdasági és pénzügyi válság hatásaira;

| — | üdvözli a térségben már működő nemzeti, európai (EBB-FEMIP, EBRD) és nemzetközi (Világbank) pénzügyi szervezetek fellépéseit. hangsúlyozza, hogy a nagyszabású projektek kapcsán meg kell találni az együttműködési lehetőségeket, és javasolja egy euromediterrán beruházási és fejlesztési bank létrehozását annak érdekében, hogy erősödjön az UMT-ben az észak–dél közötti paritásjelleg; |
| --- | --- |

—

üdvözli a térségben már működő nemzeti, európai (EBB-FEMIP, EBRD) és nemzetközi (Világbank) pénzügyi szervezetek fellépéseit. hangsúlyozza, hogy a nagyszabású projektek kapcsán meg kell találni az együttműködési lehetőségeket, és javasolja egy euromediterrán beruházási és fejlesztési bank létrehozását annak érdekében, hogy erősödjön az UMT-ben az észak–dél közötti paritásjelleg;

| — | hangsúlyozza az Európai Beruházási Bank (EBB) szerepét, amely a hat kiemelt projekt közül három (a Földközi-tenger szennyezésmentesítése, napenergia terv, tengeri és szárazföldi gyorsforgalmi utak) koordinációját biztosítja; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza az Európai Beruházási Bank (EBB) szerepét, amely a hat kiemelt projekt közül három (a Földközi-tenger szennyezésmentesítése, napenergia terv, tengeri és szárazföldi gyorsforgalmi utak) koordinációját biztosítja;

| — | hangsúlyozza, hogy ki kell alakítani az UMT tagállamai – és különösen a déli part országai – közötti nagyobb fokú együttműködés és fokozottabb pénzügyi-gazdasági integráció feltételeit; |
| --- | --- |

—

hangsúlyozza, hogy ki kell alakítani az UMT tagállamai – és különösen a déli part országai – közötti nagyobb fokú együttműködés és fokozottabb pénzügyi-gazdasági integráció feltételeit;

| — | üdvözli az UMT-projektek finaszírozása érdekében nemrégiben létrehozott befektetési alapokat, többek között az InfraMed-alapot, amely infrastruktúra-fejlesztési projekteket támogat, és felszólítja a különböző szereplőket, hogy segítsék elő a hasonló kezdeményezések kidolgozását és ösztönözzék az együttműködést a beruházók, elsősorban a hosszú távú beruházók között; |
| --- | --- |

—

üdvözli az UMT-projektek finaszírozása érdekében nemrégiben létrehozott befektetési alapokat, többek között az InfraMed-alapot, amely infrastruktúra-fejlesztési projekteket támogat, és felszólítja a különböző szereplőket, hogy segítsék elő a hasonló kezdeményezések kidolgozását és ösztönözzék az együttműködést a beruházók, elsősorban a hosszú távú beruházók között;

| — | azt szeretné, hogy hozzanak létre a helyi és regionális közösségek fenntartható fejlődésre irányuló projektjeinek finanszírozására szánt beruházási alapokat; |
| --- | --- |

—

azt szeretné, hogy hozzanak létre a helyi és regionális közösségek fenntartható fejlődésre irányuló projektjeinek finanszírozására szánt beruházási alapokat;

| 10. | szorgalmazza a harmadik országok gazdasági és jogi környezetének javítására irányuló erőfeszítéseket, ahol elsőbbséget kell biztosítani a működőképes és hiteles szubregionális pénzintézetek felállításának, amelyek odavonzzák a külföldi beruházásokat; javasolja emellett, hogy:






  — | a földközi-tengeri térség harmadik országai számára dolgozzanak ki közös beruházásvédelmi chartát, amely lehetővé tenné a beruházások védelmének javítását és bátorítaná a befektetéseket; |
| --- | --- | --- |

10.

szorgalmazza a harmadik országok gazdasági és jogi környezetének javítására irányuló erőfeszítéseket, ahol elsőbbséget kell biztosítani a működőképes és hiteles szubregionális pénzintézetek felállításának, amelyek odavonzzák a külföldi beruházásokat; javasolja emellett, hogy:

—

a földközi-tengeri térség harmadik országai számára dolgozzanak ki közös beruházásvédelmi chartát, amely lehetővé tenné a beruházások védelmének javítását és bátorítaná a befektetéseket;

| — | a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség (MIGA) mintájára, az euromediterrán kontextushoz igazítva hozzanak létre a befektetők számára egy biztosítási és pénzügyibiztosíték-rendszert; |
| --- | --- |

—

a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség (MIGA) mintájára, az euromediterrán kontextushoz igazítva hozzanak létre a befektetők számára egy biztosítási és pénzügyibiztosíték-rendszert;

| — | hajtsanak végre olyan reformokat, amelyek enyhítik az adminisztratív terheket, illetve javítják és egyszerűbbé teszik a szerződések végrehajtását; |
| --- | --- |

—

hajtsanak végre olyan reformokat, amelyek enyhítik az adminisztratív terheket, illetve javítják és egyszerűbbé teszik a szerződések végrehajtását;

| — | az UMT tagállamaiban munkát vállalók jogainak tiszteletben tartása mellett ösztönözzék a munkajogi jogszabályok fokozatos és tényleges harmonizálását; |
| --- | --- |

—

az UMT tagállamaiban munkát vállalók jogainak tiszteletben tartása mellett ösztönözzék a munkajogi jogszabályok fokozatos és tényleges harmonizálását;

| — | javítsák a kkv-k hitelhez jutását, valamint a különböző hitel- és mikrohitel-konstrukciók kínálatát; |
| --- | --- |

—

javítsák a kkv-k hitelhez jutását, valamint a különböző hitel- és mikrohitel-konstrukciók kínálatát;

| 11. | óhajtja a térség gazdasági és jogi környezetének javítását, ami a jövőbeni beruházások elengedhetetlen biztosítéka; ragaszkodik az emberi erőforrások és a foglalkoztatás fejlesztését szolgáló célkitűzéshez, összhangban a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokkal; hangsúlyozza, hogy a stabil közszolgáltatások megőrzése és fejlesztése egy másik fontos előfeltétel a régió fenntartható fejlődésének garantálásához; |
| --- | --- |

11.

óhajtja a térség gazdasági és jogi környezetének javítását, ami a jövőbeni beruházások elengedhetetlen biztosítéka; ragaszkodik az emberi erőforrások és a foglalkoztatás fejlesztését szolgáló célkitűzéshez, összhangban a szegénység elleni küzdelemmel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokkal; hangsúlyozza, hogy a stabil közszolgáltatások megőrzése és fejlesztése egy másik fontos előfeltétel a régió fenntartható fejlődésének garantálásához;

| 12. | meggyőződése, hogy egy nagyobb dél–dél két- és többoldalú gazdasági együttműködés érezhető előnyöket eredményezne a polgárok számára, valamint javítaná a régió politikai környezetét; |
| --- | --- |

12.

meggyőződése, hogy egy nagyobb dél–dél két- és többoldalú gazdasági együttműködés érezhető előnyöket eredményezne a polgárok számára, valamint javítaná a régió politikai környezetét;

| 13. | hangsúlyozza, hogy alapvetően szükséges a dél–dél közötti kereskedelem fejlesztése, amely a kereskedelemnek csak a 6 %-át jelenti, és hogy következésképpen tenni kell az agadiri megállapodás kiterjesztésért; emlékeztet arra, hogy ezen országok érdeke az, hogy erősítsék kapcsolataikat és kereskedelmüket, hogy egységes, erős és vonzó gazdasági pólust jelentsenek a befektetők részére, képesek legyenek megvédeni a régió érdekeit és növeljék a régió fejlődésének értékét. hangsúlyozza, hogy az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezésnek lehetővé kell tennie, hogy a dél–dél közötti gazdasági integráció előmozdítása érdekében könnyebben teljesüljenek a műszaki és pénzügyi segítség iránti igények; úgy véli, hogy a páneurópai-mediterrán származási kumuláció kiterjesztése és egyszerűsítése hozzájárulhat a fentiek megvalósításához; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy alapvetően szükséges a dél–dél közötti kereskedelem fejlesztése, amely a kereskedelemnek csak a 6 %-át jelenti, és hogy következésképpen tenni kell az agadiri megállapodás kiterjesztésért; emlékeztet arra, hogy ezen országok érdeke az, hogy erősítsék kapcsolataikat és kereskedelmüket, hogy egységes, erős és vonzó gazdasági pólust jelentsenek a befektetők részére, képesek legyenek megvédeni a régió érdekeit és növeljék a régió fejlődésének értékét. hangsúlyozza, hogy az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezésnek lehetővé kell tennie, hogy a dél–dél közötti gazdasági integráció előmozdítása érdekében könnyebben teljesüljenek a műszaki és pénzügyi segítség iránti igények; úgy véli, hogy a páneurópai-mediterrán származási kumuláció kiterjesztése és egyszerűsítése hozzájárulhat a fentiek megvalósításához;

| 14. | hangsúlyozza az euromediterrán szabadkereskedelmi térségről jelenleg folyó tárgyalások fontosságát, és arra ösztönzi az UMT-tagállamokat, hogy a WTO-tárgyalások tekintetében törekedjenek álláspontjaik összehangolására; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza az euromediterrán szabadkereskedelmi térségről jelenleg folyó tárgyalások fontosságát, és arra ösztönzi az UMT-tagállamokat, hogy a WTO-tárgyalások tekintetében törekedjenek álláspontjaik összehangolására;

| 15. | kéri, hogy a Bizottság a kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalások során vegye figyelembe a létező hatástanulmányok eredményeit, és az éghajlatváltozásra, valamint a gazdasági és társadalmi válságra tekintettel értékelje a liberalizációs folyamat társadalmi és környezeti hatásait, és tegye lehetővé ennek fokozatos és aszimmetrikus bevezetését, védelmet biztosítva a Földközi-tenger két partján a hasonló árukat előállító termelőknek, akik számára – tekintetbe véve a liberalizációs folyamatot – a verseny jelenti a legnagyobb kockázatot; kéri, hogy az Unió a Mediterrán Térségért főképpen olyan projekteket válasszon ki, amelyek a társadalmi és gazdasági szükségletek kielégítését, valamint a környezeti terhelés elkerülhetetlen csökkentését szolgálják; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy a Bizottság a kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalások során vegye figyelembe a létező hatástanulmányok eredményeit, és az éghajlatváltozásra, valamint a gazdasági és társadalmi válságra tekintettel értékelje a liberalizációs folyamat társadalmi és környezeti hatásait, és tegye lehetővé ennek fokozatos és aszimmetrikus bevezetését, védelmet biztosítva a Földközi-tenger két partján a hasonló árukat előállító termelőknek, akik számára – tekintetbe véve a liberalizációs folyamatot – a verseny jelenti a legnagyobb kockázatot; kéri, hogy az Unió a Mediterrán Térségért főképpen olyan projekteket válasszon ki, amelyek a társadalmi és gazdasági szükségletek kielégítését, valamint a környezeti terhelés elkerülhetetlen csökkentését szolgálják;

| 16. | kívánatosnak tartja, hogy a társulási megállapodásokat vizsgálják felül, figyelembe véve a pénzügyi, gazdasági és társadalmi válsággal, valamint az élelmiszer- és energiaválságokkal összefüggő új szükségleteket; emlékeztet arra, hogy az euromediterrán szabadkereskedelmi térség létrehozatalának egyik céljaként továbbra is a fejlődést és a szegénység csökkentését szolgáló kereskedelem fejlesztését kell tekinteni, és reméli, hogy a 2009. decemberi 9-i miniszteri csúcstalálkozó ütemterve lehetővé teszi e cél elérését; |
| --- | --- |

16.

kívánatosnak tartja, hogy a társulási megállapodásokat vizsgálják felül, figyelembe véve a pénzügyi, gazdasági és társadalmi válsággal, valamint az élelmiszer- és energiaválságokkal összefüggő új szükségleteket; emlékeztet arra, hogy az euromediterrán szabadkereskedelmi térség létrehozatalának egyik céljaként továbbra is a fejlődést és a szegénység csökkentését szolgáló kereskedelem fejlesztését kell tekinteni, és reméli, hogy a 2009. decemberi 9-i miniszteri csúcstalálkozó ütemterve lehetővé teszi e cél elérését;

| 17. | sajnálja, hogy a párizsi nyilatkozat elhanyagolta az olyan társadalmi-gazdasági, kereskedelmi és energetikai szempontokat, mint a közvetlen külföldi tőkebefektetések, a foglalkoztatás, az energiahatékonyság, az árnyékgazdaság vagy a szegénység mérséklése, és kéri, hogy a barcelonai csúcstalálkozón mindezt orvosolják; |
| --- | --- |

17.

sajnálja, hogy a párizsi nyilatkozat elhanyagolta az olyan társadalmi-gazdasági, kereskedelmi és energetikai szempontokat, mint a közvetlen külföldi tőkebefektetések, a foglalkoztatás, az energiahatékonyság, az árnyékgazdaság vagy a szegénység mérséklése, és kéri, hogy a barcelonai csúcstalálkozón mindezt orvosolják;

| 18. | emlékeztet, hogy a migrációs politikák képezik az euromediterrán partnerség egyik prioritását, és felszólítja az Unió a Mediterrán Térségért országait és tagintézményeit, hogy szenteljenek különleges figyelmet a migrációs áramlások összehangolt kezelésének; hangsúlyozza, hogy az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezés elválaszthatatlanul kapcsolódik a humán erőforrások és a Földközi-tenger népei közötti kapcsolatok előtérbe helyezéséhez, és a migrációs áramlások és az illegális bevándorlás szabályozásán túlmenően ösztönzi a két part közötti szabad mozgás fokozatos megkönnyítését, a migránsok integrációját elősegítő intézkedések megerősítését, a foglalkoztatásra irányuló aktív politikák kidolgozását és a menedékjog alkalmazási körülményeinek javítását; úgy véli, hogy a 2007. november 18–19-én Albufeirában a migrációról tartott Euromed miniszteri konferencia számára biztosítani kell a folytonosságot; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet, hogy a migrációs politikák képezik az euromediterrán partnerség egyik prioritását, és felszólítja az Unió a Mediterrán Térségért országait és tagintézményeit, hogy szenteljenek különleges figyelmet a migrációs áramlások összehangolt kezelésének; hangsúlyozza, hogy az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezés elválaszthatatlanul kapcsolódik a humán erőforrások és a Földközi-tenger népei közötti kapcsolatok előtérbe helyezéséhez, és a migrációs áramlások és az illegális bevándorlás szabályozásán túlmenően ösztönzi a két part közötti szabad mozgás fokozatos megkönnyítését, a migránsok integrációját elősegítő intézkedések megerősítését, a foglalkoztatásra irányuló aktív politikák kidolgozását és a menedékjog alkalmazási körülményeinek javítását; úgy véli, hogy a 2007. november 18–19-én Albufeirában a migrációról tartott Euromed miniszteri konferencia számára biztosítani kell a folytonosságot;

| 19. | felszólítja az Unió a Mediterrán Térségért tagjait, hogy könnyítsék meg a migránsok számára a pénzek átutalását a származási országukban élők javára oly módon, hogy intézkednek a kapcsolódó költségek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az Unió a Mediterrán Térségért tagjait, hogy könnyítsék meg a migránsok számára a pénzek átutalását a származási országukban élők javára oly módon, hogy intézkednek a kapcsolódó költségek csökkentése érdekében;

| 20. | emlékeztet az euromediterrán együttműködés (migrációval, társadalmi integrációval, igazságüggyel és biztonsággal foglalkozó) negyedik fejezetének fontosságára és kiemeli annak szükségét, hogy az Unió a Mediterrán Térségért mozdítsa elő az e fejezet alá tartozó együttműködést; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet az euromediterrán együttműködés (migrációval, társadalmi integrációval, igazságüggyel és biztonsággal foglalkozó) negyedik fejezetének fontosságára és kiemeli annak szükségét, hogy az Unió a Mediterrán Térségért mozdítsa elő az e fejezet alá tartozó együttműködést;

| 21. | kiemeli a mezőgazdasággal, a vidékfejlesztéssel, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a víz és az energia ésszerű használatával kapcsolatos kérdések stratégiai jelentőségét a földközi-tengeri országokban, és kéri, hogy tekintsék politikai prioritásnak a mezőgazdaság területén megvalósuló együttműködést; bátorítja az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezésben részt vevő államokat, hogy a WTO-tárgyalások keretében a lehető leginkább törekedjenek álláspontjaik közelítésére, és az euromediterrán agrárpolitikák fokozottabb konvergenciája felé haladjanak; különösen a megfelelő szociális, élelmiszer-biztonsági, növény- és környezetvédelmi, illetve termékminőségi normák tiszteletben tartása vonatkozásában; úgy véli, hogy ezeknek a politikáknak magukban kell foglalniuk a fenntartható fejlődésre vonatkozó követelményeket (többek között a természeti erőforrások megóvását), lehetővé téve a regionális piacok hosszú távú felemelkedését, figyelembe véve természetesen a mediterrán régiók termelőinek különleges versenyhelyzetét és egy erős mezőgazdasági ágazat fenntartása iránti igényt; |
| --- | --- |

21.

kiemeli a mezőgazdasággal, a vidékfejlesztéssel, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a víz és az energia ésszerű használatával kapcsolatos kérdések stratégiai jelentőségét a földközi-tengeri országokban, és kéri, hogy tekintsék politikai prioritásnak a mezőgazdaság területén megvalósuló együttműködést; bátorítja az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezésben részt vevő államokat, hogy a WTO-tárgyalások keretében a lehető leginkább törekedjenek álláspontjaik közelítésére, és az euromediterrán agrárpolitikák fokozottabb konvergenciája felé haladjanak; különösen a megfelelő szociális, élelmiszer-biztonsági, növény- és környezetvédelmi, illetve termékminőségi normák tiszteletben tartása vonatkozásában; úgy véli, hogy ezeknek a politikáknak magukban kell foglalniuk a fenntartható fejlődésre vonatkozó követelményeket (többek között a természeti erőforrások megóvását), lehetővé téve a regionális piacok hosszú távú felemelkedését, figyelembe véve természetesen a mediterrán régiók termelőinek különleges versenyhelyzetét és egy erős mezőgazdasági ágazat fenntartása iránti igényt;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaságra vonatkozó euromediterrán menetrenddel összhangban olyan regionális mezőgazdasági politika kialakítására van szükség, amely védi a helyi élelmiszer-termelést és az élelmezésbiztonságot, elősegíti a jellemzően mediterrán termékek előállítását, forgalmazását és diverzifikálását, a kis- és középméretű gazdaságok fejlesztését, és igazodik a fenntartató fejlődéshez; tekintettel arra, hogy sok mediterrán partnerországban egyre bizonytalanabb az élelmiszer-ellátás, felhívja a Bizottságot, hogy fogadja el a partnerek kiterjesztett védintézkedésekre vonatkozó kéréseit és az élelmiszerválságok idején esedékes gyorsított végrehajtást célzó eljárásokat; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaságra vonatkozó euromediterrán menetrenddel összhangban olyan regionális mezőgazdasági politika kialakítására van szükség, amely védi a helyi élelmiszer-termelést és az élelmezésbiztonságot, elősegíti a jellemzően mediterrán termékek előállítását, forgalmazását és diverzifikálását, a kis- és középméretű gazdaságok fejlesztését, és igazodik a fenntartató fejlődéshez; tekintettel arra, hogy sok mediterrán partnerországban egyre bizonytalanabb az élelmiszer-ellátás, felhívja a Bizottságot, hogy fogadja el a partnerek kiterjesztett védintézkedésekre vonatkozó kéréseit és az élelmiszerválságok idején esedékes gyorsított végrehajtást célzó eljárásokat;

| 23. | megerősíti, hogy támogatja az Unió a Mediterrán Térségért környezeti dimenzióját, és emlékeztet a Földközi-tenger megtisztítására irányuló euromediterrán kezdeményezés fontosságára; üdvözli e tekintetben a Földközi-tengert szennyező főbb források megszüntetésére irányuló befektetési program – projektek előkészítésének és megvalósításának finanszírozási mechanizmusa (MeHSIP PPIF) második szakaszának beindítását; úgy véli, hogy a tengeri szennyeződés megelőzése területén azonnali előrelépésre van szükség, és hogy különleges figyelmet kell fordítani a Földközi-tengerre mint zárt tengerre; rámutat arra, hogy az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezés összes projektének a tervezése és megvalósítása során együtt kell működni a meglévő programokkal, különös tekintettel az ENSZ környezetvédelmi programja (UNEP) által a Barcelonai Egyezmény végrehajtására kidolgozott földközi-tengeri cselekvési tervre; |
| --- | --- |

23.

megerősíti, hogy támogatja az Unió a Mediterrán Térségért környezeti dimenzióját, és emlékeztet a Földközi-tenger megtisztítására irányuló euromediterrán kezdeményezés fontosságára; üdvözli e tekintetben a Földközi-tengert szennyező főbb források megszüntetésére irányuló befektetési program – projektek előkészítésének és megvalósításának finanszírozási mechanizmusa (MeHSIP PPIF) második szakaszának beindítását; úgy véli, hogy a tengeri szennyeződés megelőzése területén azonnali előrelépésre van szükség, és hogy különleges figyelmet kell fordítani a Földközi-tengerre mint zárt tengerre; rámutat arra, hogy az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezés összes projektének a tervezése és megvalósítása során együtt kell működni a meglévő programokkal, különös tekintettel az ENSZ környezetvédelmi programja (UNEP) által a Barcelonai Egyezmény végrehajtására kidolgozott földközi-tengeri cselekvési tervre;

| 24. | felszólítja a partnerállamokat, hogy az Unió a Mediterrán Térségért szárazföldi és tengeri közlekedésre vonatkozó nagy projektjei keretében, biztosítandó a személyek és áruk jobb mozgását a mediterrán térségben, valamint a fenntartható közlekedéspolitika elősegítése érdekében a fenntartható fejlődésre, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az energiahatékonyságra és az intermodalitásra vonatkozó követelmények figyelembevételével tökéletesítsék az infrastruktúrákat; hangsúlyozza, hogy az ilyen erőfeszítéseket többek között a környezetvédelmi, az ipari, a közegészségügyi és a területrendezési politikával összefüggésben kell megvalósítani; hangsúlyozza, hogy a modális átszervezés ösztönzése, valamint a biztonságos, tiszta és fenntartható kereskedelmi hajózási útvonalak létrehozása érdekében fejleszteni kell a tengeri gyorsforgalmi utakra vonatkozó projekteket; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a partnerállamokat, hogy az Unió a Mediterrán Térségért szárazföldi és tengeri közlekedésre vonatkozó nagy projektjei keretében, biztosítandó a személyek és áruk jobb mozgását a mediterrán térségben, valamint a fenntartható közlekedéspolitika elősegítése érdekében a fenntartható fejlődésre, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az energiahatékonyságra és az intermodalitásra vonatkozó követelmények figyelembevételével tökéletesítsék az infrastruktúrákat; hangsúlyozza, hogy az ilyen erőfeszítéseket többek között a környezetvédelmi, az ipari, a közegészségügyi és a területrendezési politikával összefüggésben kell megvalósítani; hangsúlyozza, hogy a modális átszervezés ösztönzése, valamint a biztonságos, tiszta és fenntartható kereskedelmi hajózási útvonalak létrehozása érdekében fejleszteni kell a tengeri gyorsforgalmi utakra vonatkozó projekteket;

| 25. | úgy véli, hogy a kikötői és szárazföldi szállítási infrastruktúrák fejlesztése hozzájárulna a gazdasági fejlődéshez és előmozdítaná az euromediterrán országok közötti kereskedelmet; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a kikötői és szárazföldi szállítási infrastruktúrák fejlesztése hozzájárulna a gazdasági fejlődéshez és előmozdítaná az euromediterrán országok közötti kereskedelmet;

| 26. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az együttműködést az energia területén, és felhív azoknak a fejlesztési projekteknek a haladéktalan végrehajtására, amelyek elősegítik a források és az energiaellátási útvonalak diverzifikálását, ekképpen járulva hozzá jelentős mértékben az energiabiztonsághoz a mediterrán térségben; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az együttműködést az energia területén, és felhív azoknak a fejlesztési projekteknek a haladéktalan végrehajtására, amelyek elősegítik a források és az energiaellátási útvonalak diverzifikálását, ekképpen járulva hozzá jelentős mértékben az energiabiztonsághoz a mediterrán térségben;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az euromediterrán régióban a megújuló energia – különösen a szél- és napenergia – forrásai igen jelentős mértékben fordulnak elő; támogatja a mediterrán napenergiaterv – amelynek fő célkitűzése a mediterrán térség megújulóenergia-termelésének 20 GW új kapacitással való növelése 2020-ig – gyors és koordinált végrehajtását, és az olyan ipari kezdeményezéseket, mint a DESERTEC, valamint az energiahatékonyság érdekében létrehozott euromediterrán stratégia elfogadását; azt kívánja, hogy a projektek elsősorban az ellátó országok igényeinek feleljenek meg, és ezzel kapcsolatosan hangsúlyozza a villamosenergia-hálózati infrastruktúrák különösen a Földközi-tenger déli partján történő megerősítésének, egy egymáshoz kapcsolódó regionális piac fokozatos létrehozásának és egy új ipari ágazatnak, például a napenergia-erőművek számára történő alkatrészgyártásnak a gazdasági fejlődés tekintetében fellépő hatását a partnerországokra; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az euromediterrán régióban a megújuló energia – különösen a szél- és napenergia – forrásai igen jelentős mértékben fordulnak elő; támogatja a mediterrán napenergiaterv – amelynek fő célkitűzése a mediterrán térség megújulóenergia-termelésének 20 GW új kapacitással való növelése 2020-ig – gyors és koordinált végrehajtását, és az olyan ipari kezdeményezéseket, mint a DESERTEC, valamint az energiahatékonyság érdekében létrehozott euromediterrán stratégia elfogadását; azt kívánja, hogy a projektek elsősorban az ellátó országok igényeinek feleljenek meg, és ezzel kapcsolatosan hangsúlyozza a villamosenergia-hálózati infrastruktúrák különösen a Földközi-tenger déli partján történő megerősítésének, egy egymáshoz kapcsolódó regionális piac fokozatos létrehozásának és egy új ipari ágazatnak, például a napenergia-erőművek számára történő alkatrészgyártásnak a gazdasági fejlődés tekintetében fellépő hatását a partnerországokra;

| 28. | felszólít a „Napenergiával a békéért” kezdeményezésnek az Euromediterrán energiapiaci integrációs projekt (MED-EMIP) keretében történő további előmozdítására és támogatására; |
| --- | --- |

28.

felszólít a „Napenergiával a békéért” kezdeményezésnek az Euromediterrán energiapiaci integrációs projekt (MED-EMIP) keretében történő további előmozdítására és támogatására;

| 29. | javasolja, hogy az eurometiterrán folyamatban részt vevő országok csatlakozzanak az európai stratégiai energiatechnológiai tervben (SET-terv) megfogalmazott „intelligens városok” kezdeményezéshez; |
| --- | --- |

29.

javasolja, hogy az eurometiterrán folyamatban részt vevő országok csatlakozzanak az európai stratégiai energiatechnológiai tervben (SET-terv) megfogalmazott „intelligens városok” kezdeményezéshez;

| 30. | támogatja a transz-euromediterrán elektromos, gáz- és olajhálózatok összekapcsolásának előmozdítását az energiaellátás biztonságának megerősítése érdekében; hangsúlyozza a mediterrán elektromos hurok befejezésének fontosságát, és támogatja a déli gázfolyosó kialakítását; ösztönzi a visszaáramoltatás alkalmazását olyan esetekben, amikor azt biztonsági, költséghatékonysági és megvalósíthatósági szempontok indokolják; |
| --- | --- |

30.

támogatja a transz-euromediterrán elektromos, gáz- és olajhálózatok összekapcsolásának előmozdítását az energiaellátás biztonságának megerősítése érdekében; hangsúlyozza a mediterrán elektromos hurok befejezésének fontosságát, és támogatja a déli gázfolyosó kialakítását; ösztönzi a visszaáramoltatás alkalmazását olyan esetekben, amikor azt biztonsági, költséghatékonysági és megvalósíthatósági szempontok indokolják;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a „20–20–20” éghajlatügyi célkitűzések jelentősen befolyásolják majd a gáz iránti igényt, ezért egy, az UMT-országoknak szóló LNG/cseppfolyósított földgázra vonatkozó cselekvési terv létrehozása növelné az ellátás sokféleségét és biztonságát, különösen az egyetlen ellátóra támaszkodó országok esetében; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a „20–20–20” éghajlatügyi célkitűzések jelentősen befolyásolják majd a gáz iránti igényt, ezért egy, az UMT-országoknak szóló LNG/cseppfolyósított földgázra vonatkozó cselekvési terv létrehozása növelné az ellátás sokféleségét és biztonságát, különösen az egyetlen ellátóra támaszkodó országok esetében;

| 32. | hangsúlyozza az LNG-technológia fejlesztésének fontosságát és a tengeri LNG-szállítási kapacitás növelését, illetve a cseppfolyósított földgázt újragázosító terminálok bővítését célzó beruházások jelentőségét; rámutat, hogy az infrastrukturális fejlesztés mellett a tengerbiztonságot is szem előtt kell tartani; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza az LNG-technológia fejlesztésének fontosságát és a tengeri LNG-szállítási kapacitás növelését, illetve a cseppfolyósított földgázt újragázosító terminálok bővítését célzó beruházások jelentőségét; rámutat, hogy az infrastrukturális fejlesztés mellett a tengerbiztonságot is szem előtt kell tartani;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a természeti katasztrófák – különösen a földrengések, árvizek és erdőtüzek – elleni küzdelem érdekében sürgősen megerősített együttműködéseket kell kialakítani a földközi-tengeri térségben a polgári védelem területén; ösztönzi egy, az erdőtüzekkel foglalkozó euromediterrán intézet létrehozását; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a természeti katasztrófák – különösen a földrengések, árvizek és erdőtüzek – elleni küzdelem érdekében sürgősen megerősített együttműködéseket kell kialakítani a földközi-tengeri térségben a polgári védelem területén; ösztönzi egy, az erdőtüzekkel foglalkozó euromediterrán intézet létrehozását;

| 34. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió a Mediterrán Térségért keretében a Földközi-tenger partjain élő népek közeledésének és fejlődésének tényezőiként az oktatásra, az iskolai és egyetemi cserekapcsolatokra és a kutatásra vonatkozó új projekteket fejlesszenek ki; elsődleges fontosságúnak tekinti egy valódi euromediterrán felsőoktatási, tudományos és kutatási térség kialakítását a civil társadalom aktív bevonásával, ezzel kapcsolatosan:






  — | üdvözli az euromediterrán egyetem (EMUNI) létrehozását és felkéri a partnerintézményeket, hogy mélyítsék el részvételüket az egyetem tevékenységeinek kifejlesztésében; |
| --- | --- | --- |

34.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió a Mediterrán Térségért keretében a Földközi-tenger partjain élő népek közeledésének és fejlődésének tényezőiként az oktatásra, az iskolai és egyetemi cserekapcsolatokra és a kutatásra vonatkozó új projekteket fejlesszenek ki; elsődleges fontosságúnak tekinti egy valódi euromediterrán felsőoktatási, tudományos és kutatási térség kialakítását a civil társadalom aktív bevonásával, ezzel kapcsolatosan:

—

üdvözli az euromediterrán egyetem (EMUNI) létrehozását és felkéri a partnerintézményeket, hogy mélyítsék el részvételüket az egyetem tevékenységeinek kifejlesztésében;

| — | az „Erasmus Mundus” jellegű egyetemi csereprogramokra szánt finanszírozás megerősítését és a meglévő csereprogramokkal kapcsolatos jobb tájékoztatást kér; különösen kéri az Averroes európai program tapasztalatainak felhasználását; |
| --- | --- |

—

az „Erasmus Mundus” jellegű egyetemi csereprogramokra szánt finanszírozás megerősítését és a meglévő csereprogramokkal kapcsolatos jobb tájékoztatást kér; különösen kéri az Averroes európai program tapasztalatainak felhasználását;

| — | szívből kívánja egy ambiciózus, euromediterrán junior Erasmus-program létrehozását, amellyel növelni lehet az Unió a Mediterrán Térségért tagországai közötti iskolai diákcserék számát; |
| --- | --- |

—

szívből kívánja egy ambiciózus, euromediterrán junior Erasmus-program létrehozását, amellyel növelni lehet az Unió a Mediterrán Térségért tagországai közötti iskolai diákcserék számát;

| — | strukturáltabb együttműködést kér a felsőoktatás és a kutatás területén az oklevelek kölcsönös elismerésének, a közös oklevelek és a közös doktori iskolák bevezetésének ösztönzése végett, elsősorban a kutatók fokozottabb mobilitása érdekében, amelyet az agyelszívás elleni küzdelemre irányuló intézkedések kísérnek; |
| --- | --- |

—

strukturáltabb együttműködést kér a felsőoktatás és a kutatás területén az oklevelek kölcsönös elismerésének, a közös oklevelek és a közös doktori iskolák bevezetésének ösztönzése végett, elsősorban a kutatók fokozottabb mobilitása érdekében, amelyet az agyelszívás elleni küzdelemre irányuló intézkedések kísérnek;

| — | kéri, hogy különös figyelmet szenteljenek a képzési, kutatási és innovációs tevékenységek közelítésének, külön hangsúlyt helyezve a kutatás területén az egyetemek és a vállalatok közötti párbeszédre, valamint az állami és a magánszféra közötti partnerségekre; |
| --- | --- |

—

kéri, hogy különös figyelmet szenteljenek a képzési, kutatási és innovációs tevékenységek közelítésének, külön hangsúlyt helyezve a kutatás területén az egyetemek és a vállalatok közötti párbeszédre, valamint az állami és a magánszféra közötti partnerségekre;

| 35. | kéri, hogy sürgősen tűzzenek az Unió a Mediterrán Térségért napirendjére a kulturális cserekapcsolatokat és a társadalmak közötti kölcsönös megértést elősegítő új projekteket, nevezetesen a kultúrák és vallások közötti párbeszéd területén egy euromediterrán kulturális stratégia elfogadás révén; ösztönzi a Földközi-tengeri Állandó Audiovizuális Konferencia (COPEAM) projektjeinek bevezetését, többek között egy euromediterrán televíziós csatornára irányulót, valamint olyan sikeres kezdeményezéseket, mint „az arab hét” és az EuroMedScola új kiadásai; üdvözli az Alexandriai Könyvtár, az Arab Intézet és az Anna Lindh Alapítvány tevékenységét, különösen az ez utóbbi által 2010 márciusában Barcelonában „Fórum az interkulturális párbeszédért” címmel megrendezett napokat; kéri az Unió a Mediterrán Térségért országait és tagintézményeit, hogy tartsák fenn elkötelezettségüket az ENSZ civilizációk szövetsége című kezdeményezésének keretében; |
| --- | --- |

35.

kéri, hogy sürgősen tűzzenek az Unió a Mediterrán Térségért napirendjére a kulturális cserekapcsolatokat és a társadalmak közötti kölcsönös megértést elősegítő új projekteket, nevezetesen a kultúrák és vallások közötti párbeszéd területén egy euromediterrán kulturális stratégia elfogadás révén; ösztönzi a Földközi-tengeri Állandó Audiovizuális Konferencia (COPEAM) projektjeinek bevezetését, többek között egy euromediterrán televíziós csatornára irányulót, valamint olyan sikeres kezdeményezéseket, mint „az arab hét” és az EuroMedScola új kiadásai; üdvözli az Alexandriai Könyvtár, az Arab Intézet és az Anna Lindh Alapítvány tevékenységét, különösen az ez utóbbi által 2010 márciusában Barcelonában „Fórum az interkulturális párbeszédért” címmel megrendezett napokat; kéri az Unió a Mediterrán Térségért országait és tagintézményeit, hogy tartsák fenn elkötelezettségüket az ENSZ civilizációk szövetsége című kezdeményezésének keretében;

| 36. | üdvözli, hogy a 2013. év Európai Kulturális Fővárosának Marseille-Provence pályázatát választották ki, amelynek tervezete egyértelműen a Földközi-tenger két partján élő népek közeledésére törekvő euromediterrán dimenzió felé fordul; hangsúlyozza, hogy ennek a rendkívül szimbolikus értékű kulturális projektnek az a célja, hogy az európai és földközi-tengeri kultúrák közötti párbeszédet szolgáló, konkrét és újító jellegű programokat valósítson meg; |
| --- | --- |

36.

üdvözli, hogy a 2013. év Európai Kulturális Fővárosának Marseille-Provence pályázatát választották ki, amelynek tervezete egyértelműen a Földközi-tenger két partján élő népek közeledésére törekvő euromediterrán dimenzió felé fordul; hangsúlyozza, hogy ennek a rendkívül szimbolikus értékű kulturális projektnek az a célja, hogy az európai és földközi-tengeri kultúrák közötti párbeszédet szolgáló, konkrét és újító jellegű programokat valósítson meg;

| 37. | hangsúlyozza a méretgazdaságosság javítására irányuló iparpolitika kialakításának, valamint a kis- és középvállalkozások támogatásának és a csúcstechnológiai ágazatok megerősítésének fontosságát; felszólítja az Unió a Mediterrán Térségért tagországait és intézményeit, hogy vállaljanak aktív szerepet a kis- és középvállalkozások támogatásában, különösen a hatékony pénzügyi szolgáltatások és a technikai és adminisztratív segítségnyújtás tekintetében, és ezáltal teremtsenek erős vállalkozói bázist, különösen az olyan ágazatokban, amelyek hozzájárulnak a földközi-tengeri térségben található országok gazdaságának növekedéséhez; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza a méretgazdaságosság javítására irányuló iparpolitika kialakításának, valamint a kis- és középvállalkozások támogatásának és a csúcstechnológiai ágazatok megerősítésének fontosságát; felszólítja az Unió a Mediterrán Térségért tagországait és intézményeit, hogy vállaljanak aktív szerepet a kis- és középvállalkozások támogatásában, különösen a hatékony pénzügyi szolgáltatások és a technikai és adminisztratív segítségnyújtás tekintetében, és ezáltal teremtsenek erős vállalkozói bázist, különösen az olyan ágazatokban, amelyek hozzájárulnak a földközi-tengeri térségben található országok gazdaságának növekedéséhez;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés (APEM) küldetése, hogy az Unió a Mediterrán Térségért parlamenti közgyűlésévé váljon, garantálja demokratikus legitimitását, és támogatja az APEM 2010. március 13–14-én Ammanban tartott 6. plenáris ülésén felvetett javaslatot, hogy az APEM nevét változtassák meg „Parlamenti Közgyűlés – Unió a Mediterrán Térségért” elnevezésre; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés (APEM) küldetése, hogy az Unió a Mediterrán Térségért parlamenti közgyűlésévé váljon, garantálja demokratikus legitimitását, és támogatja az APEM 2010. március 13–14-én Ammanban tartott 6. plenáris ülésén felvetett javaslatot, hogy az APEM nevét változtassák meg „Parlamenti Közgyűlés – Unió a Mediterrán Térségért” elnevezésre;

| 39. | emlékeztet az Európai Unió költségvetési eljárásával kapcsolatos hatásköreire, és kiemeli annak jelentőségét, hogy az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés a konzultáció és a demokratikus ellenőrzés feladatkörének vállalásával a feladatok irányvonalainak meghatározása, a megkezdett projektek nyomon követése és a költségvetés végrehajtása tekintetében jelentősebb hatáskörökkel rendelkezzen; felszólítja az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés különböző illetékes bizottságait a főtitkár és a főtitkárhelyettesek rendszeres meghallgatására; úgy véli, hogy az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés által viselt felelősség növelésének együtt kell járnia munkamódszerei és működése javításával, beleértve a szükséges humánerőforrás és pénzügyi eszközök biztosítását, valamint az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés munkájának jobb összehangolását az Unió a Mediterrán Térségért más intézményei által végzett feladatokkal; üdvözli az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés 2010. március 13–14-én Ammanban megtartott hatodik plenáris ülésén az e témával kapcsolatban elfogadott határozatokat; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet az Európai Unió költségvetési eljárásával kapcsolatos hatásköreire, és kiemeli annak jelentőségét, hogy az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés a konzultáció és a demokratikus ellenőrzés feladatkörének vállalásával a feladatok irányvonalainak meghatározása, a megkezdett projektek nyomon követése és a költségvetés végrehajtása tekintetében jelentősebb hatáskörökkel rendelkezzen; felszólítja az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés különböző illetékes bizottságait a főtitkár és a főtitkárhelyettesek rendszeres meghallgatására; úgy véli, hogy az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés által viselt felelősség növelésének együtt kell járnia munkamódszerei és működése javításával, beleértve a szükséges humánerőforrás és pénzügyi eszközök biztosítását, valamint az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés munkájának jobb összehangolását az Unió a Mediterrán Térségért más intézményei által végzett feladatokkal; üdvözli az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés 2010. március 13–14-én Ammanban megtartott hatodik plenáris ülésén az e témával kapcsolatban elfogadott határozatokat;

| 40. | üdvözli a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) közelmúltbeli létrehozását, és felszólít annak ellenőrzésére, hogy az ARLEM által végzett munkát megfelelően összehangolják-e az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlésben végzett munkával, elsősorban úgy, hogy együttes ülésekre kerül sor, vagy a munkaértekezletekre kölcsönösen meghívják a másik elnökségi tagjait; hangsúlyozza, hogy ezek a Földközi-tenger két partjának választott képviselőit tömörítő közgyűlések fontos szerepet töltenek be a helyes demokratikus gyakorlatok kicserélésének elősegítésében; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) közelmúltbeli létrehozását, és felszólít annak ellenőrzésére, hogy az ARLEM által végzett munkát megfelelően összehangolják-e az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlésben végzett munkával, elsősorban úgy, hogy együttes ülésekre kerül sor, vagy a munkaértekezletekre kölcsönösen meghívják a másik elnökségi tagjait; hangsúlyozza, hogy ezek a Földközi-tenger két partjának választott képviselőit tömörítő közgyűlések fontos szerepet töltenek be a helyes demokratikus gyakorlatok kicserélésének elősegítésében;

| 41. | ragaszkodik a civil társadalommal, a szociális partnerekkel és az euromediterrán partnerség keretében létrehozott számos szakmai és társadalmi-szakmai hálózattal történő rendszeres konzultációhoz, valamint mindezek bevonásához az Unió a Mediterrán Térségért tevékenységeibe és projektjeibe; és ösztönzi, hogy:






  — | a gazdasági és szociális tanácsok és hasonló intézmények közgyűlése tanulmányozza egy euromediterrán gazdasági és társadalmi tanács létrehozását; |
| --- | --- | --- |

41.

ragaszkodik a civil társadalommal, a szociális partnerekkel és az euromediterrán partnerség keretében létrehozott számos szakmai és társadalmi-szakmai hálózattal történő rendszeres konzultációhoz, valamint mindezek bevonásához az Unió a Mediterrán Térségért tevékenységeibe és projektjeibe; és ösztönzi, hogy:

—

a gazdasági és szociális tanácsok és hasonló intézmények közgyűlése tanulmányozza egy euromediterrán gazdasági és társadalmi tanács létrehozását;

| — | a Földközi-tenger két partja közötti üzleti kapcsolatokat, beruházásokat és vállalati partnerségeket megkönnyítő projekteket – mint például az Invest in Med projekt – hozzanak létre; |
| --- | --- |

—

a Földközi-tenger két partja közötti üzleti kapcsolatokat, beruházásokat és vállalati partnerségeket megkönnyítő projekteket – mint például az Invest in Med projekt – hozzanak létre;

| — | építsék ki az euromediterrán kereskedelmi kamarák, valamint az euromediterrán szakszervezetek és munkáltatói szervezetek hálózatát; |
| --- | --- |

—

építsék ki az euromediterrán kereskedelmi kamarák, valamint az euromediterrán szakszervezetek és munkáltatói szervezetek hálózatát;

| — | bővítsék ki az Euromediterrán Vállalkozások Chartájának végrehajtásával megbízott ipari együttműködési csoportot a kkv-kat képviselő szervezetekkel annak érdekében, hogy a Charta a kkv-k növekedését és fejlődését gátló akadályok felszámolásának eszközévé váljon; |
| --- | --- |

—

bővítsék ki az Euromediterrán Vállalkozások Chartájának végrehajtásával megbízott ipari együttműködési csoportot a kkv-kat képviselő szervezetekkel annak érdekében, hogy a Charta a kkv-k növekedését és fejlődését gátló akadályok felszámolásának eszközévé váljon;

| 42. | üdvözli „A nők társadalmi szerepének fokozása” címmel megrendezett második euromediterrán miniszteri konferencia (Marrakesh, 2009. november 11–12.) során megerősítést nyert elkötelezettséget, amely arra irányul, hogy előmozdítsák a nők és férfiak közötti jogi és tényleges egyenlőséget, a nők elleni erőszak felszámolásáért folyó küzdelmet, valamint hogy tiszteletben tartsák mind a nők, mind a férfiak polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogait; kitartóan kéri az ez irányban tett lépéseket és javasolja egy, a nők vállalkozói tevékenységével és a nők közéletbeli nagyobb részvételével foglalkozó projektnek az Unió a Mediterrán Térségért keretében történő elfogadását; emlékeztet arra az állandóan hangoztatott álláspontjára, amely szerint a hagyományok és szokások nem szolgálhatnak mentségül a nők alapvető jogainak megsértésére; |
| --- | --- |

42.

üdvözli „A nők társadalmi szerepének fokozása” címmel megrendezett második euromediterrán miniszteri konferencia (Marrakesh, 2009. november 11–12.) során megerősítést nyert elkötelezettséget, amely arra irányul, hogy előmozdítsák a nők és férfiak közötti jogi és tényleges egyenlőséget, a nők elleni erőszak felszámolásáért folyó küzdelmet, valamint hogy tiszteletben tartsák mind a nők, mind a férfiak polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogait; kitartóan kéri az ez irányban tett lépéseket és javasolja egy, a nők vállalkozói tevékenységével és a nők közéletbeli nagyobb részvételével foglalkozó projektnek az Unió a Mediterrán Térségért keretében történő elfogadását; emlékeztet arra az állandóan hangoztatott álláspontjára, amely szerint a hagyományok és szokások nem szolgálhatnak mentségül a nők alapvető jogainak megsértésére;

| 43. | felszólítja a Tanácsot, a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az Európai Bizottságot és az újonnan létrehozott Európai Külügyi Szolgálatot, tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket ahhoz, hogy az EU részvétele az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezésben egységes legyen, továbbá hogy vonják be az Európai Parlamentet az európai politika alakításába; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Tanácsot, a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, az Európai Bizottságot és az újonnan létrehozott Európai Külügyi Szolgálatot, tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket ahhoz, hogy az EU részvétele az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezésben egységes legyen, továbbá hogy vonják be az Európai Parlamentet az európai politika alakításába;

| 44. | üdvözli az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezéshez nemrégiben csatlakozott nyugat-balkáni országokat, amelyek egyben az EU tagjelölt országai is; |
| --- | --- |

44.

üdvözli az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezéshez nemrégiben csatlakozott nyugat-balkáni országokat, amelyek egyben az EU tagjelölt országai is;

| 45. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Unió Tanácsa elnökének, az Európai Bizottság elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezés társelnökségének és főtitkárának, valamint a partnerországok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

45.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Unió Tanácsa elnökének, az Európai Bizottság elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezés társelnökségének és főtitkárának, valamint a partnerországok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 301. E, 2007.12.13., 210. o.

(2)  HL C 285. E, 2009.11.26., 39. o.

(3)  HL C 76. E, 2010.3.25., 76. o.

(4)  HL C 282. E, 2008.11.6., 443. o.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/136 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/136

---

2010. május 20., csütörtökA Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségessége

P7_TA(2010)0193

Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a Dél-Kaukázusra vonatkozó uniós stratégia szükségességéről (2009/2216(INI))

2011/C 161 E/20

Az Európai Parlament,

tekintettel a Dél-Kaukázussal foglalkozó korábbi állásfoglalásaira, beleértve az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló, 2007. november 15-i állásfoglalást (1), a Dél-Kaukázussal kapcsolatos hatékonyabb EU-politikáról (2) szóló, 2008. január 17-i állásfoglalást, valamint a fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről (3) szóló, 2008. január 17-i állásfoglalást,

tekintettel az „Azerbajdzsán: a véleménynyilvánítás szabadsága” című, 2009. december 17-i állásfoglalására (4), a Grúziáról szóló, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (5), a grúziai helyzet romlásáról szóló, 2008. június 5-i állásfoglalására (6), valamint az Örményországról szóló, 2008. március 13-i állásfoglalására (7),

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a keleti partnerségről szóló, 2008. december 3-i bizottsági közleményre (COM(2008)0823),

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal és Grúziával 2006 novemberében megkötött európai szomszédságpolitikai (ENP) cselekvési tervekre és a végrehajtásukhoz szorosan kötődő Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközre (ENPI),

tekintettel az európai szomszédságpolitika terén Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia esetében elért eredményekről szóló, a Bizottság által 2009. április 23-án elfogadott jelentésekre,

tekintettel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó országstratégiai dokumentumokra és az Örményországra, Azerbajdzsánra és Grúziára vonatkozó ENPI alá tartozó, 2007–2010-es nemzeti indikatív programokra,

tekintettel az Örményországra, Azerbajdzsánra és Grúziára vonatkozó ENPI programozási dokumentumok félidős értékelésére,

tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal és Grúziával 1996-ban megkötött partnerségi és együttműködési megállapodásokra,

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (PACE) vonatkozó ellenőrző jelentéseire,

tekintettel a grúziai konfliktussal foglalkozó nemzetközi tényfeltáró küldöttség 2009. szeptember 30-án közzétett jelentésére (Tagliavini-jelentés),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0123/2010),

| A. | mivel a Külkapcsolatok Tanácsa 2009. december 8-án megtartott ülésén az EU megerősítette azon szándékát, hogy – többek között a technikai segítségnyújtási programok révén – előmozdítsa a stabilitást, együttműködést, jólétet és felelősségteljes kormányzást a Dél-Kaukázusban, |
| --- | --- |

A.

mivel a Külkapcsolatok Tanácsa 2009. december 8-án megtartott ülésén az EU megerősítette azon szándékát, hogy – többek között a technikai segítségnyújtási programok révén – előmozdítsa a stabilitást, együttműködést, jólétet és felelősségteljes kormányzást a Dél-Kaukázusban,

| B. | mivel a 2008. augusztusi grúziai háború, a fegyverszüneti megállapodás megkötését célzó, sikeres uniós beavatkozásnak köszönhetően, illetve annak eredményeképpen, hogy a megállapodás teljes körű végrehajtásának biztosítása céljából fenn kell tartani a szerepvállalást, az EU megfigyelő missziók, a háborút követő nagyszabású segítségnyújtási programok és a háború okait és lefolyását kutató tényfeltáró misszió indítása révén jelentős biztonsági szereplővé vált a térségben, |
| --- | --- |

B.

mivel a 2008. augusztusi grúziai háború, a fegyverszüneti megállapodás megkötését célzó, sikeres uniós beavatkozásnak köszönhetően, illetve annak eredményeképpen, hogy a megállapodás teljes körű végrehajtásának biztosítása céljából fenn kell tartani a szerepvállalást, az EU megfigyelő missziók, a háborút követő nagyszabású segítségnyújtási programok és a háború okait és lefolyását kutató tényfeltáró misszió indítása révén jelentős biztonsági szereplővé vált a térségben,

| C. | mivel 2009-ben intenzívebbé váltak az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Minszk-csoportjának közvetítése mellett zajló, a hegyi-karabahi konfliktus rendezéséről szóló tárgyalások, |
| --- | --- |

C.

mivel 2009-ben intenzívebbé váltak az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Minszk-csoportjának közvetítése mellett zajló, a hegyi-karabahi konfliktus rendezéséről szóló tárgyalások,

| D. | mivel a dél-kaukázusi konfliktusövezetekben a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyektől még mindig megtagadják azt a jogot, hogy visszatérhessenek otthonaikba; mivel annak ellenére, hogy e három ország programokat indított a menekültek és a belső menekültek integrációja érdekében, a sikernek továbbra is számos akadálya van; mivel az illetékes hatóságoknak a konfliktusok során nem szabad politikai eszközként használniuk a menekülteket és a belső menekülteket, |
| --- | --- |

D.

mivel a dél-kaukázusi konfliktusövezetekben a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyektől még mindig megtagadják azt a jogot, hogy visszatérhessenek otthonaikba; mivel annak ellenére, hogy e három ország programokat indított a menekültek és a belső menekültek integrációja érdekében, a sikernek továbbra is számos akadálya van; mivel az illetékes hatóságoknak a konfliktusok során nem szabad politikai eszközként használniuk a menekülteket és a belső menekülteket,

| E. | mivel bizakodásra adott okot, hogy 2009 októberében Örményország és Törökország aláírta a diplomáciai kapcsolatok kialakítására és fejlesztésére, valamint közös határaik megnyitására irányuló jegyzőkönyveket, az aláírást azonban még nem követte ratifikáció, |
| --- | --- |

E.

mivel bizakodásra adott okot, hogy 2009 októberében Örményország és Törökország aláírta a diplomáciai kapcsolatok kialakítására és fejlesztésére, valamint közös határaik megnyitására irányuló jegyzőkönyveket, az aláírást azonban még nem követte ratifikáció,

| F. | mivel az állandósult konfliktusok gátat szabnak a gazdasági és társadalmi fejlődésnek, akadályozzák az életszínvonal emelkedését a dél-kaukázusi térségben, valamint hátráltatják a keleti partnerség teljes körű kialakulását az európai szomszédságpolitika keretében; mivel az EU szomszédságának stabilitása érdekében alapvető jelentőségű a konfliktusok békés rendezése; mivel további erőfeszítéseket kell tenni azon közös érdeket képviselő területek azonosítása érdekében, amelyek áthidalhatják a nézetkülönbségeket, elősegíthetik a párbeszédet és előmozdíthatják a regionális együttműködési és fejlesztési lehetőségeket, |
| --- | --- |

F.

mivel az állandósult konfliktusok gátat szabnak a gazdasági és társadalmi fejlődésnek, akadályozzák az életszínvonal emelkedését a dél-kaukázusi térségben, valamint hátráltatják a keleti partnerség teljes körű kialakulását az európai szomszédságpolitika keretében; mivel az EU szomszédságának stabilitása érdekében alapvető jelentőségű a konfliktusok békés rendezése; mivel további erőfeszítéseket kell tenni azon közös érdeket képviselő területek azonosítása érdekében, amelyek áthidalhatják a nézetkülönbségeket, elősegíthetik a párbeszédet és előmozdíthatják a regionális együttműködési és fejlesztési lehetőségeket,

| G. | mivel az EU a dél-kaukázusi államokhoz fűződő kapcsolataiban tiszteletben tartja a szuverenitás és a területi sérthetetlenség elvét, |
| --- | --- |

G.

mivel az EU a dél-kaukázusi államokhoz fűződő kapcsolataiban tiszteletben tartja a szuverenitás és a területi sérthetetlenség elvét,

| H. | mivel a keleti partnerség új lehetőségeket nyújt a kétoldalú kapcsolatok elmélyítésére és emellett bevezeti a többoldalú együttműködést is, |
| --- | --- |

H.

mivel a keleti partnerség új lehetőségeket nyújt a kétoldalú kapcsolatok elmélyítésére és emellett bevezeti a többoldalú együttműködést is,

| I. | mivel a keleti partnerségnek a célja a reformoknak, a jogszabályok közelítésének és a gazdasági integrációnak a felgyorsítása, valamint az, hogy kézzelfoghatóan támogassa a partnerországok államiságának és területi sérthetetlenségének megszilárdítását, alapja pedig a feltételesség, a differenciálás, valamint a közös felelősség elve, és új társulási megállapodásokról való tárgyalásokat helyez kilátásba, amelyhez az Európai Parlament hozzájárulása szükséges, |
| --- | --- |

I.

mivel a keleti partnerségnek a célja a reformoknak, a jogszabályok közelítésének és a gazdasági integrációnak a felgyorsítása, valamint az, hogy kézzelfoghatóan támogassa a partnerországok államiságának és területi sérthetetlenségének megszilárdítását, alapja pedig a feltételesség, a differenciálás, valamint a közös felelősség elve, és új társulási megállapodásokról való tárgyalásokat helyez kilátásba, amelyhez az Európai Parlament hozzájárulása szükséges,

| J. | mivel az EU–Keleti Szomszédság Parlamenti Közgyűlés (EURONEST) hivatalos megalakításának célja, hogy elmélyült, parlamentközi párbeszéd döntő jelentőségű, többoldalú mechanizmusaként szolgáljon az Európai Parlament és az EU hat keleti partnere, köztük Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia között, azzal a céllal, hogy közelebb hozza ezen országokat az EU-hoz, |
| --- | --- |

J.

mivel az EU–Keleti Szomszédság Parlamenti Közgyűlés (EURONEST) hivatalos megalakításának célja, hogy elmélyült, parlamentközi párbeszéd döntő jelentőségű, többoldalú mechanizmusaként szolgáljon az Európai Parlament és az EU hat keleti partnere, köztük Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia között, azzal a céllal, hogy közelebb hozza ezen országokat az EU-hoz,

| K. | mivel a dél-kaukázusi régióban uralkodó helyzet fokozottan proaktív politikát igényel az EU régióbeli szerepvállalásában, és mivel a keleti partnerség elindítása és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése jó lehetőséget kínál egy Dél-Kaukázusra irányuló uniós stratégia kidolgozására, |
| --- | --- |

K.

mivel a dél-kaukázusi régióban uralkodó helyzet fokozottan proaktív politikát igényel az EU régióbeli szerepvállalásában, és mivel a keleti partnerség elindítása és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése jó lehetőséget kínál egy Dél-Kaukázusra irányuló uniós stratégia kidolgozására,

| 1. | megerősíti, hogy az EU fő célkitűzése a régióban Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia olyan nyitott, békés, stabil és demokratikus államokká való fejlődésének ösztönzése, amelyek készen állnak jószomszédi kapcsolatok kialakítására, valamint arra, hogy a Dél-Kaukázust fenntartható békével, stabilitással és jóléttel jellemzett térséggé alakítsák, ezen országoknak az európai politikákba való fokozottabb bevonása céljából; úgy véli, hogy az EU-nak e cél érdekében egyre aktívabb politikai szerepet kell vállalnia, és a régió országaival együttműködésben a puha hatalmát határozott megközelítéssel ötvöző stratégiát kell kidolgoznia és kétoldalú politikákkal kiegészítenie; |
| --- | --- |

1.

megerősíti, hogy az EU fő célkitűzése a régióban Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia olyan nyitott, békés, stabil és demokratikus államokká való fejlődésének ösztönzése, amelyek készen állnak jószomszédi kapcsolatok kialakítására, valamint arra, hogy a Dél-Kaukázust fenntartható békével, stabilitással és jóléttel jellemzett térséggé alakítsák, ezen országoknak az európai politikákba való fokozottabb bevonása céljából; úgy véli, hogy az EU-nak e cél érdekében egyre aktívabb politikai szerepet kell vállalnia, és a régió országaival együttműködésben a puha hatalmát határozott megközelítéssel ötvöző stratégiát kell kidolgoznia és kétoldalú politikákkal kiegészítenie;

Biztonsági kérdések és a konfliktusok békés megoldása

| 2. | hangsúlyozza, hogy a térségben fennálló konfliktusok esetén a status quo fenntartása elfogadhatatlan és fenntarthatatlan, mivel az ilyen helyzet folyamatosan azzal a kockázattal jár, hogy tovább fokozódnak a feszültségek, és kiújulnak a fegyveres összetűzések; úgy véli, hogy valamennyi félnek aktív szerepet kell vállalnia a stabilitás és a béke elérése érdekében; támogatja a határokon átnyúló programokat és párbeszédet a civil társadalom körében, amely a megosztottságon túllépve a konfliktusok átalakításának és a bizalom kiépítésének eszköze; kiemeli, hogy az EU-ra fontos szerep hárul abban, hogy közreműködjön a párbeszéd kultúrájának megteremtésében a régióban, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatai végrehajtásának biztosításában, beleértve az 1325 (2000) sz. határozatot; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a térségben fennálló konfliktusok esetén a status quo fenntartása elfogadhatatlan és fenntarthatatlan, mivel az ilyen helyzet folyamatosan azzal a kockázattal jár, hogy tovább fokozódnak a feszültségek, és kiújulnak a fegyveres összetűzések; úgy véli, hogy valamennyi félnek aktív szerepet kell vállalnia a stabilitás és a béke elérése érdekében; támogatja a határokon átnyúló programokat és párbeszédet a civil társadalom körében, amely a megosztottságon túllépve a konfliktusok átalakításának és a bizalom kiépítésének eszköze; kiemeli, hogy az EU-ra fontos szerep hárul abban, hogy közreműködjön a párbeszéd kultúrájának megteremtésében a régióban, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatai végrehajtásának biztosításában, beleértve az 1325 (2000) sz. határozatot;

| 3. | megjegyzi, hogy a konfliktusok kezelése és megoldása során a stabilitás és a jólét megszilárdítása érdekében többek között valamennyi érintett fél és közösség jogainak és jogos érdekeinek elismerésére, a múltbeli események felülvizsgálatára való nyitottságra és azok közös értelmezésének kialakítására, a gyűlölet és félelem leküzdésére irányuló szándékra, a maximalista álláspontok vonatkozásában kompromisszumkészségre, a bosszúálló magatartás feladására, valamint tényleges engedményekről folytatandó vitákra való készségre van szükség; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a konfliktusok kezelése és megoldása során a stabilitás és a jólét megszilárdítása érdekében többek között valamennyi érintett fél és közösség jogainak és jogos érdekeinek elismerésére, a múltbeli események felülvizsgálatára való nyitottságra és azok közös értelmezésének kialakítására, a gyűlölet és félelem leküzdésére irányuló szándékra, a maximalista álláspontok vonatkozásában kompromisszumkészségre, a bosszúálló magatartás feladására, valamint tényleges engedményekről folytatandó vitákra való készségre van szükség;

| 4. | rámutat a konfliktusmegelőzés fontosságára, amelyhez hozzátartozik a nemzeti kisebbségekhez tartozó valamennyi személy jogainak tiszteletben tartása, a vallási tolerancia, valamint a társadalmi és gazdasági kohézió megerősítésére irányuló erőfeszítések; |
| --- | --- |

4.

rámutat a konfliktusmegelőzés fontosságára, amelyhez hozzátartozik a nemzeti kisebbségekhez tartozó valamennyi személy jogainak tiszteletben tartása, a vallási tolerancia, valamint a társadalmi és gazdasági kohézió megerősítésére irányuló erőfeszítések;

| 5. | hangsúlyozza a külső szereplők arra vonatkozó felelősségét, hogy hatalmukat és befolyásukat a nemzetközi joggal és az emberi jogokkal teljes mértékben összeegyeztethető módon érvényesítsék; úgy véli, hogy a konfliktusok békés megoldásának elősegítése érdekében további kiegyensúlyozott együttműködésre van szükség a régióban tevékenykedő külső szereplők között; elfogadhatatlannak tartja, hogy bármely külső szereplő feltételeket támasszon a dél-kaukázusi államok szuverenitásának és területi sérthetetlenségének tiszteletben tartása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a külső szereplők arra vonatkozó felelősségét, hogy hatalmukat és befolyásukat a nemzetközi joggal és az emberi jogokkal teljes mértékben összeegyeztethető módon érvényesítsék; úgy véli, hogy a konfliktusok békés megoldásának elősegítése érdekében további kiegyensúlyozott együttműködésre van szükség a régióban tevékenykedő külső szereplők között; elfogadhatatlannak tartja, hogy bármely külső szereplő feltételeket támasszon a dél-kaukázusi államok szuverenitásának és területi sérthetetlenségének tiszteletben tartása tekintetében;

A hegyi-karabahi konfliktus

| 6. | üdvözli a hegyi-karabahi konfliktussal kapcsolatos tárgyalások dinamikus ütemét, melyet jól mutat az, hogy 2009 folyamán Örményország és Azerbajdzsán elnöke között a Moszkvai Nyilatkozat szellemében hat találkozóra is sor került; felszólítja mindkét felet, hogy erősítsék meg a béketárgyalásokra irányuló erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy az elkövetkezendő hónapokban megoldás születhessen, építőbb szellemben lépjenek fel, és hagyjanak fel az erőszakkal létrehozott, nemzetközi legitimitást nélkülöző status quo fenntartásának előnyben részesítésével, amely bizonytalan helyzetet teremt, és további szenvedést okoz a háborúval sújtott helyi lakosságnak; elítéli a katonai megoldás lehetőségét és a már alkalmazott katonai erő súlyos következményeit, és mindkét oldalt arra kéri, hogy többé nem sértse meg az 1994-es fegyverszünetet; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a hegyi-karabahi konfliktussal kapcsolatos tárgyalások dinamikus ütemét, melyet jól mutat az, hogy 2009 folyamán Örményország és Azerbajdzsán elnöke között a Moszkvai Nyilatkozat szellemében hat találkozóra is sor került; felszólítja mindkét felet, hogy erősítsék meg a béketárgyalásokra irányuló erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy az elkövetkezendő hónapokban megoldás születhessen, építőbb szellemben lépjenek fel, és hagyjanak fel az erőszakkal létrehozott, nemzetközi legitimitást nélkülöző status quo fenntartásának előnyben részesítésével, amely bizonytalan helyzetet teremt, és további szenvedést okoz a háborúval sújtott helyi lakosságnak; elítéli a katonai megoldás lehetőségét és a már alkalmazott katonai erő súlyos következményeit, és mindkét oldalt arra kéri, hogy többé nem sértse meg az 1994-es fegyverszünetet;

| 7. | teljes mértékben támogatja az EBESZ Minszk-csoportjának közvetítésre irányuló erőfeszítéseit, a Madridi Dokumentumban foglalt alapelveket, valamint a L’Aquilában megrendezett G8-as csúcstalálkozó keretében az EBESZ Minszk-csoportjának társelnök országai által, 2009. július 10-én kiadott nyilatkozatot; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy mutasson elszántságot és politikai akaratot a megállapodást akadályozó fennmaradó, problémás kérdések megoldásának támogatásában; |
| --- | --- |

7.

teljes mértékben támogatja az EBESZ Minszk-csoportjának közvetítésre irányuló erőfeszítéseit, a Madridi Dokumentumban foglalt alapelveket, valamint a L’Aquilában megrendezett G8-as csúcstalálkozó keretében az EBESZ Minszk-csoportjának társelnök országai által, 2009. július 10-én kiadott nyilatkozatot; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy mutasson elszántságot és politikai akaratot a megállapodást akadályozó fennmaradó, problémás kérdések megoldásának támogatásában;

| 8. | súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hegyi-karabahi háború alatt vagy azzal összefüggésben az otthonaikat elhagyó menekültek és belső menekültek százezrei továbbra is lakóhelyük elhagyására kényszerülnek, és jogaik – beleértve a hazatéréshez való jogot, valamint a tulajdonhoz és a személyes biztonsághoz való jogot– nem érvényesülnek; felhívja valamennyi érintett felet, hogy egyértelműen és feltétel nélkül ismerjék el e jogokat, valamint azok azonnali biztosításának szükségességét, és találjanak a problémára a nemzetközi jog elveit tiszteletben tartó, gyors megoldást; ezzel összefüggésben kéri, hogy Azerbajdzsán összes elfoglalt területéről vonják ki az örmény csapatokat, és egyúttal telepítsenek az ENSZ Alapokmányának megfelelően szervezett nemzetközi csapatokat a szükséges biztonsági garanciák biztosítására az átmeneti időszakban, ami garantálni fogja a hegyi-karabahi lakosság biztonságát, és lehetővé teszi, hogy a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek hazatérhessenek, és elkerülhetővé váljanak a hajléktalanságból fakadó további konfliktusok; felhívja az örmény és azeri hatóságokat és az érintett közösségek vezetőit arra, hogy az otthonukból elűzöttek visszatérését előkészítő gyakorlati lépések révén nyilvánítsák ki az etnikumok közötti békés kapcsolatok kialakítására irányuló elkötelezettségüket; úgy véli, hogy a belső menekültek és a menekültek helyzetét a nemzetközi szabványoknak, többek között az „Európa elfeledett népei: a lakóhelyüket hosszú időre elhagyni kényszerült személyek emberi jogainak védelme” címet viselő 1877(2009) PACE ajánlásnak megfelelően kell kezelni; |
| --- | --- |

8.

súlyos aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hegyi-karabahi háború alatt vagy azzal összefüggésben az otthonaikat elhagyó menekültek és belső menekültek százezrei továbbra is lakóhelyük elhagyására kényszerülnek, és jogaik – beleértve a hazatéréshez való jogot, valamint a tulajdonhoz és a személyes biztonsághoz való jogot– nem érvényesülnek; felhívja valamennyi érintett felet, hogy egyértelműen és feltétel nélkül ismerjék el e jogokat, valamint azok azonnali biztosításának szükségességét, és találjanak a problémára a nemzetközi jog elveit tiszteletben tartó, gyors megoldást; ezzel összefüggésben kéri, hogy Azerbajdzsán összes elfoglalt területéről vonják ki az örmény csapatokat, és egyúttal telepítsenek az ENSZ Alapokmányának megfelelően szervezett nemzetközi csapatokat a szükséges biztonsági garanciák biztosítására az átmeneti időszakban, ami garantálni fogja a hegyi-karabahi lakosság biztonságát, és lehetővé teszi, hogy a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek hazatérhessenek, és elkerülhetővé váljanak a hajléktalanságból fakadó további konfliktusok; felhívja az örmény és azeri hatóságokat és az érintett közösségek vezetőit arra, hogy az otthonukból elűzöttek visszatérését előkészítő gyakorlati lépések révén nyilvánítsák ki az etnikumok közötti békés kapcsolatok kialakítására irányuló elkötelezettségüket; úgy véli, hogy a belső menekültek és a menekültek helyzetét a nemzetközi szabványoknak, többek között az „Európa elfeledett népei: a lakóhelyüket hosszú időre elhagyni kényszerült személyek emberi jogainak védelme” címet viselő 1877(2009) PACE ajánlásnak megfelelően kell kezelni;

| 9. | hangsúlyozza, hogy valódi erőfeszítéseket kell tenni a tartós béke felé vezető út kikövezése érdekében; kéri az összes illetékes hatóságot, hogy kerüljék a provokatív politikákat és retorikát, a lázító hangvételű nyilatkozatokat és a történelem manipulálását; felszólítja az örmény és azerbajdzsáni vezetőket, hogy felelős módon járjanak el, vegyék élét nyilatkozataiknak és készítsék elő a terepet, hogy a közvélemény elfogadja és teljesen megértse az átfogó rendezés előnyeit; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy valódi erőfeszítéseket kell tenni a tartós béke felé vezető út kikövezése érdekében; kéri az összes illetékes hatóságot, hogy kerüljék a provokatív politikákat és retorikát, a lázító hangvételű nyilatkozatokat és a történelem manipulálását; felszólítja az örmény és azerbajdzsáni vezetőket, hogy felelős módon járjanak el, vegyék élét nyilatkozataiknak és készítsék elő a terepet, hogy a közvélemény elfogadja és teljesen megértse az átfogó rendezés előnyeit;

| 10. | úgy véli, hogy gyorsan fel kell adni azt az álláspontot, mely szerint Hegyi-Karabahnak részét képezi a körülötte található, megszállás alatt álló összes azerbajdzsáni terület; megjegyzi, hogy Hegyi-Karabah ideiglenes státuszának kialakítása megoldást jelenthet a végleges státusz meghatározásáig, és megteremtheti az örmény és azerbajdzsáni közösségek békés egymás mellett élésének és együttműködésének átmeneti keretét a régióban; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy gyorsan fel kell adni azt az álláspontot, mely szerint Hegyi-Karabahnak részét képezi a körülötte található, megszállás alatt álló összes azerbajdzsáni terület; megjegyzi, hogy Hegyi-Karabah ideiglenes státuszának kialakítása megoldást jelenthet a végleges státusz meghatározásáig, és megteremtheti az örmény és azerbajdzsáni közösségek békés egymás mellett élésének és együttműködésének átmeneti keretét a régióban;

| 11. | hangsúlyozza, hogy mindennemű megállapodás esetén alapvető fontosságú, hogy garantálják mindenki számára a biztonságot; elismeri a megfelelő békefenntartó intézkedések jelentőségét a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban, amelyek katonai és polgári szempontokat is felölelnek; felszólítja a Tanácsot, hogy vegye fontolóra a békefolyamat közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében szervezett missziókkal történő támogatását, beleértve egy nagy megfigyelő misszió kiküldését a helyszínre, amely elősegítheti egy nemzetközi békefenntartó erő kialakítását a politikai megállapodás létrejöttét követően; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy mindennemű megállapodás esetén alapvető fontosságú, hogy garantálják mindenki számára a biztonságot; elismeri a megfelelő békefenntartó intézkedések jelentőségét a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban, amelyek katonai és polgári szempontokat is felölelnek; felszólítja a Tanácsot, hogy vegye fontolóra a békefolyamat közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében szervezett missziókkal történő támogatását, beleértve egy nagy megfigyelő misszió kiküldését a helyszínre, amely elősegítheti egy nemzetközi békefenntartó erő kialakítását a politikai megállapodás létrejöttét követően;

Örményország és Törökország egymáshoz közeledése

| 12. | üdvözli a diplomáciai kapcsolatok kialakítására és fejlesztésére – többek között a közös határ megnyitására – vonatkozó jegyzőkönyveket Örményország és Törökország között; felszólítja mindkét oldalt, hogy ragadják meg a lehetőséget arra, hogy a ratifikáción és végrehajtáson keresztül előfeltételek kikötése nélkül, ésszerű határidőn belül helyrehozzák kapcsolataikat; hangsúlyozza, hogy az új örmény-török közeledés és az EBSZ Minszk-csoportjának tárgyalásai két különálló folyamat, amelyeknek saját logikájuk szerint kell kibontakozniuk; megjegyzi azonban, hogy a két folyamat egyikében tett előrelépés széles körű, potenciálisan igen kedvező következményekkel járhat a régió egészére nézve; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a diplomáciai kapcsolatok kialakítására és fejlesztésére – többek között a közös határ megnyitására – vonatkozó jegyzőkönyveket Örményország és Törökország között; felszólítja mindkét oldalt, hogy ragadják meg a lehetőséget arra, hogy a ratifikáción és végrehajtáson keresztül előfeltételek kikötése nélkül, ésszerű határidőn belül helyrehozzák kapcsolataikat; hangsúlyozza, hogy az új örmény-török közeledés és az EBSZ Minszk-csoportjának tárgyalásai két különálló folyamat, amelyeknek saját logikájuk szerint kell kibontakozniuk; megjegyzi azonban, hogy a két folyamat egyikében tett előrelépés széles körű, potenciálisan igen kedvező következményekkel járhat a régió egészére nézve;

A grúz konfliktus

| 13. | megismétli, hogy feltételek nélkül támogatja Grúzia szuverenitását, területi integritását és nemzetközileg elismert határainak sérthetetlenségét, valamint felszólítja Oroszországot ezek tiszteletben tartására; ösztönzi a grúz hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket abháziai és dél-oszétiai belső konfliktusaik megoldására; üdvözli a Tagliavini-jelentést és támogatja annak főbb megállapításait és következtetéseit; arra számít, hogy a jelentésben adott kiterjedt háttér-információkat fel lehet használni a Nemzetközi Büntetőbíróságon indított bírósági eljárások során, továbbá az egyes állampolgárok is felhasználhatják azokat az emberi jogok védelméről szóló európai egyezmény megsértésével kapcsolatban; támogatja az EU megfigyelő misszió (EUMM) mandátumát, és felszólít annak további kibővítésére; felszólítja Oroszországot és az abháziai és dél-oszétiai elszakadt régiók tényleges hatóságait, hogy részben se akadályozzák annak végrehajtását; |
| --- | --- |

13.

megismétli, hogy feltételek nélkül támogatja Grúzia szuverenitását, területi integritását és nemzetközileg elismert határainak sérthetetlenségét, valamint felszólítja Oroszországot ezek tiszteletben tartására; ösztönzi a grúz hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket abháziai és dél-oszétiai belső konfliktusaik megoldására; üdvözli a Tagliavini-jelentést és támogatja annak főbb megállapításait és következtetéseit; arra számít, hogy a jelentésben adott kiterjedt háttér-információkat fel lehet használni a Nemzetközi Büntetőbíróságon indított bírósági eljárások során, továbbá az egyes állampolgárok is felhasználhatják azokat az emberi jogok védelméről szóló európai egyezmény megsértésével kapcsolatban; támogatja az EU megfigyelő misszió (EUMM) mandátumát, és felszólít annak további kibővítésére; felszólítja Oroszországot és az abháziai és dél-oszétiai elszakadt régiók tényleges hatóságait, hogy részben se akadályozzák annak végrehajtását;

| 14. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a nemzetközi közösség csaknem teljesen egyöntetűen elutasítja Dél-Oszétia és Abházia függetlenségének egyoldalú kikiáltását; helyteleníti, hogy Oroszország – a nemzetközi joggal ellentétben – elismeri Abházia és Dél-Oszétia függetlenségét; felszólítja valamennyi felet a 2008-as fegyverszünet tiszteletben tartására, valamint az EU megfigyelő missziója személyzete biztonságának és helyszíni szabad mozgásának biztosítására, és felhívja Oroszországot, hogy tegyen eleget azon kötelezettségvállalásának, mely szerint visszavonja csapatait a 2008. augusztusi háború előtti állásokba; aggodalommal veszi tudomásul, hogy az Orosz Föderáció és Abházia de facto hatóságai 2010. február 17-én a grúz kormány beleegyezése nélkül megállapodást kötöttek egy orosz katonai támaszpont létrehozásáról Abháziában, és megjegyzi, hogy ez a megállapodás ellentétes a 2008. augusztus 12-i és szeptember 8-i tűzszüneti megállapodásokkal; |
| --- | --- |

14.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a nemzetközi közösség csaknem teljesen egyöntetűen elutasítja Dél-Oszétia és Abházia függetlenségének egyoldalú kikiáltását; helyteleníti, hogy Oroszország – a nemzetközi joggal ellentétben – elismeri Abházia és Dél-Oszétia függetlenségét; felszólítja valamennyi felet a 2008-as fegyverszünet tiszteletben tartására, valamint az EU megfigyelő missziója személyzete biztonságának és helyszíni szabad mozgásának biztosítására, és felhívja Oroszországot, hogy tegyen eleget azon kötelezettségvállalásának, mely szerint visszavonja csapatait a 2008. augusztusi háború előtti állásokba; aggodalommal veszi tudomásul, hogy az Orosz Föderáció és Abházia de facto hatóságai 2010. február 17-én a grúz kormány beleegyezése nélkül megállapodást kötöttek egy orosz katonai támaszpont létrehozásáról Abháziában, és megjegyzi, hogy ez a megállapodás ellentétes a 2008. augusztus 12-i és szeptember 8-i tűzszüneti megállapodásokkal;

| 15. | hangsúlyozza a szakadár régiókban élő népek biztonsága és jogai védelmének fontosságát, a grúz etnikum biztonságos és méltó körülmények közötti visszatérésre való joga tiszteletben tartásának előmozdítását, a kényszerített útlevélkiadás leállítását, a de facto lezárt határok számának csökkentését, valamint azt, hogy lehetőséget biztosítsanak az EU-nak és a többi nemzetközi szereplőnek arra, hogy segítsék a két régióban élő embereket; hangsúlyozza e tekintetben a világosabban meghatározott rövid és hosszú távú célkitűzések kialakításának szükségét; arra ösztönzi Grúziát, hogy folytassa a belső menekültekkel kapcsolatos cselekvési terv végrehajtását, és segítse a területén található belső menekülteket; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a szakadár régiókban élő népek biztonsága és jogai védelmének fontosságát, a grúz etnikum biztonságos és méltó körülmények közötti visszatérésre való joga tiszteletben tartásának előmozdítását, a kényszerített útlevélkiadás leállítását, a de facto lezárt határok számának csökkentését, valamint azt, hogy lehetőséget biztosítsanak az EU-nak és a többi nemzetközi szereplőnek arra, hogy segítsék a két régióban élő embereket; hangsúlyozza e tekintetben a világosabban meghatározott rövid és hosszú távú célkitűzések kialakításának szükségét; arra ösztönzi Grúziát, hogy folytassa a belső menekültekkel kapcsolatos cselekvési terv végrehajtását, és segítse a területén található belső menekülteket;

| 16. | hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a konfliktusok grúz–abház és grúz–dél-oszétiai dimenziójával, és biztosítani kell, hogy egyenlő mértékben figyelembe vegyék valamennyi érintett lakosság jogait és érdekeit; hangsúlyozza, hogy Abházia és Dél-Oszétia elszigetelése célszerűtlen eszköz a konfliktus rendezésében, és üdvözli a 2010. január 27-én elfogadott országstratégiát, amely együttműködés keretében képzeli el a szerepvállalást; arra biztatja a grúz hatóságokat, hogy minden érdekelt féllel konzultáljanak a stratégia végrehajtására vonatkozó cselekvési terv elkészítésével kapcsolatban; hangsúlyozza a bizalomépítő intézkedések és az emberek közötti kapcsolatok fontosságát a konfliktusokban; emellett arra ösztönzi az EU-t, hogy támogasson a szabad mozgás előmozdítására, valamint az érintett lakosság közötti közigazgatási határvonalak létrehozására irányuló projekteket; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a konfliktusok grúz–abház és grúz–dél-oszétiai dimenziójával, és biztosítani kell, hogy egyenlő mértékben figyelembe vegyék valamennyi érintett lakosság jogait és érdekeit; hangsúlyozza, hogy Abházia és Dél-Oszétia elszigetelése célszerűtlen eszköz a konfliktus rendezésében, és üdvözli a 2010. január 27-én elfogadott országstratégiát, amely együttműködés keretében képzeli el a szerepvállalást; arra biztatja a grúz hatóságokat, hogy minden érdekelt féllel konzultáljanak a stratégia végrehajtására vonatkozó cselekvési terv elkészítésével kapcsolatban; hangsúlyozza a bizalomépítő intézkedések és az emberek közötti kapcsolatok fontosságát a konfliktusokban; emellett arra ösztönzi az EU-t, hogy támogasson a szabad mozgás előmozdítására, valamint az érintett lakosság közötti közigazgatási határvonalak létrehozására irányuló projekteket;

| 17. | úgy véli, hogy a genfi tárgyalások rendkívül fontosak, mivel ezek biztosítják az egyetlen fórumot, ahol a konfliktus valamennyi fele képviselteti magát, és a három fő nemzetközi szereplő – az EU, az EBESZ és az ENSZ – szoros együttműködésben dolgozik a régió biztonsága és stabilitása érdekében; sajnálja, hogy a fórumban rejlő lehetőségeket eddig nem sikerült érdemben megvalósítani, és hogy az incidensek megelőzésére és a válaszadásra szolgáló mechanizmus üdvözlendő felállítása ellenére továbbra is előfordulnak incidensek a demarkációs vonalon; felszólítja a feleket a mechanizmus és a kölcsönös bizalom előmozdítása terén a mechanizmusban rejlő lehetőségek teljes körű kihasználására; felszólítja a Bizottság alelnökét/a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőt, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy új és friss lendületet adjon e tárgyalásoknak a helyzet megfelelő stabilizálásához, teljes körűen végrehajtva a 2008. augusztusi tűzszüneti megállapodást; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a genfi tárgyalások rendkívül fontosak, mivel ezek biztosítják az egyetlen fórumot, ahol a konfliktus valamennyi fele képviselteti magát, és a három fő nemzetközi szereplő – az EU, az EBESZ és az ENSZ – szoros együttműködésben dolgozik a régió biztonsága és stabilitása érdekében; sajnálja, hogy a fórumban rejlő lehetőségeket eddig nem sikerült érdemben megvalósítani, és hogy az incidensek megelőzésére és a válaszadásra szolgáló mechanizmus üdvözlendő felállítása ellenére továbbra is előfordulnak incidensek a demarkációs vonalon; felszólítja a feleket a mechanizmus és a kölcsönös bizalom előmozdítása terén a mechanizmusban rejlő lehetőségek teljes körű kihasználására; felszólítja a Bizottság alelnökét/a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőt, hogy tegyen meg minden erőfeszítést annak érdekében, hogy új és friss lendületet adjon e tárgyalásoknak a helyzet megfelelő stabilizálásához, teljes körűen végrehajtva a 2008. augusztusi tűzszüneti megállapodást;

A demokratizálódási folyamatban, valamint az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság terén elért előrehaladás

| 18. | hangsúlyozza, hogy a demokratizálódás, a felelősségteljes kormányzás, a politikai pluralizmus, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása kiemelkedő fontosságú Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia EU-hoz fűződő jövőbeli kapcsolatainak meghatározásában; szorgalmazza, hogy az országok újítsák meg az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek teljes körű végrehajtására irányuló erőfeszítéseiket, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa őket ezen erőfeszítések tekintetében; aggodalommal tölti el, hogy a dél-kaukázusi régió országai kevés előrelépést tettek ezen a területen, amit a Bizottság 2009. évi előrehaladásról szóló jelentése, valamint az Európa Tanács ajánlásai is szemléltetnek; üdvözli az EU, Grúzia és Örményország között megkezdett emberi jogi párbeszédet, és felkéri Azerbajdzsánt és az EU-t, hogy zárják le a hasonló együttműködési struktúrával kapcsolatos tárgyalásaikat; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a demokratizálódás, a felelősségteljes kormányzás, a politikai pluralizmus, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása kiemelkedő fontosságú Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia EU-hoz fűződő jövőbeli kapcsolatainak meghatározásában; szorgalmazza, hogy az országok újítsák meg az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek teljes körű végrehajtására irányuló erőfeszítéseiket, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa őket ezen erőfeszítések tekintetében; aggodalommal tölti el, hogy a dél-kaukázusi régió országai kevés előrelépést tettek ezen a területen, amit a Bizottság 2009. évi előrehaladásról szóló jelentése, valamint az Európa Tanács ajánlásai is szemléltetnek; üdvözli az EU, Grúzia és Örményország között megkezdett emberi jogi párbeszédet, és felkéri Azerbajdzsánt és az EU-t, hogy zárják le a hasonló együttműködési struktúrával kapcsolatos tárgyalásaikat;

| 19. | hangsúlyozza a demokratikus reformok mellett való további elkötelezettség fontosságát és a nemzeti konszenzus kialakításának kulcsául szolgáló politikai párbeszéd és együttműködés alapvető szerepét; hangsúlyozza a függetlenebb, átláthatóbb és erősebb demokratikus intézmények megerősítésének – ideértve az igazságszolgáltatás függetlenségét –, a végrehajtó hatalom feletti parlamenti ellenőrzés megerősítésének, a demokratikus hatalomátvétel biztosításának, a civil társadalom támogatásának és képességei növelésének, valamint a személyes kapcsolatok kiépítésének a fontosságát a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása során; megjegyzi, hogy a kötelezettségvállalások ellenére a demokratizálódási folyamat lassan halad; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a demokratikus reformok mellett való további elkötelezettség fontosságát és a nemzeti konszenzus kialakításának kulcsául szolgáló politikai párbeszéd és együttműködés alapvető szerepét; hangsúlyozza a függetlenebb, átláthatóbb és erősebb demokratikus intézmények megerősítésének – ideértve az igazságszolgáltatás függetlenségét –, a végrehajtó hatalom feletti parlamenti ellenőrzés megerősítésének, a demokratikus hatalomátvétel biztosításának, a civil társadalom támogatásának és képességei növelésének, valamint a személyes kapcsolatok kiépítésének a fontosságát a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása során; megjegyzi, hogy a kötelezettségvállalások ellenére a demokratizálódási folyamat lassan halad;

| 20. | rámutat arra, hogy a régióban még mindig széles körben elterjedt a korrupció és felszólítja a hatóságokat, hogy fokozzák a korrupció elleni küzdelemre vonatozó intézkedéseiket, mivel az fenyegeti az érintett országok gazdasági növekedését, társadalmi és politikai fejlődését; nagyobb figyelmet kell fordítani a monopóliumok elleni küzdelemre, valamint a közszolgálati alkalmazottak felvételére; üdvözli a Grúzia által a korrupció elleni küzdelem terén elért előrehaladást; |
| --- | --- |

20.

rámutat arra, hogy a régióban még mindig széles körben elterjedt a korrupció és felszólítja a hatóságokat, hogy fokozzák a korrupció elleni küzdelemre vonatozó intézkedéseiket, mivel az fenyegeti az érintett országok gazdasági növekedését, társadalmi és politikai fejlődését; nagyobb figyelmet kell fordítani a monopóliumok elleni küzdelemre, valamint a közszolgálati alkalmazottak felvételére; üdvözli a Grúzia által a korrupció elleni küzdelem terén elért előrehaladást;

| 21. | tudomásul veszi a régió országaiban a közelmúltban tartott választásokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal és normákkal összhangban szabad és tiszta választásokat tartsanak, valamint azt, hogy az országok további előrefeszítéseket tegyenek az ezen normák megvalósítását célzó reformok elfogadása és végrehajtása terén, többek között a választásokat követő ellenőrzési mechanizmusok megerősítése, valamint a választásokat követő esetleges erőszakos cselekmények megfelelő kivizsgálása és elszámoltatása érdekében; kiemeli az EU technikai segítségnyújtásban, valamint a választások nemzetközi, független ellenőrzésében betöltött szerepét; megerősíti azt az álláspontot, hogy az EU nem ismeri el az olyan alkotmányos és jogi keretrendszert, amelyben szakadár területeken választásokat tartanak, és védelmébe veszi a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek politikai jogait; |
| --- | --- |

21.

tudomásul veszi a régió országaiban a közelmúltban tartott választásokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal és normákkal összhangban szabad és tiszta választásokat tartsanak, valamint azt, hogy az országok további előrefeszítéseket tegyenek az ezen normák megvalósítását célzó reformok elfogadása és végrehajtása terén, többek között a választásokat követő ellenőrzési mechanizmusok megerősítése, valamint a választásokat követő esetleges erőszakos cselekmények megfelelő kivizsgálása és elszámoltatása érdekében; kiemeli az EU technikai segítségnyújtásban, valamint a választások nemzetközi, független ellenőrzésében betöltött szerepét; megerősíti azt az álláspontot, hogy az EU nem ismeri el az olyan alkotmányos és jogi keretrendszert, amelyben szakadár területeken választásokat tartanak, és védelmébe veszi a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek politikai jogait;

| 22. | úgy ítéli meg, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága alapvető jog és elv, a média szerepe pedig elsőrendű fontosságú, és hangsúlyozza, hogy a médiának szabadnak és függetlennek kell lennie; aggodalmát fejezi ki, hogy a dél-kaukázusi országokban korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát, és hiányzik a pluralizmus a médiából, ezért ezek biztosítására szólítja fel a hatóságokat; elítéli a médiaszakemberek folyamatos zaklatását és megfélemlítését, valamint az újságírók megtámadását, kínzását és bántalmazását; úgy véli, hogy az illetékes szakmai szervezeteknek tovább kell fejleszteniük és meg kell erősíteniük a szólásszabadság fontos alkotórészét képező önszabályozó elveket és mechanizmusokat;






  — | aggasztónak tartja az újságírók ellen Örményországban elkövetett támadásokat, különösen pedig azt, hogy az ellenzéki aktivistát és újságírót, Nikol Pashiniant az örömmel fogadott 2009. június 18-i amnesztia ellenére továbbra is fogva tartják; |
| --- | --- | --- |

22.

úgy ítéli meg, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága alapvető jog és elv, a média szerepe pedig elsőrendű fontosságú, és hangsúlyozza, hogy a médiának szabadnak és függetlennek kell lennie; aggodalmát fejezi ki, hogy a dél-kaukázusi országokban korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát, és hiányzik a pluralizmus a médiából, ezért ezek biztosítására szólítja fel a hatóságokat; elítéli a médiaszakemberek folyamatos zaklatását és megfélemlítését, valamint az újságírók megtámadását, kínzását és bántalmazását; úgy véli, hogy az illetékes szakmai szervezeteknek tovább kell fejleszteniük és meg kell erősíteniük a szólásszabadság fontos alkotórészét képező önszabályozó elveket és mechanizmusokat;

—

aggasztónak tartja az újságírók ellen Örményországban elkövetett támadásokat, különösen pedig azt, hogy az ellenzéki aktivistát és újságírót, Nikol Pashiniant az örömmel fogadott 2009. június 18-i amnesztia ellenére továbbra is fogva tartják;

| — | továbbra is nyugtalanítónak tartja a médiakörnyezet romlását Azerbajdzsánban; üdvözli, hogy 99 bebörtönzött 2009. december 25-én és 62 bebörtönzött 2010. március 17-én elnöki amnesztiában részesült, azonban elítéli a két fiatal aktivista és blogger, Emin Milli és Adnan Hadzsizade fogva tartását és elítélését; ennek megfelelően szabadon bocsátásukra szólít fel; |
| --- | --- |

—

továbbra is nyugtalanítónak tartja a médiakörnyezet romlását Azerbajdzsánban; üdvözli, hogy 99 bebörtönzött 2009. december 25-én és 62 bebörtönzött 2010. március 17-én elnöki amnesztiában részesült, azonban elítéli a két fiatal aktivista és blogger, Emin Milli és Adnan Hadzsizade fogva tartását és elítélését; ennek megfelelően szabadon bocsátásukra szólít fel;

| — | felszólítja a grúz hatóságokat, hogy tisztázzák a média-tulajdonjogi és a médiaengedélyek megadásával kapcsolatos helyzetet; tudomásul veszi a grúz parlament arra irányuló kezdeményezését, hogy bővítse a Közszolgálati Műsorszóró Tanácsot, hogy abban az ellenzék és a civil társadalom több képviselője kapjon helyet, és eredményeket vár e téren; |
| --- | --- |

—

felszólítja a grúz hatóságokat, hogy tisztázzák a média-tulajdonjogi és a médiaengedélyek megadásával kapcsolatos helyzetet; tudomásul veszi a grúz parlament arra irányuló kezdeményezését, hogy bővítse a Közszolgálati Műsorszóró Tanácsot, hogy abban az ellenzék és a civil társadalom több képviselője kapjon helyet, és eredményeket vár e téren;

| 23. | úgy véli, hogy a gyülekezési szabadságot garantálni kell, mivel az elengedhetetlen a szabad, demokratikus és virágzó társadalom fejlődéséhez; aggodalommal jegyzi meg azon közvetlen vagy közvetett nehézségeket, amelyekkel a civil társadalomnak szembe kell néznie szerveződése közben, és nem helyesli az olyan jogszabályok és gyakorlatok elfogadását, amelyek akár közvetetten korlátozhatják a gyülekezési szabadságot, beleértve az adózási ügyekben alkalmazott adminisztratív zaklatást; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom fontos szerepet játszik a régióban a demokratizálódási, valamint a béke- és megbékélési folyamatban; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a gyülekezési szabadságot garantálni kell, mivel az elengedhetetlen a szabad, demokratikus és virágzó társadalom fejlődéséhez; aggodalommal jegyzi meg azon közvetlen vagy közvetett nehézségeket, amelyekkel a civil társadalomnak szembe kell néznie szerveződése közben, és nem helyesli az olyan jogszabályok és gyakorlatok elfogadását, amelyek akár közvetetten korlátozhatják a gyülekezési szabadságot, beleértve az adózási ügyekben alkalmazott adminisztratív zaklatást; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom fontos szerepet játszik a régióban a demokratizálódási, valamint a béke- és megbékélési folyamatban;

| 24. | felszólítja a régió országait, hogy vállaljanak aktív szerepet az EURONEST Parlamenti Közgyűlés munkájában, és használják ki az abban rejlő lehetőségeket a két- és többoldalú eszmecsérére, valamint a jogszabályok uniós normákhoz való közelítésére és a demokratikus reformok parlamenti felügyeletére; e tekintetben megjegyzi, hogy létfontosságú a régió országainak parlamenti képviselői közötti fokozott párbeszéd; reméli, hogy ez megfelelő keretet teremt a kétoldalú találkozók számára Örményország és Azerbajdzsán parlamenti képviselői között, annak érdekében, hogy az Európai Parlament jelenlétében megkezdődjön a parlamenti párbeszéd; felszólítja az érdekelt uniós tagállamok nemzeti parlamentjeit és az Európai Parlamentet, hogy erősítsék meg a parlamenti együttműködést a régió parlamentjeivel, szerepük és politikai döntéshozatali képességeik erősítése érdekében; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a régió országait, hogy vállaljanak aktív szerepet az EURONEST Parlamenti Közgyűlés munkájában, és használják ki az abban rejlő lehetőségeket a két- és többoldalú eszmecsérére, valamint a jogszabályok uniós normákhoz való közelítésére és a demokratikus reformok parlamenti felügyeletére; e tekintetben megjegyzi, hogy létfontosságú a régió országainak parlamenti képviselői közötti fokozott párbeszéd; reméli, hogy ez megfelelő keretet teremt a kétoldalú találkozók számára Örményország és Azerbajdzsán parlamenti képviselői között, annak érdekében, hogy az Európai Parlament jelenlétében megkezdődjön a parlamenti párbeszéd; felszólítja az érdekelt uniós tagállamok nemzeti parlamentjeit és az Európai Parlamentet, hogy erősítsék meg a parlamenti együttműködést a régió parlamentjeivel, szerepük és politikai döntéshozatali képességeik erősítése érdekében;

Gazdasági kérdések és társadalmi fejlődés

| 25. | véleménye szerint egy szélesebb regionális szintű és az EU-val történő együttműködés a gazdasági, közlekedési, energia- és környezetvédelmi ágazatban alapvető fontosságú mind maguk az ágazatok fejlődése, mind pedig a régió stabilitásának biztosítása szempontjából, az együttműködésnek azonban fel kell karolnia a humántőkének az egész régióban történő fejlesztését mint hosszú távú befektetést; üdvözli, hogy mindhárom ország részesedik az EU általános preferenciarendszeréből, és tudomásul veszi, hogy mindegyikük megfelel a fenntartható fejlődésért és jó irányításért létrehozott GSP+ követelményeinek; megjegyzi, hogy az igazságszolgáltatás és rendőrség területén folytatott regionális együttműködés és az integrált határigazgatás létrehozása alapvető fontosságú a régión belüli és az EU felé irányuló mobilitás előmozdításához; sajnálja, hogy a továbbra is megoldatlan konfliktusok akadályozzák a mindhárom ország bevonásával megvalósuló regionális projektek végrehajtását; |
| --- | --- |

25.

véleménye szerint egy szélesebb regionális szintű és az EU-val történő együttműködés a gazdasági, közlekedési, energia- és környezetvédelmi ágazatban alapvető fontosságú mind maguk az ágazatok fejlődése, mind pedig a régió stabilitásának biztosítása szempontjából, az együttműködésnek azonban fel kell karolnia a humántőkének az egész régióban történő fejlesztését mint hosszú távú befektetést; üdvözli, hogy mindhárom ország részesedik az EU általános preferenciarendszeréből, és tudomásul veszi, hogy mindegyikük megfelel a fenntartható fejlődésért és jó irányításért létrehozott GSP+ követelményeinek; megjegyzi, hogy az igazságszolgáltatás és rendőrség területén folytatott regionális együttműködés és az integrált határigazgatás létrehozása alapvető fontosságú a régión belüli és az EU felé irányuló mobilitás előmozdításához; sajnálja, hogy a továbbra is megoldatlan konfliktusok akadályozzák a mindhárom ország bevonásával megvalósuló regionális projektek végrehajtását;

| 26. | hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a kedvező üzleti légkör megteremtése és a magánszektor fejlesztése; megjegyzi, hogy Azerbajdzsán említésre méltó gazdasági növekedése főként az olaj- és gázbevételeken alapul; támogatja a gazdaságot a külföldi befektetők számára vonzóbbá tevő reformfolyamatot; arra ösztönzi az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) történő csatlakozásról folytatott tárgyalásaikat, és felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa Azerbajdzsánt ebben a folyamatban; üdvözli a gazdasági reformok terén Örményországban és Grúziában elért előrehaladást; rámutat azonban, hogy Örményország és Grúzia gazdasági fejlődését befolyásolta a gazdasági világválság, és üdvözli az EU 2009 végén hozott határozatát, amely lehetővé tette makrofinanciális segítség nyújtását a két ország számára; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos a kedvező üzleti légkör megteremtése és a magánszektor fejlesztése; megjegyzi, hogy Azerbajdzsán említésre méltó gazdasági növekedése főként az olaj- és gázbevételeken alapul; támogatja a gazdaságot a külföldi befektetők számára vonzóbbá tevő reformfolyamatot; arra ösztönzi az azerbajdzsáni hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) történő csatlakozásról folytatott tárgyalásaikat, és felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa Azerbajdzsánt ebben a folyamatban; üdvözli a gazdasági reformok terén Örményországban és Grúziában elért előrehaladást; rámutat azonban, hogy Örményország és Grúzia gazdasági fejlődését befolyásolta a gazdasági világválság, és üdvözli az EU 2009 végén hozott határozatát, amely lehetővé tette makrofinanciális segítség nyújtását a két ország számára;

| 27. | aggodalmának ad hangot a dél-kaukázusi katonai és védelmi kiadások gyors növekedése, és a katonai arzenálok létrehozása miatt; rámutat arra, hogy a hazai költségvetések eme fontos része számottevő pénzügyi forrásokat von el olyan sürgetőbb kérdésektől, mint a szegénység csökkentése, a szociális biztonság és a gazdasági fejlődés; e tekintetben felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot annak megakadályozására, hogy az EU makrofinanszírozási támogatásából közvetve a katonai kapacitásépítést támogassák a régióban; |
| --- | --- |

27.

aggodalmának ad hangot a dél-kaukázusi katonai és védelmi kiadások gyors növekedése, és a katonai arzenálok létrehozása miatt; rámutat arra, hogy a hazai költségvetések eme fontos része számottevő pénzügyi forrásokat von el olyan sürgetőbb kérdésektől, mint a szegénység csökkentése, a szociális biztonság és a gazdasági fejlődés; e tekintetben felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot annak megakadályozására, hogy az EU makrofinanszírozási támogatásából közvetve a katonai kapacitásépítést támogassák a régióban;

| 28. | rámutat a Dél-Kaukázus geopolitikai szempontból stratégiai elhelyezkedésére és a Kaszpi-tenger térsége, illetve Közép-Ázsia Európával való energiai, közlekedési és kommunikációs összekötő folyosó jellegének egyre növekvő jelentőségére; ebből következően rendkívül fontosnak tartja, hogy a Dél-Kaukázussal folytatott uniós együttműködés a legfontosabb teendők között szerepeljen, különösen az energiával kapcsolatos ügyekben; hangsúlyozza, hogy a három ország kulcsfontosságú szerepet tölt be az energiaforrások tranzitja, valamint az EU energiaellátásának és szállítási útvonalainak diverzifikálása szempontjából; ennek fényében ismételten emlékeztet arra, hogy az Uniónak konkrét lépéseket kell tennie a régió politikai stabilitásának biztosítása érdekében; üdvözli Azerbajdzsán és Grúzia hajlandóságát arra, hogy továbbra is aktív szerepet játsszon a piaci alapú energiaellátás előmozdításában és a tranzitútvonalak diverzifikálásában a régióban; határozottan azt javasolja az érintett országoknak és a Bizottságnak, hogy vonják be Örményországot a régióban zajló lényeges szállítási és energetikai projektekbe; |
| --- | --- |

28.

rámutat a Dél-Kaukázus geopolitikai szempontból stratégiai elhelyezkedésére és a Kaszpi-tenger térsége, illetve Közép-Ázsia Európával való energiai, közlekedési és kommunikációs összekötő folyosó jellegének egyre növekvő jelentőségére; ebből következően rendkívül fontosnak tartja, hogy a Dél-Kaukázussal folytatott uniós együttműködés a legfontosabb teendők között szerepeljen, különösen az energiával kapcsolatos ügyekben; hangsúlyozza, hogy a három ország kulcsfontosságú szerepet tölt be az energiaforrások tranzitja, valamint az EU energiaellátásának és szállítási útvonalainak diverzifikálása szempontjából; ennek fényében ismételten emlékeztet arra, hogy az Uniónak konkrét lépéseket kell tennie a régió politikai stabilitásának biztosítása érdekében; üdvözli Azerbajdzsán és Grúzia hajlandóságát arra, hogy továbbra is aktív szerepet játsszon a piaci alapú energiaellátás előmozdításában és a tranzitútvonalak diverzifikálásában a régióban; határozottan azt javasolja az érintett országoknak és a Bizottságnak, hogy vonják be Örményországot a régióban zajló lényeges szállítási és energetikai projektekbe;

| 29. | 30. elismeri a régiónak az EU energia-együttműködési és energiabiztonsági politikája szempontból fennálló jelentőségét, különösen a déli folyosó (Nabucco és Fehér Áramlat) kiépítése fényében; hangsúlyozza az EU–Azerbajdzsán energiaügyi partnerség elmélyítésének jelentőségét, és rámutat Azerbajdzsán energiakészletének hatalmas értékére, és annak az ország gazdasági fejlődésében betöltött alapvető szerepére; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a természetes források kiaknázásából származó haszon egyenletes elosztását, illetve annak az ország egészének fejlesztésébe történő befektetetését, ami lehetővé teszi az ország számára egy esetleges olajtermelési visszaesés negatív következményei elleni önvédelmet; tudomásul veszi az Azerbajdzsán és Oroszország közötti partnerség elmélyülését, különösen az energiaágazatban, és üdvözli ebben az összefüggésben Azerbajdzsánnak gazdasága diverzifikálására irányuló törekvéseit; hangsúlyozza az energiaágazat átláthatóságának fontosságát a szóban forgó régióban, ami a befektetői bizalom kulcsfontosságú előfeltétele, és helyesli, hogy Azerbajdzsán részt vesz a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésében; |
| --- | --- |

29.

30. elismeri a régiónak az EU energia-együttműködési és energiabiztonsági politikája szempontból fennálló jelentőségét, különösen a déli folyosó (Nabucco és Fehér Áramlat) kiépítése fényében; hangsúlyozza az EU–Azerbajdzsán energiaügyi partnerség elmélyítésének jelentőségét, és rámutat Azerbajdzsán energiakészletének hatalmas értékére, és annak az ország gazdasági fejlődésében betöltött alapvető szerepére; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a természetes források kiaknázásából származó haszon egyenletes elosztását, illetve annak az ország egészének fejlesztésébe történő befektetetését, ami lehetővé teszi az ország számára egy esetleges olajtermelési visszaesés negatív következményei elleni önvédelmet; tudomásul veszi az Azerbajdzsán és Oroszország közötti partnerség elmélyülését, különösen az energiaágazatban, és üdvözli ebben az összefüggésben Azerbajdzsánnak gazdasága diverzifikálására irányuló törekvéseit; hangsúlyozza az energiaágazat átláthatóságának fontosságát a szóban forgó régióban, ami a befektetői bizalom kulcsfontosságú előfeltétele, és helyesli, hogy Azerbajdzsán részt vesz a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésében;

| 30. | elismeri, hogy alapvető szerepet kap az új infrastruktúrák és szállítási folyosók kifejlesztése, azaz a kaszpi-tengeri és a fekete-tengeri övezetet a dél-kaukázusi régión keresztül vagy onnan kiindulva összekötő projektek, melyekről az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata is említést tett; ebben a tekintetben támogat valamennyi olyan kezdeményezést, amely erőteljesebb párbeszéd kialakulásához vezet a termelők/fogyasztók és a tranzitországok között, az energiával kapcsolatos szabályozási rendszerekkel és az ellátás biztonságát garantáló szabályozással kapcsolatos szaktudás, valamint a legjobb gyakorlatok cseréjével, beleértve az átláthatósági és a szolidaritási mechanizmusokat és az energia-ellátási zavarokkal kapcsolatos korai előrejelző mechanizmusok kidolgozását; úgy véli, hogy ennek együtt kell járnia a szabályozási keretek egymáshoz közelítésével, a piaci integrációval, valamint a megkülönböztetésmentesség biztosításával a határokon átnyúló szállítási infrastruktúrák tekintetében; |
| --- | --- |

30.

elismeri, hogy alapvető szerepet kap az új infrastruktúrák és szállítási folyosók kifejlesztése, azaz a kaszpi-tengeri és a fekete-tengeri övezetet a dél-kaukázusi régión keresztül vagy onnan kiindulva összekötő projektek, melyekről az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata is említést tett; ebben a tekintetben támogat valamennyi olyan kezdeményezést, amely erőteljesebb párbeszéd kialakulásához vezet a termelők/fogyasztók és a tranzitországok között, az energiával kapcsolatos szabályozási rendszerekkel és az ellátás biztonságát garantáló szabályozással kapcsolatos szaktudás, valamint a legjobb gyakorlatok cseréjével, beleértve az átláthatósági és a szolidaritási mechanizmusokat és az energia-ellátási zavarokkal kapcsolatos korai előrejelző mechanizmusok kidolgozását; úgy véli, hogy ennek együtt kell járnia a szabályozási keretek egymáshoz közelítésével, a piaci integrációval, valamint a megkülönböztetésmentesség biztosításával a határokon átnyúló szállítási infrastruktúrák tekintetében;

| 31. | hangsúlyozza az energiahatékonysági intézkedések támogatásának, a megújuló energiaforrásokba történő befektetéseknek, valamint a környezetvédelmi szempontok figyelembevételének fontosságát; elismeri, hogy az ellátást biztosító források sokféleségének megteremtése létfontosságú, és csak a szomszédos államokkal folytatott megerősített együttműködés keretében érhető el; úgy véli, hogy a Kaukázusi Regionális Környezetvédelmi Központot megfelelő finanszírozásban és támogatásban kell részesíteni annak érdekében, hogy hitelt érdemlő határokon árnyúló projekteket is végre lehessen hajtani; dicséretesnek tartja Azerbajdzsánnak az alternatív energiaforrások fejlesztése kormányzati prioritássá tételére vonatkozó terveit és ösztönzi hasonló célok megvalósítását; üdvözli Örményország azon döntését, miszerint megszüntetik a medzamori nukleáris üzemet, és arra ösztönzi az örmény hatóságokat, hogy az EU kérésének megfelelően keressenek életképes alternatív megoldásokat az energiaellátásra; üdvözli a grúz kormánynak a vízenergia-szektor fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit, és kiemeli az EU támogatásának szükségességét e tekintetben; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza az energiahatékonysági intézkedések támogatásának, a megújuló energiaforrásokba történő befektetéseknek, valamint a környezetvédelmi szempontok figyelembevételének fontosságát; elismeri, hogy az ellátást biztosító források sokféleségének megteremtése létfontosságú, és csak a szomszédos államokkal folytatott megerősített együttműködés keretében érhető el; úgy véli, hogy a Kaukázusi Regionális Környezetvédelmi Központot megfelelő finanszírozásban és támogatásban kell részesíteni annak érdekében, hogy hitelt érdemlő határokon árnyúló projekteket is végre lehessen hajtani; dicséretesnek tartja Azerbajdzsánnak az alternatív energiaforrások fejlesztése kormányzati prioritássá tételére vonatkozó terveit és ösztönzi hasonló célok megvalósítását; üdvözli Örményország azon döntését, miszerint megszüntetik a medzamori nukleáris üzemet, és arra ösztönzi az örmény hatóságokat, hogy az EU kérésének megfelelően keressenek életképes alternatív megoldásokat az energiaellátásra; üdvözli a grúz kormánynak a vízenergia-szektor fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit, és kiemeli az EU támogatásának szükségességét e tekintetben;

| 32. | úgy ítéli meg, hogy a szociális partnerek bevonásán keresztül a társadalmi kohézió és a társadalmi párbeszéd megerősítése, a nemek közötti egyenlőség és a nők jogainak előmozdítása, az oktatásba és az egészségügybe való befektetés, a humántőke-fejlesztés, valamint a megfelelő életszínvonal biztosítása elengedhetetlen egy élénk demokratikus társadalom kiépítéséhez; pozitívnak értékeli, hogy a három ország saját programokat fogadott el a szegénység csökkentésére, és ösztönzi őket a programok teljes körű végrehajtására; |
| --- | --- |

32.

úgy ítéli meg, hogy a szociális partnerek bevonásán keresztül a társadalmi kohézió és a társadalmi párbeszéd megerősítése, a nemek közötti egyenlőség és a nők jogainak előmozdítása, az oktatásba és az egészségügybe való befektetés, a humántőke-fejlesztés, valamint a megfelelő életszínvonal biztosítása elengedhetetlen egy élénk demokratikus társadalom kiépítéséhez; pozitívnak értékeli, hogy a három ország saját programokat fogadott el a szegénység csökkentésére, és ösztönzi őket a programok teljes körű végrehajtására;

Egy EU-stratégia felé

| 33. | üdvözli a keleti partnerséget, és tudomásul veszi az ezzel kapcsolatos kezdeményezéseket és megrendezett találkozókat; hangsúlyozza, hogy hitelességük érdekében ezeket konkrét projekteknek és megfelelő ösztönzőknek kell kísérniük; szándékában áll továbbfejleszteni a partnerség parlamenti dimenzióját; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a keleti partnerséget, és tudomásul veszi az ezzel kapcsolatos kezdeményezéseket és megrendezett találkozókat; hangsúlyozza, hogy hitelességük érdekében ezeket konkrét projekteknek és megfelelő ösztönzőknek kell kísérniük; szándékában áll továbbfejleszteni a partnerség parlamenti dimenzióját;

| 34. | üdvözli a keleti partnerség által a dél-kaukázusi országok és az EU közötti kétoldalú kapcsolatok elmélyítésére azáltal kínált lehetőséget, hogy társulási megállapodások formájában új szerződéses kapcsolatokat hoznak létre; rávilágít annak fontosságára, hogy a jelenlegi cselekvési terveket követő dokumentumokba mérföldköveket és referenciaszinteket építsenek be; emlékeztet arra, hogy a tárgyalások megkezdésének feltételei közé tartozik a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok megfelelő szintű tiszteletben tartása, és felszólítja a Bizottságot, hogy szükség esetén biztosítson technikai segítségnyújtást, hogy támogassa ezen országokat az előfeltételek teljesítésében; üdvözli különösen a keleti partnerség által innovatív eszközként kínált átfogó intézményépítési programot (CIB), amelynek kifejezett célja segítséget nyújtani az országoknak ezen előfeltételek teljesítésében; ismételten hangsúlyozza az Európai Parlament előjogát, hogy haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a társulási megállapodásokról folyó tárgyalások valamennyi szakaszában, azért is, mivel jóváhagyását kell majd adnia a megállapodások megkötéséhez; arra számít, hogy a társulási megállapodások valamennyi dél-kaukázusi ország általi végrehajtása felgyorsítja a gazdasági integráció és az EU-val folytatott politikai együttműködés folyamatát; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a keleti partnerség által a dél-kaukázusi országok és az EU közötti kétoldalú kapcsolatok elmélyítésére azáltal kínált lehetőséget, hogy társulási megállapodások formájában új szerződéses kapcsolatokat hoznak létre; rávilágít annak fontosságára, hogy a jelenlegi cselekvési terveket követő dokumentumokba mérföldköveket és referenciaszinteket építsenek be; emlékeztet arra, hogy a tárgyalások megkezdésének feltételei közé tartozik a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok megfelelő szintű tiszteletben tartása, és felszólítja a Bizottságot, hogy szükség esetén biztosítson technikai segítségnyújtást, hogy támogassa ezen országokat az előfeltételek teljesítésében; üdvözli különösen a keleti partnerség által innovatív eszközként kínált átfogó intézményépítési programot (CIB), amelynek kifejezett célja segítséget nyújtani az országoknak ezen előfeltételek teljesítésében; ismételten hangsúlyozza az Európai Parlament előjogát, hogy haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a társulási megállapodásokról folyó tárgyalások valamennyi szakaszában, azért is, mivel jóváhagyását kell majd adnia a megállapodások megkötéséhez; arra számít, hogy a társulási megállapodások valamennyi dél-kaukázusi ország általi végrehajtása felgyorsítja a gazdasági integráció és az EU-val folytatott politikai együttműködés folyamatát;

| 35. | úgy ítéli meg, hogy az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek és azok végrehajtása a kötelezettségvállalások betartása és az EU-val folytatott kétoldalú kapcsolatok előrehaladása értékelésének, valamint az érintett országokkal kötött szerződéses kapcsolatok elmélyítésével kapcsolatos megfontolásoknak az alapjául szolgának; tudomásul veszi Grúzia és Örményország elkötelezettségét az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek végrehajtása mellett, és felszólítja Azerbajdzsánt, hogy gyorsítsa fel erőfeszítéseit ezen a téren; véleménye szerint az Európai Parlamentnek is részt kellene vennie ebben a folyamatban; rámutat, hogy a három ország különböző mértékű haladást ért el az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek végrehajtásában; úgy véli, hogy az újabb társulási megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokon figyelembe kell venni ezeket a különbségeket és a különböző célokat, valamint a regionális dimenziót, valamint azt, hogy az országok számára egyenlő bánásmódot kell biztosítani; |
| --- | --- |

35.

úgy ítéli meg, hogy az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek és azok végrehajtása a kötelezettségvállalások betartása és az EU-val folytatott kétoldalú kapcsolatok előrehaladása értékelésének, valamint az érintett országokkal kötött szerződéses kapcsolatok elmélyítésével kapcsolatos megfontolásoknak az alapjául szolgának; tudomásul veszi Grúzia és Örményország elkötelezettségét az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek végrehajtása mellett, és felszólítja Azerbajdzsánt, hogy gyorsítsa fel erőfeszítéseit ezen a téren; véleménye szerint az Európai Parlamentnek is részt kellene vennie ebben a folyamatban; rámutat, hogy a három ország különböző mértékű haladást ért el az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek végrehajtásában; úgy véli, hogy az újabb társulási megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokon figyelembe kell venni ezeket a különbségeket és a különböző célokat, valamint a regionális dimenziót, valamint azt, hogy az országok számára egyenlő bánásmódot kell biztosítani;

| 36. | úgy véli, hogy kellően meg kell erősíteni a Dél-Kaukázusra irányuló uniós stratégia regionális dimenzióját; üdvözli e tekintetben, hogy további pénzügyi forrásokat rendeltek az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközhöz a keleti partnerség keretében, a regionális fejlesztési programok és a többoldalú együttműködés céljából; felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg a három dél-kaukázusi országra vonatkozó regionális és határokon átnyúló projektek és programok körét olyan területeken, mint a közlekedés, a környezetvédelem, a kultúra és a civil társadalom, annak érdekében, hogy konkrét ösztönzőket nyújtsanak az együttműködés erősítéséhez és a felek közötti bizalom kiépítéséhez; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy kellően meg kell erősíteni a Dél-Kaukázusra irányuló uniós stratégia regionális dimenzióját; üdvözli e tekintetben, hogy további pénzügyi forrásokat rendeltek az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközhöz a keleti partnerség keretében, a regionális fejlesztési programok és a többoldalú együttműködés céljából; felszólítja a Bizottságot, hogy határozza meg a három dél-kaukázusi országra vonatkozó regionális és határokon átnyúló projektek és programok körét olyan területeken, mint a közlekedés, a környezetvédelem, a kultúra és a civil társadalom, annak érdekében, hogy konkrét ösztönzőket nyújtsanak az együttműködés erősítéséhez és a felek közötti bizalom kiépítéséhez;

| 37. | emlékeztet arra, hogy a Dél-Kaukázus országai a fekete-tengeri szinergiakezdeményezés részesei is, amely a bizonyos területeken megvalósuló – többek között határokon átnyúló programokon keresztül történő – regionális együttműködés elősegítése révén fokozza a partnerek egymás iránti bizalmát; hangsúlyozza a fekete-tengeri régió EU szempontjából betöltött jelentőségét, és kéri a Tanácsot és a Bizottságot, különösen pedig a Bizottság alelnökét/a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőt, hogy dolgozzanak ki elképzeléseket és stratégiákat a fekete-tengeri országok közötti erőteljesebb együttműködésre és az Európai Unióhoz fűződő kapcsolatok bővítésére vonatkozóan; e célból egy intézményesített struktúra létrehozását ajánlja egy Fekete-tengeri Unió formájában; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy a Dél-Kaukázus országai a fekete-tengeri szinergiakezdeményezés részesei is, amely a bizonyos területeken megvalósuló – többek között határokon átnyúló programokon keresztül történő – regionális együttműködés elősegítése révén fokozza a partnerek egymás iránti bizalmát; hangsúlyozza a fekete-tengeri régió EU szempontjából betöltött jelentőségét, és kéri a Tanácsot és a Bizottságot, különösen pedig a Bizottság alelnökét/a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőt, hogy dolgozzanak ki elképzeléseket és stratégiákat a fekete-tengeri országok közötti erőteljesebb együttműködésre és az Európai Unióhoz fűződő kapcsolatok bővítésére vonatkozóan; e célból egy intézményesített struktúra létrehozását ajánlja egy Fekete-tengeri Unió formájában;

| 38. | ismételten megerősíti, hogy Oroszország, Törökország és az USA álláspontja lényeges szerepet játszik a dél-kaukázusi konfliktusok megoldásában; hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség fejlesztésének nem Oroszország elszigetelése a célja, hanem éppen ellenkezőleg, a béke, a stabilitás és a fenntartható gazdasági fejlődés megteremtése valamennyi érintett fél számára, ami előnyös a régió egésze és a szomszédos országok szempontjából is; |
| --- | --- |

38.

ismételten megerősíti, hogy Oroszország, Törökország és az USA álláspontja lényeges szerepet játszik a dél-kaukázusi konfliktusok megoldásában; hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség fejlesztésének nem Oroszország elszigetelése a célja, hanem éppen ellenkezőleg, a béke, a stabilitás és a fenntartható gazdasági fejlődés megteremtése valamennyi érintett fél számára, ami előnyös a régió egésze és a szomszédos országok szempontjából is;

Biztonsági kérdések és a konfliktusok békés megoldása

| 39. | úgy véli, hogy a konfliktusmegoldási folyamat támogatása létfontosságú, és hogy az EU jó helyzetben van a bizalom kiépítése, az újjáépítés és a rehabilitáció támogatásához, illetve lehetősége van elősegíteni az érintett közösségek bevonását; ebből a szempontból döntő fontosságú teret engedni a polgári szerepvállalásnak, nemcsak a vezetők, hanem a civil szervezetek között is; továbbá úgy ítéli meg, hogy a régióban tapasztalt konfliktusok gyors megoldása érdekében magas szinten kell tartani az azokra irányuló nemzetközi figyelmet; elismeri, hogy a regionális együttműködés szükséges feltétele a bizalomépítésnek és a biztonság megerősítésének az európai szomszédságpolitika prioritásaival összhangban; felszólítja valamennyi felet, hogy teljes körűen vegyenek részt a keleti partnerség keretében megvalósuló többoldalú együttműködésben, anélkül, hogy a konfliktusok végleges rendezéséhez kötnék azt; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a konfliktusmegoldási folyamat támogatása létfontosságú, és hogy az EU jó helyzetben van a bizalom kiépítése, az újjáépítés és a rehabilitáció támogatásához, illetve lehetősége van elősegíteni az érintett közösségek bevonását; ebből a szempontból döntő fontosságú teret engedni a polgári szerepvállalásnak, nemcsak a vezetők, hanem a civil szervezetek között is; továbbá úgy ítéli meg, hogy a régióban tapasztalt konfliktusok gyors megoldása érdekében magas szinten kell tartani az azokra irányuló nemzetközi figyelmet; elismeri, hogy a regionális együttműködés szükséges feltétele a bizalomépítésnek és a biztonság megerősítésének az európai szomszédságpolitika prioritásaival összhangban; felszólítja valamennyi felet, hogy teljes körűen vegyenek részt a keleti partnerség keretében megvalósuló többoldalú együttműködésben, anélkül, hogy a konfliktusok végleges rendezéséhez kötnék azt;

| 40. | hangsúlyozza a régióbeli rögzült konfliktusok átgyűrűzésének lehetséges veszélyét; ezzel összefüggésben javasolja a dél-kaukázusi régió biztonságáról és az együttműködésről szóló konferencia létrehozását, amely egy dél-kaukázusi stabilitási paktum kidolgozása céljából összefogná az érintett országokat és az érdekelt regionális és globális szereplőket; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a régióbeli rögzült konfliktusok átgyűrűzésének lehetséges veszélyét; ezzel összefüggésben javasolja a dél-kaukázusi régió biztonságáról és az együttműködésről szóló konferencia létrehozását, amely egy dél-kaukázusi stabilitási paktum kidolgozása céljából összefogná az érintett országokat és az érdekelt regionális és globális szereplőket;

| 41. | tudomásul veszi, hogy az EU részt vesz a régió konfliktusainak megoldási folyamatában, és úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése indokolja az EU még kiemelkedőbb szerepét; teljes körűen támogatja az EU dél-kaukázusi különleges képviselőjét (EUSR), Peter Semneby urat; üdvözli az EU grúziai megfigyelő missziójának munkáját, és szorgalmazza, hogy az EU fokozottan próbálja meggyőzni Oroszországot és a de facto hatóságokat, hogy ne gátolják az EU megfigyelő misszióját abban, hogy eljusson Dél-Oszétiába és Abháziába; úgy ítéli meg, hogy az EU-nak most lehetősége van támogatni a hegyi-karabahi konfliktus rendezését, és hangsúlyozza az EU részvételének fontosságát ebben a folyamatban; ezért elkerülhetetlennek tartja, hogy az EU Minszk-csoportban betöltött szerepét megerősítsék a csoport francia társelnökének adott uniós megbízáson keresztül; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg humanitárius segítségnyújtás és támogatás lehetőségét a hegyi-karabahi régió lakossága, valamint a régiót elhagyó belső menekültek és menekültek számára; felkéri a Bizottságot és Semneby különleges képviselőt, hogy az abháziai és oszétiai segítségnyújást és információterjesztést Hegyi-Karabahra is terjessze ki; |
| --- | --- |

41.

tudomásul veszi, hogy az EU részt vesz a régió konfliktusainak megoldási folyamatában, és úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése indokolja az EU még kiemelkedőbb szerepét; teljes körűen támogatja az EU dél-kaukázusi különleges képviselőjét (EUSR), Peter Semneby urat; üdvözli az EU grúziai megfigyelő missziójának munkáját, és szorgalmazza, hogy az EU fokozottan próbálja meggyőzni Oroszországot és a de facto hatóságokat, hogy ne gátolják az EU megfigyelő misszióját abban, hogy eljusson Dél-Oszétiába és Abháziába; úgy ítéli meg, hogy az EU-nak most lehetősége van támogatni a hegyi-karabahi konfliktus rendezését, és hangsúlyozza az EU részvételének fontosságát ebben a folyamatban; ezért elkerülhetetlennek tartja, hogy az EU Minszk-csoportban betöltött szerepét megerősítsék a csoport francia társelnökének adott uniós megbízáson keresztül; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg humanitárius segítségnyújtás és támogatás lehetőségét a hegyi-karabahi régió lakossága, valamint a régiót elhagyó belső menekültek és menekültek számára; felkéri a Bizottságot és Semneby különleges képviselőt, hogy az abháziai és oszétiai segítségnyújást és információterjesztést Hegyi-Karabahra is terjessze ki;

| 42. | felszólítja a Bizottság alelnökét/a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőt, hogy szorosan kövesse nyomon a régióban tapasztalható fejlődést és aktívan vegyen részt konfliktus megoldásának folyamatában; elismeréssel tekint a dél-kaukázusi különleges képviselő munkájára, és hangot ad abbéli reményének, hogy a főképviselő biztosítja e munka folytonosságát és következetességét; arra ösztönzi a Tanácsot, hogy vegye fontolóra a KBVP keretében rendelkezésre álló eszközök használatát a béketeremtési és konfliktuskezelési folyamatban való részvétele megerősítése céljából; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottság alelnökét/a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőt, hogy szorosan kövesse nyomon a régióban tapasztalható fejlődést és aktívan vegyen részt konfliktus megoldásának folyamatában; elismeréssel tekint a dél-kaukázusi különleges képviselő munkájára, és hangot ad abbéli reményének, hogy a főképviselő biztosítja e munka folytonosságát és következetességét; arra ösztönzi a Tanácsot, hogy vegye fontolóra a KBVP keretében rendelkezésre álló eszközök használatát a béketeremtési és konfliktuskezelési folyamatban való részvétele megerősítése céljából;

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a bizalomépítést, valamint a közösségek között és az egyes közösségeken belüli bizalom elmélyítését célzó intézkedések tekintélyes pénzügyi és technikai támogatásának lehetőségét, valamint vegyen részt a rehabilitációban és az újjáépítésben valamennyi konfliktussal sújtott régióban, például bevételteremtő és a belső menekültek és a visszatérők társadalmi-gazdasági integrációját segítő, illetve a lakóhelyek rehabilitációját célzó projekteken, és a párbeszédre és a közvetítésre irányuló intézkedéseken keresztül, és folytassa a helyi közösségek és az egyének közötti megbékélést és kapcsolatteremtést támogató civil társadalmi projektek kidolgozását és támogatását; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a bizalomépítést, valamint a közösségek között és az egyes közösségeken belüli bizalom elmélyítését célzó intézkedések tekintélyes pénzügyi és technikai támogatásának lehetőségét, valamint vegyen részt a rehabilitációban és az újjáépítésben valamennyi konfliktussal sújtott régióban, például bevételteremtő és a belső menekültek és a visszatérők társadalmi-gazdasági integrációját segítő, illetve a lakóhelyek rehabilitációját célzó projekteken, és a párbeszédre és a közvetítésre irányuló intézkedéseken keresztül, és folytassa a helyi közösségek és az egyének közötti megbékélést és kapcsolatteremtést támogató civil társadalmi projektek kidolgozását és támogatását;

Demokratizálódás, emberi jogok és jogállamiság

| 44. | támogatja az ezen elvek és folyamatok előmozdítását célzó uniós finanszírozást és segítségnyújtást a régióban, és úgy ítéli meg, hogy az uniós segítségnyújtáshoz politikai feltételeket kell kötni, például a politikai párbeszéd és reform, valamint a demokratizálódási folyamat előrehaladását; figyelmeztet, hogy a kormányok kihasználják a konfliktusokat arra, hogy eltereljék a nemzetközi közösség figyelmét a belügyekről; |
| --- | --- |

44.

támogatja az ezen elvek és folyamatok előmozdítását célzó uniós finanszírozást és segítségnyújtást a régióban, és úgy ítéli meg, hogy az uniós segítségnyújtáshoz politikai feltételeket kell kötni, például a politikai párbeszéd és reform, valamint a demokratizálódási folyamat előrehaladását; figyelmeztet, hogy a kormányok kihasználják a konfliktusokat arra, hogy eltereljék a nemzetközi közösség figyelmét a belügyekről;

| 45. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy gondoskodjanak a politikai feltételcsomagban vállalt kötelezettségek betartásáról, például a grúz kormány azon vállalásának teljesítéséről, amelynek értelmében a Bizottság és Grúzia közötti, a 2009. januári konfliktust követő uniós segítségnyújtási megállapodásában foglalt demokratikus reformoknak új lendületet adnak, valamint arra, hogy rendszeresen tegyenek jelentést az Európai Parlamentnek az előrehaladásról; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy gondoskodjanak a politikai feltételcsomagban vállalt kötelezettségek betartásáról, például a grúz kormány azon vállalásának teljesítéséről, amelynek értelmében a Bizottság és Grúzia közötti, a 2009. januári konfliktust követő uniós segítségnyújtási megállapodásában foglalt demokratikus reformoknak új lendületet adnak, valamint arra, hogy rendszeresen tegyenek jelentést az Európai Parlamentnek az előrehaladásról;

| 46. | üdvözli az EU Örményországgal foglalkozó magas szintű tanácsadó csoportjának munkáját; üdvözli, hogy a keleti partnerség keretében erőteljesebb pénzügyi támogatásra van lehetőség, beleértve az EU-val kötendő új társulási megállapodásokra irányuló tárgyalásokra való felkészülés támogatását, és felszólítja a Bizottságot, hogy tanulmányozza a testre szabott segítség felajánlásának lehetőségét Azerbajdzsánnak és Grúziának; |
| --- | --- |

46.

üdvözli az EU Örményországgal foglalkozó magas szintű tanácsadó csoportjának munkáját; üdvözli, hogy a keleti partnerség keretében erőteljesebb pénzügyi támogatásra van lehetőség, beleértve az EU-val kötendő új társulási megállapodásokra irányuló tárgyalásokra való felkészülés támogatását, és felszólítja a Bizottságot, hogy tanulmányozza a testre szabott segítség felajánlásának lehetőségét Azerbajdzsánnak és Grúziának;

| 47. | úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani a kisebbségek és kiszolgáltatott csoportok jogaira, és arra ösztönzi Örményországot, Azerbajdzsánt és Grúziát, hogy hajtsanak végre olyan közoktatási programokat az emberi jogok terén, amelyek előmozdítják a tolerancia, a pluralizmus és a sokszínűség értékeit, ideértve a szexuális kisebbségek és más marginalizált és stigmatizált csoportok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani a kisebbségek és kiszolgáltatott csoportok jogaira, és arra ösztönzi Örményországot, Azerbajdzsánt és Grúziát, hogy hajtsanak végre olyan közoktatási programokat az emberi jogok terén, amelyek előmozdítják a tolerancia, a pluralizmus és a sokszínűség értékeit, ideértve a szexuális kisebbségek és más marginalizált és stigmatizált csoportok tiszteletben tartását;

| 48. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Eutelsat megtagadta a grúz közszolgálati műsorszolgáltató orosz nyelvű műsorának sugárzását, mivel ez az elutasítás politikai indíttatásúnak tűnik; rámutat arra, hogy ez az elutasítás az orosz nyelvű regionális hallgatóság tekintetében lényegében az Intersputnik és annak fő ügyfele, a Gazprom Media Group kezébe adja a műholdas átvitel monopóliumát; hangsúlyozza, hogy kiemelkedő fontosságú, hogy egy demokratikus és pluralista társadalomban ne akadályozzák a független média sugározását; |
| --- | --- |

48.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Eutelsat megtagadta a grúz közszolgálati műsorszolgáltató orosz nyelvű műsorának sugárzását, mivel ez az elutasítás politikai indíttatásúnak tűnik; rámutat arra, hogy ez az elutasítás az orosz nyelvű regionális hallgatóság tekintetében lényegében az Intersputnik és annak fő ügyfele, a Gazprom Media Group kezébe adja a műholdas átvitel monopóliumát; hangsúlyozza, hogy kiemelkedő fontosságú, hogy egy demokratikus és pluralista társadalomban ne akadályozzák a független média sugározását;

| 49. | elismeri, hogy a keleti partnerség civil társadalmi fóruma potenciálisan egy valódi civil társadalom létrehozását és megerősítését elősegítő fórumként működhet a régió államaiban, és felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fórum számára a szükséges pénzügyi támogatást; felhívja a figyelmet a civil társadalmi projektek finanszírozásának fontosságára, és a régióban működő uniós delegációknak e projektek kiválasztásában betöltött szerepére, illetve e projektek jelentőségére a regionális szintű kapcsolatok elősegítése tekintetében; |
| --- | --- |

49.

elismeri, hogy a keleti partnerség civil társadalmi fóruma potenciálisan egy valódi civil társadalom létrehozását és megerősítését elősegítő fórumként működhet a régió államaiban, és felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fórum számára a szükséges pénzügyi támogatást; felhívja a figyelmet a civil társadalmi projektek finanszírozásának fontosságára, és a régióban működő uniós delegációknak e projektek kiválasztásában betöltött szerepére, illetve e projektek jelentőségére a regionális szintű kapcsolatok elősegítése tekintetében;

Gazdasági együttműködés és társadalmi fejlődés

| 50. | úgy ítéli meg, hogy az EU-nak folytatnia kell a régió gazdasági fejlődésének, kereskedelmének és befektetéseinek támogatását, és hogy a kereskedelempolitika a politikai stabilitás és gazdasági fejlődés kulcsfontosságú tényezője, amely a szegénység csökkentéséhez vezet a dél-kaukázusi régióban; úgy véli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások és a megállapodások megkötése e tekintetben nagyon fontos szerepet játszhatnak; felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje, hogyan tudná a régió országait segíteni a megállapodások előkészítése, megtárgyalása és jövőbeni végrehajtása terén, ideértve a jövőbeni, mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokból fakadó kötelezettségvállalások fenntartása tekintetében nyújtott támogatást, és kellő időben készítsen átfogó értékelést ezen megállapodások társadalmi és környezeti hatásáról; továbbá arra ösztönzi a dél-kaukázusi országokat, hogy vegyék fontolóra szabadkereskedelmi térség létrehozását egymás között; |
| --- | --- |

50.

úgy ítéli meg, hogy az EU-nak folytatnia kell a régió gazdasági fejlődésének, kereskedelmének és befektetéseinek támogatását, és hogy a kereskedelempolitika a politikai stabilitás és gazdasági fejlődés kulcsfontosságú tényezője, amely a szegénység csökkentéséhez vezet a dél-kaukázusi régióban; úgy véli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások és a megállapodások megkötése e tekintetben nagyon fontos szerepet játszhatnak; felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje, hogyan tudná a régió országait segíteni a megállapodások előkészítése, megtárgyalása és jövőbeni végrehajtása terén, ideértve a jövőbeni, mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokból fakadó kötelezettségvállalások fenntartása tekintetében nyújtott támogatást, és kellő időben készítsen átfogó értékelést ezen megállapodások társadalmi és környezeti hatásáról; továbbá arra ösztönzi a dél-kaukázusi országokat, hogy vegyék fontolóra szabadkereskedelmi térség létrehozását egymás között;

| 51. | kiemeli Örményország, Grúzia és Azerbajdzsán geopolitikai helyzetét az Európai Unió, az uniós tagjelölt Törökország, Oroszország és Irán viszonylatában; úgy véli, hogy a politikai stabilitást, az emberi jogok tiszteletben tartását, a fenntartható növekedést és jólétet elősegítő uniós politika egyik kulcseleme a kereskedelem, és úgy gondolja, hogy a Dél-Kaukázusra irányuló uniós stratégia regionális vetülete a kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatban folytatott tárgyalások regionális megközelítését teszi szükségessé; felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg közös gazdasági érdeket képviselő területeket, amelyek áthidalhatják a nézetkülönbségeket, elősegíthetik a párbeszédet és előmozdíthatják a regionális együttműködést; a régió integrálásának megvalósítása érdekében nagyobb uniós kötelezettségvállalásra és részvételre szólít fel, mivel a Közösség immáron kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a kereskedelempolitikával kapcsolatban; |
| --- | --- |

51.

kiemeli Örményország, Grúzia és Azerbajdzsán geopolitikai helyzetét az Európai Unió, az uniós tagjelölt Törökország, Oroszország és Irán viszonylatában; úgy véli, hogy a politikai stabilitást, az emberi jogok tiszteletben tartását, a fenntartható növekedést és jólétet elősegítő uniós politika egyik kulcseleme a kereskedelem, és úgy gondolja, hogy a Dél-Kaukázusra irányuló uniós stratégia regionális vetülete a kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatban folytatott tárgyalások regionális megközelítését teszi szükségessé; felszólítja a Bizottságot, hogy határozzon meg közös gazdasági érdeket képviselő területeket, amelyek áthidalhatják a nézetkülönbségeket, elősegíthetik a párbeszédet és előmozdíthatják a regionális együttműködést; a régió integrálásának megvalósítása érdekében nagyobb uniós kötelezettségvállalásra és részvételre szólít fel, mivel a Közösség immáron kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a kereskedelempolitikával kapcsolatban;

| 52. | üdvözli a 2008 májusában Grúzia és Örményország vonatkozásában elkészített megvalósíthatósági tanulmányok következtetéseit, amelyek azt mutatták, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások (DCFTA) jelentős gazdasági előnyökkel járnának ezen országok és az EU számára, ezáltal lehetővé téve a Bizottság számára, hogy a jövőbeli mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások előkészítő szakaszába lépjen; ösztönzi Grúziát, Örményországot és Azerbajdzsánt, hogy érjenek el jelentősebb előrehaladást saját európai szomszédságpolitikai cselekvési terveik és a Bizottság ajánlásainak teljesítésében, különösen igazgatási és intézményi kapacitásaik javítása és a szabályozási reformok végrehajtása terén (különös tekintettel a szellemi tulajdonjogok alacsony szintű védelmére mindhárom országban), ami az ilyen nagyratörő szabadkereskedelmi megállapodások hatékony végrehajtásának és hatásai fenntartásának egyik szükséges előfeltétele; úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások Grúziával, Örményországgal és Azerbajdzsánnal való megkötése nemcsak gazdasági növekedést eredményezhet, hanem fokozhatja a külföldi befektetést, új munkahelyeket teremthet és felszámolhatja a szegénységet; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a 2008 májusában Grúzia és Örményország vonatkozásában elkészített megvalósíthatósági tanulmányok következtetéseit, amelyek azt mutatták, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások (DCFTA) jelentős gazdasági előnyökkel járnának ezen országok és az EU számára, ezáltal lehetővé téve a Bizottság számára, hogy a jövőbeli mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások előkészítő szakaszába lépjen; ösztönzi Grúziát, Örményországot és Azerbajdzsánt, hogy érjenek el jelentősebb előrehaladást saját európai szomszédságpolitikai cselekvési terveik és a Bizottság ajánlásainak teljesítésében, különösen igazgatási és intézményi kapacitásaik javítása és a szabályozási reformok végrehajtása terén (különös tekintettel a szellemi tulajdonjogok alacsony szintű védelmére mindhárom országban), ami az ilyen nagyratörő szabadkereskedelmi megállapodások hatékony végrehajtásának és hatásai fenntartásának egyik szükséges előfeltétele; úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások Grúziával, Örményországgal és Azerbajdzsánnal való megkötése nemcsak gazdasági növekedést eredményezhet, hanem fokozhatja a külföldi befektetést, új munkahelyeket teremthet és felszámolhatja a szegénységet;

| 53. | emlékeztet arra, hogy az energiabiztonság kérdése mindenkit érintő téma; ezért sürgeti az EU-t, hogy biztosítson sokkal nagyobb mértékű támogatást a régió energiaprojektjeihez az európai normákkal összhangban, ideértve az energiahatékonyságot és az alternatív energiaforrások fejlesztését támogató projekteket, valamint fokozza az energiával kapcsolatos kérdésekben az együttműködést, és folytassa eltökélten a déli energiafolyosó – beleértve a Nabucco gázvezeték – mihamarabbi befejezésére irányuló munkát; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az energiával és a közlekedéssel kapcsolatos projektek a Dél-Kaukázusban elősegítsék a három ország közötti kapcsolatokat és ne vezessenek bizonyos közösségek kirekesztéséhez; megerősíti a bakui kezdeményezés és azt támogató INOGATE és TRACECA programok jelentőségét; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet arra, hogy az energiabiztonság kérdése mindenkit érintő téma; ezért sürgeti az EU-t, hogy biztosítson sokkal nagyobb mértékű támogatást a régió energiaprojektjeihez az európai normákkal összhangban, ideértve az energiahatékonyságot és az alternatív energiaforrások fejlesztését támogató projekteket, valamint fokozza az energiával kapcsolatos kérdésekben az együttműködést, és folytassa eltökélten a déli energiafolyosó – beleértve a Nabucco gázvezeték – mihamarabbi befejezésére irányuló munkát; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az energiával és a közlekedéssel kapcsolatos projektek a Dél-Kaukázusban elősegítsék a három ország közötti kapcsolatokat és ne vezessenek bizonyos közösségek kirekesztéséhez; megerősíti a bakui kezdeményezés és azt támogató INOGATE és TRACECA programok jelentőségét;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a politikai stabilitás alapvető jelentőséggel bír a megbízható és zavartalan energiaellátás szempontjából, annak érdekében, hogy megfelelő körülmények álljanak rendelkezésre az infrastrukturális fejlesztésekhez; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a Baku–Tbiliszi–Ceyhan (BTC) és a Baku–Tbiliszi–Erzerum (BTE) gázvezetékek által alkotott kettős energiafolyosó előmozdítja az EU és a Kaszpi-tenger térsége egymáshoz való közeledését; felszólít a három kaukázusi állammal az energia területére vonatkozóan megkötött kétoldalú megállapodások és egyetértési megállapodások megújítására, az energia-ellátási zavarok esetén követendő magatartási kódexet és különleges intézkedéseket meghatározó „energiabiztonsági záradék” beemelésével; úgy véli, hogy az ezen országokkal folytatott, széles körű társulási megállapodások megkötésére irányuló tárgyalások során foglalkozni kell az energiabiztonsággal és az energiatranzittal kapcsolatos rendelkezésekkel; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a politikai stabilitás alapvető jelentőséggel bír a megbízható és zavartalan energiaellátás szempontjából, annak érdekében, hogy megfelelő körülmények álljanak rendelkezésre az infrastrukturális fejlesztésekhez; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a Baku–Tbiliszi–Ceyhan (BTC) és a Baku–Tbiliszi–Erzerum (BTE) gázvezetékek által alkotott kettős energiafolyosó előmozdítja az EU és a Kaszpi-tenger térsége egymáshoz való közeledését; felszólít a három kaukázusi állammal az energia területére vonatkozóan megkötött kétoldalú megállapodások és egyetértési megállapodások megújítására, az energia-ellátási zavarok esetén követendő magatartási kódexet és különleges intézkedéseket meghatározó „energiabiztonsági záradék” beemelésével; úgy véli, hogy az ezen országokkal folytatott, széles körű társulási megállapodások megkötésére irányuló tárgyalások során foglalkozni kell az energiabiztonsággal és az energiatranzittal kapcsolatos rendelkezésekkel;

| 55. | ismételten megerősíti, hogy az emberek közötti közvetlen kapcsolatok, illetve a főleg a fiatalokat célzó mobilitási programok, valamint az EU régióival és a nagyfokú autonómiát élvező nemzeti kisebbségekkel rendelkező helyi közösségekkel folytatott testvérprogramok rendkívül fontosak; úgy véli, hogy a mobilitási programokban részt vevő hallgatók, tanárok és kutatók számát jelentősen növelni kell; üdvözli a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások megkötését Grúziával, és felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az Örményországgal és Azerbajdzsánnal kötendő vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások érdekében; |
| --- | --- |

55.

ismételten megerősíti, hogy az emberek közötti közvetlen kapcsolatok, illetve a főleg a fiatalokat célzó mobilitási programok, valamint az EU régióival és a nagyfokú autonómiát élvező nemzeti kisebbségekkel rendelkező helyi közösségekkel folytatott testvérprogramok rendkívül fontosak; úgy véli, hogy a mobilitási programokban részt vevő hallgatók, tanárok és kutatók számát jelentősen növelni kell; üdvözli a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások megkötését Grúziával, és felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az Örményországgal és Azerbajdzsánnal kötendő vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások érdekében;

| 56. | megerősíti, hogy az EU-nak ki kell dolgoznia egy Dél-Kaukázussal kapcsolatos stratégiát, mivel az EU számára ez egy igen fontos régió, és az EU potenciálisan jelentős szerepet játszhat a régió fejlődésének előmozdításában és konfliktusainak megoldásában; |
| --- | --- |

56.

megerősíti, hogy az EU-nak ki kell dolgoznia egy Dél-Kaukázussal kapcsolatos stratégiát, mivel az EU számára ez egy igen fontos régió, és az EU potenciálisan jelentős szerepet játszhat a régió fejlődésének előmozdításában és konfliktusainak megoldásában;

*

* *

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

57.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 282. E, 2008.11.6., 443. o.

(2)  HL C 41. E, 2009.2.19., 53. o.

(3)  HL C 41. E, 2009.2.19., 64. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0120

(5)  HL C 295. E, 2009.12.4., 26. o.

(6)  HL C 285. E, 2009.11.26., 7. o.

(7)  HL C 66. E, 2009.03.20., 67. o.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/147 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/147

---

2010. május 20., csütörtökVallásszabadság Pakisztánban

P7_TA(2010)0194

Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a vallásszabadság pakisztáni helyzetéről

2011/C 161 E/21

Az Európai Parlament,

tekintettel az emberi jogok és a demokrácia pakisztáni helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2007. július 12-i (1), október 25-i (2) és november 15-i (3) állásfoglalására,

tekintettel a vallás és meggyőződés szabadságáról 2009. november 16-án elfogadott tanácsi következtetésekre, amelyek aláhúzták e szabadság fontosságát és a vallási intolerancia elleni fellépés jelentőségét,

tekintettel a 2009. június 17-i EU-Pakisztán közös nyilatkozatra, amelyben mindkét fél hangsúlyozza egy olyan hosszú távú, integrált stratégia fontosságát, amely kiterjed a társadalmi-gazdasági fejlődésre és a jogállamiságra, és amely elismeri a terrorizmus elleni küzdelem nem katonai eszközeinek jelentőségét,

a 2010. június 4-i, második EU-Pakisztán csúcstalálkozó távlatában,

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2009. március 26-án kis többséggel elfogadott, „A vallások becsmérlése elleni küzdelem” című határozatra, amelyet Pakisztán több egymást követő évben is előterjesztett az Iszlám Konferencia Szervezete (OIC) nevében,

tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője által 2010. április 4-én a pakisztáni támadások, valamint 2010. április 20-án a 18. alkotmánymódosítás elfogadása kapcsán tett nyilatkozatra,

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére,

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése szerint a demokrácia elősegítése és az emberi jogok és a polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai, és azok a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak közös alapját képezik, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése szerint a demokrácia elősegítése és az emberi jogok és a polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai, és azok a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak közös alapját képezik,

| B. | mivel Pakisztán többségi és államvallása a szunnita iszlám, a kisebbségi vallási és felekezeti csoportokat pedig a keresztények, a hinduk, a szikhek, az ahmadik, a buddhisták, a párszik, a baháik és más csoportok alkotják; |
| --- | --- |

B.

mivel Pakisztán többségi és államvallása a szunnita iszlám, a kisebbségi vallási és felekezeti csoportokat pedig a keresztények, a hinduk, a szikhek, az ahmadik, a buddhisták, a párszik, a baháik és más csoportok alkotják;

| C. | mivel Pakisztán az egyik kulcsfontosságú ország a terrorizmus és az erőszakos szélsőséges nézetek terjedése elleni küzdelemben, |
| --- | --- |

C.

mivel Pakisztán az egyik kulcsfontosságú ország a terrorizmus és az erőszakos szélsőséges nézetek terjedése elleni küzdelemben,

| D. | mivel az ország belső stabilitását és demokratikus intézményeit erősen próbára teszik a szélsőségesek által végrehajtott növekvő számú támadások, amelyek szinte napi rendszerességgel történnek, |
| --- | --- |

D.

mivel az ország belső stabilitását és demokratikus intézményeit erősen próbára teszik a szélsőségesek által végrehajtott növekvő számú támadások, amelyek szinte napi rendszerességgel történnek,

| E. | mivel a pakisztáni-afganisztáni határ mindkét oldalán működő radikális muszlim erők által jelentett szüntelen fenyegetés minden eddiginél szükségesebbé teszi a Pakisztán gazdaságának és társadalmi fejlődésének támogatását és megszilárdítását célzó, összehangolt nemzetközi erőfeszítéseket, |
| --- | --- |

E.

mivel a pakisztáni-afganisztáni határ mindkét oldalán működő radikális muszlim erők által jelentett szüntelen fenyegetés minden eddiginél szükségesebbé teszi a Pakisztán gazdaságának és társadalmi fejlődésének támogatását és megszilárdítását célzó, összehangolt nemzetközi erőfeszítéseket,

| F. | mivel a kisebbségeknek biztosított egyenlő jogok fontos szerepet kaptak a Pakisztánt megalapító Mohamed Ali Dzsinna elképzeléseiben, ahogyan azt 1947-ben az alkotmányozó nemzetgyűlés előtt elmondott beszédében is kifejezte: „Az, hogy valamely vallás, kaszt vagy felekezet tagja vagy, nem tartozik az államra. (...) Abból az alapelvből indulunk ki, hogy mindannyian polgárok vagyunk, ugyanannak az államnak a polgárai”, |
| --- | --- |

F.

mivel a kisebbségeknek biztosított egyenlő jogok fontos szerepet kaptak a Pakisztánt megalapító Mohamed Ali Dzsinna elképzeléseiben, ahogyan azt 1947-ben az alkotmányozó nemzetgyűlés előtt elmondott beszédében is kifejezte: „Az, hogy valamely vallás, kaszt vagy felekezet tagja vagy, nem tartozik az államra. (...) Abból az alapelvből indulunk ki, hogy mindannyian polgárok vagyunk, ugyanannak az államnak a polgárai”,

| G. | mivel az 1973. évi pakisztáni alkotmány alapjogokra vonatkozó fejezete garantálja a vallási meggyőződés és a vallási intézmények működésének szabadságát (20. cikk), valamennyi állampolgár egyenlőségét (25. cikk), valamint a kisebbségek legitim jogait és érdekeit (26. cikk), |
| --- | --- |

G.

mivel az 1973. évi pakisztáni alkotmány alapjogokra vonatkozó fejezete garantálja a vallási meggyőződés és a vallási intézmények működésének szabadságát (20. cikk), valamennyi állampolgár egyenlőségét (25. cikk), valamint a kisebbségek legitim jogait és érdekeit (26. cikk),

| H. | mivel azonban az alkotmány 260. cikke különbséget tesz a muszlimok és a nem muszlimok között, ezáltal lehetővé téve a vallási diszkriminációt, |
| --- | --- |

H.

mivel azonban az alkotmány 260. cikke különbséget tesz a muszlimok és a nem muszlimok között, ezáltal lehetővé téve a vallási diszkriminációt,

| I. | mivel független ügynökségek jelentései és felmérései szerint a pakisztáni kisebbségek nem rendelkeznek az alapvető polgári szabadságokkal és nem valósul meg az esélyegyenlőség a munkavállalás, az oktatás és a politikai képviselet terén sem, |
| --- | --- |

I.

mivel független ügynökségek jelentései és felmérései szerint a pakisztáni kisebbségek nem rendelkeznek az alapvető polgári szabadságokkal és nem valósul meg az esélyegyenlőség a munkavállalás, az oktatás és a politikai képviselet terén sem,

| J. | mivel becslések szerint a pakisztáni nők 85 %-a válik családon belüli – fizikai vagy mentális – visszaélés áldozatává, továbbra is súlyos problémát jelentenek a leányok és nők ellen elkövetett erőszakos cselekmények, köztük a nemi erőszak, a családon belüli erőszak és a kényszerházasságok, amelyek részben a saría törvényének tudhatók be, |
| --- | --- |

J.

mivel becslések szerint a pakisztáni nők 85 %-a válik családon belüli – fizikai vagy mentális – visszaélés áldozatává, továbbra is súlyos problémát jelentenek a leányok és nők ellen elkövetett erőszakos cselekmények, köztük a nemi erőszak, a családon belüli erőszak és a kényszerházasságok, amelyek részben a saría törvényének tudhatók be,

| K. | mivel a pakisztáni kormány 2008 novemberében a kisebbségek szóvivőjének számító Shahbaz Bhattit, pakisztáni parlamenti képviselőt nevezte ki a kisebbségi ügyekért felelős szövetségi miniszternek, ezáltal először emelve kormányszintre e kérdéskör képviseletét, |
| --- | --- |

K.

mivel a pakisztáni kormány 2008 novemberében a kisebbségek szóvivőjének számító Shahbaz Bhattit, pakisztáni parlamenti képviselőt nevezte ki a kisebbségi ügyekért felelős szövetségi miniszternek, ezáltal először emelve kormányszintre e kérdéskör képviseletét,

| L. | mivel a 2008 november óta eltelt időszakban a pakisztáni kormány ötszázalékos kvótát állított fel a kisebbségek számára a szövetségi közigazgatásban, elismerte a nem muszlim munkaszüneti napokat, a nemzeti kisebbségek napjának nyilvánította augusztus 11-ét, valamint szenátusi helyeket tartott fenn a kisebbségek képviselete céljára, |
| --- | --- |

L.

mivel a 2008 november óta eltelt időszakban a pakisztáni kormány ötszázalékos kvótát állított fel a kisebbségek számára a szövetségi közigazgatásban, elismerte a nem muszlim munkaszüneti napokat, a nemzeti kisebbségek napjának nyilvánította augusztus 11-ét, valamint szenátusi helyeket tartott fenn a kisebbségek képviselete céljára,

| M. | mivel 2009. december 25-én Asif Ali Zardari elnök ismételten kijelentette, hogy a Pakisztáni Néppárt garantálja a kisebbségekhez tartozó valamennyi állampolgár egyenlő bánásmódhoz való jogát, |
| --- | --- |

M.

mivel 2009. december 25-én Asif Ali Zardari elnök ismételten kijelentette, hogy a Pakisztáni Néppárt garantálja a kisebbségekhez tartozó valamennyi állampolgár egyenlő bánásmódhoz való jogát,

| N. | mivel ellentét feszül a pakisztáni kormány vallásszabadság melletti kötelezettségvállalásai és azon vezető szerep között, amit e kormány játszott az Iszlám Konferencia Szervezetén belül „A vallások becsmérlése elleni küzdelem” kérdésének az ENSZ-ben történő napirendre vétele tekintetében, |
| --- | --- |

N.

mivel ellentét feszül a pakisztáni kormány vallásszabadság melletti kötelezettségvállalásai és azon vezető szerep között, amit e kormány játszott az Iszlám Konferencia Szervezetén belül „A vallások becsmérlése elleni küzdelem” kérdésének az ENSZ-ben történő napirendre vétele tekintetében,

| O. | mivel az istenkáromlással kapcsolatos törvényként ismert, 1982-ben bevezetett jogi rendelkezések aláássák az alkotmány által garantált, vallási és kisebbségi jellegű alapjogokat; mivel istenkáromlás esetén a pakisztáni büntető törvénykönyv 295C. szakasza halálbüntetést vagy életfogytig tartó börtönbüntetést ír elő, |
| --- | --- |

O.

mivel az istenkáromlással kapcsolatos törvényként ismert, 1982-ben bevezetett jogi rendelkezések aláássák az alkotmány által garantált, vallási és kisebbségi jellegű alapjogokat; mivel istenkáromlás esetén a pakisztáni büntető törvénykönyv 295C. szakasza halálbüntetést vagy életfogytig tartó börtönbüntetést ír elő,

| P. | mivel a szélsőséges csoportok és a személyes leszámolásra vágyók visszaélnek az istenkáromlásról szóló törvényekkel, és ez a vallási kisebbségek tagjai, elsősorban az ahmadik, és kisebb mértékben a keresztények, hinduk, szikhek, siíták, buddhisták, párszik és baháik, valamint az igazságtalanságok ellen szót emelni merő kritikus polgárok elleni erőszakos cselekmények számának növekedéséhez vezettek, |
| --- | --- |

P.

mivel a szélsőséges csoportok és a személyes leszámolásra vágyók visszaélnek az istenkáromlásról szóló törvényekkel, és ez a vallási kisebbségek tagjai, elsősorban az ahmadik, és kisebb mértékben a keresztények, hinduk, szikhek, siíták, buddhisták, párszik és baháik, valamint az igazságtalanságok ellen szót emelni merő kritikus polgárok elleni erőszakos cselekmények számának növekedéséhez vezettek,

| Q. | mivel az istenkáromlásról szóló törvények értelmében elítéltek többsége muszlim, de a vallási kisebbségekhez tartozó egyének elleni vádak az egész felekezetük elleni aránytalanul súlyos erőszakot szülhetnek; mivel a Gojra és Korian településeken 2009 nyarán történt, nyolc halálos áldozatot követelő és legalább száz ház lerombolásával járó tömeges keresztényellenes erőszakcselekményeket is istenkáromlás vádja váltotta ki, |
| --- | --- |

Q.

mivel az istenkáromlásról szóló törvények értelmében elítéltek többsége muszlim, de a vallási kisebbségekhez tartozó egyének elleni vádak az egész felekezetük elleni aránytalanul súlyos erőszakot szülhetnek; mivel a Gojra és Korian településeken 2009 nyarán történt, nyolc halálos áldozatot követelő és legalább száz ház lerombolásával járó tömeges keresztényellenes erőszakcselekményeket is istenkáromlás vádja váltotta ki,

| R. | mivel 2009-ben 25 nyilvántartott eset kapcsán összesen 76 ember ellen emeltek vádat istenkáromlás miatt, közülük 17 főt a pakisztáni büntető törvénykönyv 295C. szakasza alapján vettek vád alá, |
| --- | --- |

R.

mivel 2009-ben 25 nyilvántartott eset kapcsán összesen 76 ember ellen emeltek vádat istenkáromlás miatt, közülük 17 főt a pakisztáni büntető törvénykönyv 295C. szakasza alapján vettek vád alá,

| S. | mivel pakisztáni jogászokat és emberi jogi aktivistákat gyakran érnek halálos fenyegetések, és gyakran válnak zaklatás áldozataivá, továbbá az istenkáromlással vádoltakat védő ügyvédek különösen ki vannak téve e kockázatnak, és mivel még a vád alól felmentett személyek is gyakran kénytelenek egész hátralévő életükben bujkálva élni, |
| --- | --- |

S.

mivel pakisztáni jogászokat és emberi jogi aktivistákat gyakran érnek halálos fenyegetések, és gyakran válnak zaklatás áldozataivá, továbbá az istenkáromlással vádoltakat védő ügyvédek különösen ki vannak téve e kockázatnak, és mivel még a vád alól felmentett személyek is gyakran kénytelenek egész hátralévő életükben bujkálva élni,

| T. | mivel Gilani pakisztáni miniszterelnök 2009 augusztusában bejelentette a vallások békés egymás mellett élését akadályozó törvények felülvizsgálatáért és kiigazításáért felelős bizottság létrehozását, nyilatkozatában az istenkáromlásra vonatkozó 1982. és 1986. évi törvényekre utalva; mivel azonban mindeddig nem született javaslat ilyen felülvizsgálatra, |
| --- | --- |

T.

mivel Gilani pakisztáni miniszterelnök 2009 augusztusában bejelentette a vallások békés egymás mellett élését akadályozó törvények felülvizsgálatáért és kiigazításáért felelős bizottság létrehozását, nyilatkozatában az istenkáromlásra vonatkozó 1982. és 1986. évi törvényekre utalva; mivel azonban mindeddig nem született javaslat ilyen felülvizsgálatra,

| U. | mivel az ahmadi muszlimok Pakisztánban gyakran válnak diszkrimináció és üldözés áldozataivá a pakisztáni büntető törvénykönyv 298. szakaszának ahmadiellenes rendelkezései miatt, aminek legutóbbi példája, hogy maszkot viselő fegyveresek 2010. január 5-én meggyilkoltak egy nyugalmazott ahmadi egyetemi tanárt, |
| --- | --- |

U.

mivel az ahmadi muszlimok Pakisztánban gyakran válnak diszkrimináció és üldözés áldozataivá a pakisztáni büntető törvénykönyv 298. szakaszának ahmadiellenes rendelkezései miatt, aminek legutóbbi példája, hogy maszkot viselő fegyveresek 2010. január 5-én meggyilkoltak egy nyugalmazott ahmadi egyetemi tanárt,

| V. | mivel Pakisztán kormánya most készül ratifikálni a polgári és politikai jogok 1966-os nemzetközi egyezségokmányát és a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984-es egyezményt, |
| --- | --- |

V.

mivel Pakisztán kormánya most készül ratifikálni a polgári és politikai jogok 1966-os nemzetközi egyezségokmányát és a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984-es egyezményt,

| 1. | üdvözli a vallási kisebbségek érdekében Pakisztán kormánya által 2008 novemberében hozott intézkedéseket, például azt, hogy ötszázalékos kvótát állított fel a kisebbségek számára a szövetségi közigazgatásban, elismerte a nem muszlim munkaszüneti napokat, valamint bevezette a nemzeti kisebbségek napját; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a vallási kisebbségek érdekében Pakisztán kormánya által 2008 novemberében hozott intézkedéseket, például azt, hogy ötszázalékos kvótát állított fel a kisebbségek számára a szövetségi közigazgatásban, elismerte a nem muszlim munkaszüneti napokat, valamint bevezette a nemzeti kisebbségek napját;

| 2. | teljes mértékben támogatja a kisebbségi ügyek szövetségi miniszterének arra irányuló erőfeszítéseit, hogy helyi felekezetközi harmóniabizottságok hálózatát hozza létre a párbeszéd elősegítése és a vallási feszültségek enyhítése végett; felszólítja a kormányzás összes többi szintjét, beleértve az államokat is, hogy teljes mértékben támogassák ezen intézkedéseket; |
| --- | --- |

2.

teljes mértékben támogatja a kisebbségi ügyek szövetségi miniszterének arra irányuló erőfeszítéseit, hogy helyi felekezetközi harmóniabizottságok hálózatát hozza létre a párbeszéd elősegítése és a vallási feszültségek enyhítése végett; felszólítja a kormányzás összes többi szintjét, beleértve az államokat is, hogy teljes mértékben támogassák ezen intézkedéseket;

| 3. | üdvözli, hogy Pakisztán miniszterelnöke elkötelezte magát arra, hogy az Iszlamabad nyomornegyedeiben tengődő kisebbségieknek tulajdonjogot ad; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy Pakisztán miniszterelnöke elkötelezte magát arra, hogy az Iszlamabad nyomornegyedeiben tengődő kisebbségieknek tulajdonjogot ad;

| 4. | üdvözli, hogy Pakisztán kormánya vállalkozott arra, hogy a Szenátusban helyeket biztosít a kisebbségek és a kisebbségi csoportok nőtagjai számára biztosított szenátusi képviseletet, és reméli, hogy ezen (önként) vállalt kötelezettségeknek eleget is tesznek; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy Pakisztán kormánya vállalkozott arra, hogy a Szenátusban helyeket biztosít a kisebbségek és a kisebbségi csoportok nőtagjai számára biztosított szenátusi képviseletet, és reméli, hogy ezen (önként) vállalt kötelezettségeknek eleget is tesznek;

| 5. | felhívja Pakisztán kormányát, hogy vizsgálja felül azt a gyakorlatot, hogy polgárainak vallási hovatartozását bevezetik az összes új útlevélbe, ezáltal megakadályozva hátrányos megkülönböztetés minden formáját; |
| --- | --- |

5.

felhívja Pakisztán kormányát, hogy vizsgálja felül azt a gyakorlatot, hogy polgárainak vallási hovatartozását bevezetik az összes új útlevélbe, ezáltal megakadályozva hátrányos megkülönböztetés minden formáját;

| 6. | szolidaritását fejezi ki Pakisztán kormányával a terrorizmus és az erőszakos szélsőséges nézetek terjedése elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

6.

szolidaritását fejezi ki Pakisztán kormányával a terrorizmus és az erőszakos szélsőséges nézetek terjedése elleni küzdelemben;

| 7. | súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az istenkáromlással kapcsolatos törvényekkel – amelyek alapján akár halálbüntetés is kiszabható Pakisztánban, és amelyeket gyakran arra használnak, hogy szentesítsék a politikai, faji és vallási kisebbségek cenzúráját, büntetendőnek minősítését, e kisebbségek vád alá helyezését és bizonyos esetekben meggyilkolását – könnyen vissza lehet élni, ami érinti Pakisztán összes polgárát, bármely valláshoz tartozzon is; |
| --- | --- |

7.

súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az istenkáromlással kapcsolatos törvényekkel – amelyek alapján akár halálbüntetés is kiszabható Pakisztánban, és amelyeket gyakran arra használnak, hogy szentesítsék a politikai, faji és vallási kisebbségek cenzúráját, büntetendőnek minősítését, e kisebbségek vád alá helyezését és bizonyos esetekben meggyilkolását – könnyen vissza lehet élni, ami érinti Pakisztán összes polgárát, bármely valláshoz tartozzon is;

| 8. | felszólítja Pakisztán kormányát, hogy alaposan vizsgálja felül az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket és jelenlegi alkalmazásukat is, valamint – többek között – a büntető törvénykönyv 295 C szakaszát, amely kötelező halálbüntetést ír elő mindenki számára, akit bűnösnek találtak istenkáromlás bűntettében, és ugyanakkor hajtsák végre a kisebbségi ügyek szövetségi minisztere által javasolt módosításokat; |
| --- | --- |

8.

felszólítja Pakisztán kormányát, hogy alaposan vizsgálja felül az istenkáromlással kapcsolatos törvényeket és jelenlegi alkalmazásukat is, valamint – többek között – a büntető törvénykönyv 295 C szakaszát, amely kötelező halálbüntetést ír elő mindenki számára, akit bűnösnek találtak istenkáromlás bűntettében, és ugyanakkor hajtsák végre a kisebbségi ügyek szövetségi minisztere által javasolt módosításokat;

| 9. | felszólítja a kormányt, hogy tartsa be 2008-ban tett ígéretét, hogy minden halálbüntetést börtönbüntetésre változtat a halálbüntetés eltörlése felé vezető úton tett első lépésként; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a kormányt, hogy tartsa be 2008-ban tett ígéretét, hogy minden halálbüntetést börtönbüntetésre változtat a halálbüntetés eltörlése felé vezető úton tett első lépésként;

| 10. | emlékeztet a Bizottság ismételt nyilatkozatára, amelyet parlamenti kérdésekre adott válaszként fogalmazott meg, hogy közelről kíséri figyelemmel azt, hogy Pakisztán kormánya miként reagál a tömeges erőszakra, amit Gojrában és Korianban az istenkáromlás vádja váltott ki; felszólítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy kérje ki a látható előrehaladás részleteit, különösen a tettesek bíróság elé állításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet a Bizottság ismételt nyilatkozatára, amelyet parlamenti kérdésekre adott válaszként fogalmazott meg, hogy közelről kíséri figyelemmel azt, hogy Pakisztán kormánya miként reagál a tömeges erőszakra, amit Gojrában és Korianban az istenkáromlás vádja váltott ki; felszólítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy kérje ki a látható előrehaladás részleteit, különösen a tettesek bíróság elé állításával kapcsolatban;

| 11. | különösen aggódik a Pakisztánban az ahmadi közösség ellen zajló diszkrimináció és vádaskodás miatt, és felszólítja Pakisztán kormányát, hogy helyezze hatályon kívül a pakisztáni büntető törvénykönyv 298. szakaszát, amely súlyosan gátolja e csoport mindennapi életét, továbbá hogy ne bátorítsa az olyan lázító eseményeket, mint „A profétaság vége” konferenciákat Lahore-ban; |
| --- | --- |

11.

különösen aggódik a Pakisztánban az ahmadi közösség ellen zajló diszkrimináció és vádaskodás miatt, és felszólítja Pakisztán kormányát, hogy helyezze hatályon kívül a pakisztáni büntető törvénykönyv 298. szakaszát, amely súlyosan gátolja e csoport mindennapi életét, továbbá hogy ne bátorítsa az olyan lázító eseményeket, mint „A profétaság vége” konferenciákat Lahore-ban;

| 12. | kéri a pakisztáni hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a Pakisztáni Legfelsőbb Bíróság ítéletét, amely alapján biztosítaniuk kell az összes, a formai követelményeknek megfelelő szavazónak az új választási jegyzékekbe való felvételét, beleértve az ahmadi muszlimokat is; |
| --- | --- |

12.

kéri a pakisztáni hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a Pakisztáni Legfelsőbb Bíróság ítéletét, amely alapján biztosítaniuk kell az összes, a formai követelményeknek megfelelő szavazónak az új választási jegyzékekbe való felvételét, beleértve az ahmadi muszlimokat is;

| 13. | aggódik az ENSZ-ben folytatott a „vallásgyalázás elleni küzdelem” kampánnyal való lehetséges visszaélés miatt, hangsúlyozván a 2009. november 16-i tanácsi következtetéseket; |
| --- | --- |

13.

aggódik az ENSZ-ben folytatott a „vallásgyalázás elleni küzdelem” kampánnyal való lehetséges visszaélés miatt, hangsúlyozván a 2009. november 16-i tanácsi következtetéseket;

| 14. | felszólítja Pakisztán kormányát, hogy teljes mértékben és fenntartások nélkül ratifikálja az polgári és politikai jogok 1966-os nemzetközi egyezségokmányát és az a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984-es egyezményt is; úgy véli, hogy a vallásszabadság az ENSZ egyezségokmányában foglalt módon megteremti a megfelelő keretet és referenciát, amelyhez az összes aláírónak tartania kell magát, védelmet biztosítva polgárai számára, hogy szabadon gyakorolhassák vallásukat; |
| --- | --- |

14.

felszólítja Pakisztán kormányát, hogy teljes mértékben és fenntartások nélkül ratifikálja az polgári és politikai jogok 1966-os nemzetközi egyezségokmányát és az a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984-es egyezményt is; úgy véli, hogy a vallásszabadság az ENSZ egyezségokmányában foglalt módon megteremti a megfelelő keretet és referenciát, amelyhez az összes aláírónak tartania kell magát, védelmet biztosítva polgárai számára, hogy szabadon gyakorolhassák vallásukat;

| 15. | felszólítja a kormányt, hogy garantálja a kisebbségek alkotmányban és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, különösen annak 18. cikkében lefektetett emberi jogait, amely cikk arról rendelkezik, hogy „mindenkinek joga van a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadsághoz”; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a kormányt, hogy garantálja a kisebbségek alkotmányban és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, különösen annak 18. cikkében lefektetett emberi jogait, amely cikk arról rendelkezik, hogy „mindenkinek joga van a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadsághoz”;

| 16. | támogat minden olyan kezdeményezést, amely a közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet segíti elő; minden politikai és vallási hatóságot arra hív fel, hogy támogassák a toleranciát, és tegyenek kezdeményezéseket a gyűlölet és az erőszakos extrémizmus ellen; |
| --- | --- |

16.

támogat minden olyan kezdeményezést, amely a közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet segíti elő; minden politikai és vallási hatóságot arra hív fel, hogy támogassák a toleranciát, és tegyenek kezdeményezéseket a gyűlölet és az erőszakos extrémizmus ellen;

| 17. | sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy hajtsa végre az oktatási rendszer javasolt reformjait, és szabályozza és vizsgálja meg a madraszákat; felkéri a pakisztáni hatóságokat, hogy az Oktatási Minisztérium tanmenettel foglalkozó részlege által jóváhagyott tankönyvekből távolítsanak el minden olyan propagandát, ami a gyűlölködést, a vallási felsőbbrendűséget és a vallás becsmérlését hirdeti; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy hajtsa végre az oktatási rendszer javasolt reformjait, és szabályozza és vizsgálja meg a madraszákat; felkéri a pakisztáni hatóságokat, hogy az Oktatási Minisztérium tanmenettel foglalkozó részlege által jóváhagyott tankönyvekből távolítsanak el minden olyan propagandát, ami a gyűlölködést, a vallási felsőbbrendűséget és a vallás becsmérlését hirdeti;

| 18. | felhívja Pakisztán kormányát, hogy segítse elő az ENSZ-nek a vallás és meggyőződés szabadságával foglalkozó különelőadója, Asma Jahangir pakisztáni látogatását; |
| --- | --- |

18.

felhívja Pakisztán kormányát, hogy segítse elő az ENSZ-nek a vallás és meggyőződés szabadságával foglalkozó különelőadója, Asma Jahangir pakisztáni látogatását;

| 19. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a pakisztáni kisebbségek jogait foglalja bele az elkövetkező csúcstalálkozó napirendjébe, hogy kezdeményezze a diszkrimináló, istenkáromlásra vonatkozó jogszabályok mihamarabbi reformját; |
| --- | --- |

19.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a pakisztáni kisebbségek jogait foglalja bele az elkövetkező csúcstalálkozó napirendjébe, hogy kezdeményezze a diszkrimináló, istenkáromlásra vonatkozó jogszabályok mihamarabbi reformját;

| 20. | felszólítja a Tanácsot, hogy a társadalmi vallási tolerancia ügyét foglalja bele a Pakisztánnal folytatott terrorizmusellenes párbeszédbe, mivel ez az ügy központi jelentőségű a vallási extrémizmus elleni hosszú távú küzdelemben; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Tanácsot, hogy a társadalmi vallási tolerancia ügyét foglalja bele a Pakisztánnal folytatott terrorizmusellenes párbeszédbe, mivel ez az ügy központi jelentőségű a vallási extrémizmus elleni hosszú távú küzdelemben;

| 21. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy továbbra is részesítsék anyagi támogatásban az emberi jogi szervezeteket és az emberi jogok védelmezőit, és hogy vázoljanak gyakorlati intézkedéseket az istenkáromlási törvények és más diszkrimináló jogszabályok elleni növekvő pakisztáni polgári mozgalom támogatására; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy továbbra is részesítsék anyagi támogatásban az emberi jogi szervezeteket és az emberi jogok védelmezőit, és hogy vázoljanak gyakorlati intézkedéseket az istenkáromlási törvények és más diszkrimináló jogszabályok elleni növekvő pakisztáni polgári mozgalom támogatására;

| 22. | emlékeztet a Bizottság ismételt nyilatkozatára, amelyet parlamenti kérdésekre adott válaszként fogalmazott meg, hogy közelről kíséri figyelemmel, hogy Pakisztán kormánya miként reaglál a keresztényellenes erőszakra Gojrában és Korianban, és felszólítja a Bizottságot, hogy kérje ki a látható előrehaladás részleteit, különösen a tettesek bíróság elé állításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet a Bizottság ismételt nyilatkozatára, amelyet parlamenti kérdésekre adott válaszként fogalmazott meg, hogy közelről kíséri figyelemmel, hogy Pakisztán kormánya miként reaglál a keresztényellenes erőszakra Gojrában és Korianban, és felszólítja a Bizottságot, hogy kérje ki a látható előrehaladás részleteit, különösen a tettesek bíróság elé állításával kapcsolatban;

| 23. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy Pakisztán kormánya tartsa fenn az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti együttműködési megállapodásba foglalt demokrácia- és emberi jogi záradékot; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az együttműködési megállapodás, valamint a demokrácia- és emberi jogi záradék végrehajtásáról; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy ragaszkodjanak ahhoz, hogy Pakisztán kormánya tartsa fenn az Európai Unió és a Pakisztáni Iszlám Köztársaság közötti együttműködési megállapodásba foglalt demokrácia- és emberi jogi záradékot; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az együttműködési megállapodás, valamint a demokrácia- és emberi jogi záradék végrehajtásáról;

| 24. | felszólítja a Tanácsot, hogy támogassa Pakisztán kormányát emberi jogi minisztériuma kialakításában és egy jelentőségteljes, független és hiteles nemzeti emberi jogi bizottság létrehozásában; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Tanácsot, hogy támogassa Pakisztán kormányát emberi jogi minisztériuma kialakításában és egy jelentőségteljes, független és hiteles nemzeti emberi jogi bizottság létrehozásában;

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Pakisztán kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0351.

(2)  HL C 263. E., 2008.10.16., 666.o.

(3)  HL C 282. E., 2008.11.6., 434.o.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/152 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/152

---

2010. május 20., csütörtökA thaiföldi helyzet

P7_TA(2010)0195

Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása Thaiföldről

2011/C 161 E/22

Az Európai Parlament,

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatára vonatkozó 1990. évi alapelveire,

tekintettel Catherine Ashton főképviselő 2010. április 8-án és 13-án a thaiföldi politikai helyzetről tett kijelentéseire,

tekintettel az ASEAN főtitkárának 2010. április 12-én a thaiföldi helyzetről tett kijelentésére,

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Thaiföldön az ún. „vörös inges” tüntetők és a kormány, valamint a hadsereg által támogatott „sárga ingesek” között erőszakos cselekményekre került sor eddig több mint hatvan ember életét és 1 700-nál több sebesültet követelve, |
| --- | --- |

A.

mivel Thaiföldön az ún. „vörös inges” tüntetők és a kormány, valamint a hadsereg által támogatott „sárga ingesek” között erőszakos cselekményekre került sor eddig több mint hatvan ember életét és 1 700-nál több sebesültet követelve,

| B. | mivel Thaiföldön szükségállapotot hirdettek ki több mint húsz megyében, |
| --- | --- |

B.

mivel Thaiföldön szükségállapotot hirdettek ki több mint húsz megyében,

| C. | mivel 2010. április 10-én Bangkokban a tüntetők és a biztonsági erők között erőszakos összecsapásokra került sor, |
| --- | --- |

C.

mivel 2010. április 10-én Bangkokban a tüntetők és a biztonsági erők között erőszakos összecsapásokra került sor,

| D. | mivel 2010. május 3-án Abhiszit Veddzsadzsiva miniszterelnök öt pontból álló ütemtervet nyújtott be, amelynek értelmében 2010. november 14-én általános választásokat tartanának, |
| --- | --- |

D.

mivel 2010. május 3-án Abhiszit Veddzsadzsiva miniszterelnök öt pontból álló ütemtervet nyújtott be, amelynek értelmében 2010. november 14-én általános választásokat tartanának,

| E. | mivel Bangkokban 2010. május 13. óta további erőszakhullám söpört végig a tüntetők és a biztonsági erők között, |
| --- | --- |

E.

mivel Bangkokban 2010. május 13. óta további erőszakhullám söpört végig a tüntetők és a biztonsági erők között,

| F. | mivel a thai kormány által kihirdetett szükségállapot egy műholdas tévécsatorna, több rádió- és tévéállomás valamint internetes oldalak cenzúrájához vezetett, mivel az Európai Uniót mély aggodalommal töltötték el a sajtószabadságot fenyegető veszélyek, ismételten megerősíti, hogy a szólásszabadság az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában lefektetett alapvető jog, |
| --- | --- |

F.

mivel a thai kormány által kihirdetett szükségállapot egy műholdas tévécsatorna, több rádió- és tévéállomás valamint internetes oldalak cenzúrájához vezetett, mivel az Európai Uniót mély aggodalommal töltötték el a sajtószabadságot fenyegető veszélyek, ismételten megerősíti, hogy a szólásszabadság az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában lefektetett alapvető jog,

| G. | mivel a hadsereg által a tüntetők fő tábora körüli biztonsági gyűrű szorosabbá fűzése céljából 2010. május 19-én indított művelet során számos ember – köztük egy olasz újságíró is – életét vesztette, illetve több tucatnyian megsebesültek, |
| --- | --- |

G.

mivel a hadsereg által a tüntetők fő tábora körüli biztonsági gyűrű szorosabbá fűzése céljából 2010. május 19-én indított művelet során számos ember – köztük egy olasz újságíró is – életét vesztette, illetve több tucatnyian megsebesültek,

| H. | mivel Ban Ki-moon, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkára az erőszak miatti aggodalmának adott hangot, és felhívta a tüntetőket és a thai hatóságokat is, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az erőszak és további emberi életek kioltásának megakadályozására; mivel a thaiföldi helyzet súlyosbodása felett az ASEAN-t elnöklő Vietnam is aggodalmát fejezte ki, valamennyi felet az erőszak megfékezésére és a megbékélésre szólította fel, |
| --- | --- |

H.

mivel Ban Ki-moon, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkára az erőszak miatti aggodalmának adott hangot, és felhívta a tüntetőket és a thai hatóságokat is, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az erőszak és további emberi életek kioltásának megakadályozására; mivel a thaiföldi helyzet súlyosbodása felett az ASEAN-t elnöklő Vietnam is aggodalmát fejezte ki, valamennyi felet az erőszak megfékezésére és a megbékélésre szólította fel,

| 1. | mély aggodalmának ad hangot a thaiföldi tüntetők és a biztonsági erők közötti heves harcok miatt, amelyek veszélyeztetik a thaiföldi demokráciát, és szolidaritását fejezi ki a thai népnek, valamint az összes olyan családnak, akik az elmúlt hetekben veszítették el szeretteiket; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmának ad hangot a thaiföldi tüntetők és a biztonsági erők közötti heves harcok miatt, amelyek veszélyeztetik a thaiföldi demokráciát, és szolidaritását fejezi ki a thai népnek, valamint az összes olyan családnak, akik az elmúlt hetekben veszítették el szeretteiket;

| 2. | emlékeztet arra, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatára vonatkozó alapelvei úgy rendelkeznek, hogy a hatóságok mielőtt erőszakhoz és lőfegyverek használatához folyamodnának, a lehető legnagyobb mértékben kötelesek erőszakmentes eszközöket használni, valamint arról, hogy ha az erőszak és a lőfegyverek jogos használata elkerülhetetlen, a hatóságok kötelesek mérsékletesen és a támadás súlyával arányban eljárni; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatára vonatkozó alapelvei úgy rendelkeznek, hogy a hatóságok mielőtt erőszakhoz és lőfegyverek használatához folyamodnának, a lehető legnagyobb mértékben kötelesek erőszakmentes eszközöket használni, valamint arról, hogy ha az erőszak és a lőfegyverek jogos használata elkerülhetetlen, a hatóságok kötelesek mérsékletesen és a támadás súlyával arányban eljárni;

| 3. | felszólítja valamennyi felet, hogy tanúsítsanak önmérsékletet és vessenek véget a politikai erőszaknak; |
| --- | --- |

3.

felszólítja valamennyi felet, hogy tanúsítsanak önmérsékletet és vessenek véget a politikai erőszaknak;

| 4. | üdvözli a thai kormány arra vonatkozó döntését, hogy létrehozzon egy igazságügyi szakemberekből és tudományos intézmények tagjaiból álló bizottságot a 2010. április 10-i zavargások haláleseteinek kivizsgálására, és felszólítja a kormányt, hogy e vizsgálatokat terjessze ki a közelmúltban történt halálesetekre is; támogatja a társadalmi fejlődéssel és az emberek biztonságával megbízott minisztérium kezdeményezését, hogy hozzanak létre az állami tisztségviselők és a Demokratikus Egységfront a Diktatúra Ellen támogatói közötti összecsapások során megsebesült emberek, valamint a meggyilkoltak családtagjainak megsegítésére egy központot; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a thai kormány arra vonatkozó döntését, hogy létrehozzon egy igazságügyi szakemberekből és tudományos intézmények tagjaiból álló bizottságot a 2010. április 10-i zavargások haláleseteinek kivizsgálására, és felszólítja a kormányt, hogy e vizsgálatokat terjessze ki a közelmúltban történt halálesetekre is; támogatja a társadalmi fejlődéssel és az emberek biztonságával megbízott minisztérium kezdeményezését, hogy hozzanak létre az állami tisztségviselők és a Demokratikus Egységfront a Diktatúra Ellen támogatói közötti összecsapások során megsebesült emberek, valamint a meggyilkoltak családtagjainak megsegítésére egy központot;

| 5. | elismeri az Abhiszit Veddzsadzsiva miniszterelnök által 2010. május 3-án bemutatott ütemtervet; |
| --- | --- |

5.

elismeri az Abhiszit Veddzsadzsiva miniszterelnök által 2010. május 3-án bemutatott ütemtervet;

| 6. | felszólítja a thai kormányt, hogy biztosítsa, a szükségállapot kihirdetése nem fog az alapvető jogok és személyi szabadságok aránytalan korlátozásához vezetni; felszólítja a thai kormányt, hogy hagyjon fel a cenzúrával és a szólásszabadsághoz való jog korlátozásával; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a thai kormányt, hogy biztosítsa, a szükségállapot kihirdetése nem fog az alapvető jogok és személyi szabadságok aránytalan korlátozásához vezetni; felszólítja a thai kormányt, hogy hagyjon fel a cenzúrával és a szólásszabadsághoz való jog korlátozásával;

| 7. | valamennyi felet sürgeti, hogy azonnal kezdjen építő párbeszédet a gyors és tárgyalásos rendezés érdekében, valamint arra, hogy békés és demokratikus eszközök segítségével oldják meg a jelenlegi válságot; |
| --- | --- |

7.

valamennyi felet sürgeti, hogy azonnal kezdjen építő párbeszédet a gyors és tárgyalásos rendezés érdekében, valamint arra, hogy békés és demokratikus eszközök segítségével oldják meg a jelenlegi válságot;

| 8. | üdvözli a Nemzeti Emberi Jogi Bizottságnak egy értelmiségiek, a társadalmi mozgalmak képviselői, vallási vezetők, valamint négy egykori miniszterelnök – Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh és Chuan Leekpai – részvételével tartandó, a jelenlegi válság megoldásának kidolgozására irányuló üléssel kapcsolatos felhívását; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Nemzeti Emberi Jogi Bizottságnak egy értelmiségiek, a társadalmi mozgalmak képviselői, vallási vezetők, valamint négy egykori miniszterelnök – Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh és Chuan Leekpai – részvételével tartandó, a jelenlegi válság megoldásának kidolgozására irányuló üléssel kapcsolatos felhívását;

| 9. | hangsúlyozza, hogy támogatni óhajtja a thaiföldi demokráciát, figyelembe véve az EU–Thaiföld közötti kiváló kapcsolatokat, valamint Thaiföldnek a régió fellendülésében és stabilitásában betöltött szerepét; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy támogatni óhajtja a thaiföldi demokráciát, figyelembe véve az EU–Thaiföld közötti kiváló kapcsolatokat, valamint Thaiföldnek a régió fellendülésében és stabilitásában betöltött szerepét;

| 10. | sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy tegyen meg minden erőfeszítést az erőszak megfékezése érdekében; sürgeti az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/a Bizottság alelnökét, hogy gondosan kísérje figyelemmel a politikai helyzetet, és a párbeszéd megerősítése és a demokrácia megszilárdítása érdekében az ASEAN-nal hangolja össze tevékenységét; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy tegyen meg minden erőfeszítést az erőszak megfékezése érdekében; sürgeti az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/a Bizottság alelnökét, hogy gondosan kísérje figyelemmel a politikai helyzetet, és a párbeszéd megerősítése és a demokrácia megszilárdítása érdekében az ASEAN-nal hangolja össze tevékenységét;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a thaiföldi kormánynak, az ASEAN főtitkárának, valamint az Egyesült Nemzetek Szövetsége főtitkárának. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a thaiföldi kormánynak, az ASEAN főtitkárának, valamint az Egyesült Nemzetek Szövetsége főtitkárának.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/154 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/154

---

2010. május 20., csütörtökBurma

P7_TA(2010)0196

Az Európai Parlament 2010. május 20-i állásfoglalása a burmai/mianmari helyzetről

2011/C 161 E/23

Az Európai Parlament,

tekintettel a Burmáról/Mianmarról szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18-21. cikkére,

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICCPR) 25. cikkére,

tekintettel Tomás Ojea Quintana, az ENSZ különleges jelentéstevője által, 2010. május 5-én tett nyilatkozatra,

tekintettel a Külügyi Tanács Luxembourgban, 2010. április 26-án tartott 3009. ülésén Burmáról/Mianmanról elfogadott tanácsi következtetésekre,

tekintettel a Catherine Ashton főképviselő által, Aung Szan Szú Dzsí fellebezésének a burmai/mianmari legfelsőbb bíróság általi elutasításáról, 2010. március 1-jén tett nyilatkozatra,

tekintettel a Hanoiban, 2010. április 9-én tartott 16. ASEAN-csúcsértekezleten kibocsátott elnöki nyilatkozatra,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire: 2009. június 19-i, Burmáról/Mianmarról szóló nyilatkozat,

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának Luxembourgban, 2009. április 27-án tartott 2938. ülésén, Burmáról/Mianmarról elfogadott tanácsi következtetésekre,

tekintettel az EU elnökségnek a burmai/mianmari hatóságok és demokratikus erők közötti átfogó párbeszédre felszólító, 2009. február 23-i nyilatkozatára,

tekintettel az ENSZ főtitkárnak a burmai/mianmari emberi jogi helyzetről szóló, 2009. augusztus 28-i jelentésére,

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsnak a burmai/mianmari emberi jogi helyzetről szóló, 2010. március 26-i határozatára,

tekintettel az elnökség által, az Európai Unió nevében, Aung Szan Szú Dzsí letartóztatásáról, 2009. május 14-én kiadott nyilatkozatra,

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a burmai hatóságok bejelentették, hogy 2010-ben - 1990 óta először - országos választásokat tartanak, |
| --- | --- |

A.

mivel a burmai hatóságok bejelentették, hogy 2010-ben - 1990 óta először - országos választásokat tartanak,

| B. | mivel az öt választási törvény és négy rendelet a megjelentetett formában minden demokratikus elvet megsért, és a szabad választások megrendezését lehetetlenné teszi, különösen mivel a választásokból kizárja az országban élő 2 200 ismert politikai foglyot; mivel a burmai/mianmari vallási rendek tagjait – többek között a mintegy 400 000 buddhista szerzetest – kifejezetten kizárják a szavazásból, ami rávilágít a katonai junta által vallási vagy státuszalapon gyakorolt folyamatos megkülönböztetésre, |
| --- | --- |

B.

mivel az öt választási törvény és négy rendelet a megjelentetett formában minden demokratikus elvet megsért, és a szabad választások megrendezését lehetetlenné teszi, különösen mivel a választásokból kizárja az országban élő 2 200 ismert politikai foglyot; mivel a burmai/mianmari vallási rendek tagjait – többek között a mintegy 400 000 buddhista szerzetest – kifejezetten kizárják a szavazásból, ami rávilágít a katonai junta által vallási vagy státuszalapon gyakorolt folyamatos megkülönböztetésre,

| C. | mivel e törvények sértik a véleménynyilvánítás szabadságának és az egyesülés szabadságának alapelveit; mivel a burmai nép számára a legfőbb hírforrást jelentő külföldi székhelyű burmai hírszolgálatok Burmán/Mianmaron belül továbbra sem tevékenykedhetnek, |
| --- | --- |

C.

mivel e törvények sértik a véleménynyilvánítás szabadságának és az egyesülés szabadságának alapelveit; mivel a burmai nép számára a legfőbb hírforrást jelentő külföldi székhelyű burmai hírszolgálatok Burmán/Mianmaron belül továbbra sem tevékenykedhetnek,

| D. | mivel e törvények a 2010-es alkotmányon alapulnak, amely büntetlenséget biztosít a jelenlegi rezsim idején elkövetett bűncselekmények esetében, és a szükségállapot idejére az alapvető jogok teljes, határozatlan idejű felfüggesztéséről rendelkezik; mivel Burma/Mianmar új alkotmányát úgy alkották meg, hogy civil köntösbe bújtatva fenntartsa a diktatúrát, és nem biztosít semmiféle emberi jogot, továbbá valódi változás lehetőségét sem teremti meg, |
| --- | --- |

D.

mivel e törvények a 2010-es alkotmányon alapulnak, amely büntetlenséget biztosít a jelenlegi rezsim idején elkövetett bűncselekmények esetében, és a szükségállapot idejére az alapvető jogok teljes, határozatlan idejű felfüggesztéséről rendelkezik; mivel Burma/Mianmar új alkotmányát úgy alkották meg, hogy civil köntösbe bújtatva fenntartsa a diktatúrát, és nem biztosít semmiféle emberi jogot, továbbá valódi változás lehetőségét sem teremti meg,

| E. | mivel az eltérő politikai nézetek mindennemű kinyilvánítását rendszeresen és brutálisan megtorolják (például önkényes letartóztatások, tisztességtelen bírósági eljárások, bebörtönzések, kínzások és bírósági eljárás nélküli kivégzések által), |
| --- | --- |

E.

mivel az eltérő politikai nézetek mindennemű kinyilvánítását rendszeresen és brutálisan megtorolják (például önkényes letartóztatások, tisztességtelen bírósági eljárások, bebörtönzések, kínzások és bírósági eljárás nélküli kivégzések által),

| F. | mivel a választások nem tekinthetők szabadnak és tisztességesnek, ha azokba az ellenzéket nem vonják be, |
| --- | --- |

F.

mivel a választások nem tekinthetők szabadnak és tisztességesnek, ha azokba az ellenzéket nem vonják be,

| G. | mivel a legutolsó demokratikus választások egyértelmű győztese, a Nemzeti Liga a Demokráciáért párt (NLD) úgy határozott, hogy a részvétellel kapcsolatban megszabott feltételek ismeretében bojkottálja a 2010-re meghirdetett választásokat; mivel az NLD-t 2010. május 6-án törvényi úton feloszlatták, miután nem indult a választásokon, |
| --- | --- |

G.

mivel a legutolsó demokratikus választások egyértelmű győztese, a Nemzeti Liga a Demokráciáért párt (NLD) úgy határozott, hogy a részvétellel kapcsolatban megszabott feltételek ismeretében bojkottálja a 2010-re meghirdetett választásokat; mivel az NLD-t 2010. május 6-án törvényi úton feloszlatták, miután nem indult a választásokon,

| H. | mivel a 16. ASEAN-csúcsértekezleten kiadott nyilatkozat hangsúlyozza a megbékélés és a mindenki számára nyitott, szabad és rendszeres általános választások megrendezésének fontosságát, |
| --- | --- |

H.

mivel a 16. ASEAN-csúcsértekezleten kiadott nyilatkozat hangsúlyozza a megbékélés és a mindenki számára nyitott, szabad és rendszeres általános választások megrendezésének fontosságát,

| I. | mivel az ENSZ burmai/mianmari ügyekkel foglalkozó különelőadója elítélte a burmai/mianmari diktatúra által elkövetett „súlyos és rendszeres” emberi jogi visszaéléseket, kijelentvén, hogy „a végrehajtó, a katonai és az igazságszolgáltató hatóságok minden szintjén jelen lévő állami politikát testesítenek meg”, továbbá kérte egy, a diktatúra által elkövetett háborús és emberiség elleni bűncselekményekkel foglalkozó ENSZ vizsgálóbizottság felállítását, |
| --- | --- |

I.

mivel az ENSZ burmai/mianmari ügyekkel foglalkozó különelőadója elítélte a burmai/mianmari diktatúra által elkövetett „súlyos és rendszeres” emberi jogi visszaéléseket, kijelentvén, hogy „a végrehajtó, a katonai és az igazságszolgáltató hatóságok minden szintjén jelen lévő állami politikát testesítenek meg”, továbbá kérte egy, a diktatúra által elkövetett háborús és emberiség elleni bűncselekményekkel foglalkozó ENSZ vizsgálóbizottság felállítását,

| J. | mivel a burmai/mianmari kormány hosszú hónapok óta, számtalan kísérlet ellenére továbbra is elutasítja, hogy az EU Burmával foglalkozó különmegbízottja ellátogassonaz országba és vele párbeszédbe kezdjen, |
| --- | --- |

J.

mivel a burmai/mianmari kormány hosszú hónapok óta, számtalan kísérlet ellenére továbbra is elutasítja, hogy az EU Burmával foglalkozó különmegbízottja ellátogassonaz országba és vele párbeszédbe kezdjen,

| K. | mivel 2003 óta a burmai/mianmari kormány elutasítja az ENSZ és a nemzetközi közösség minden egyes olyan javaslatát, amely a hét lépésből álló „demokratizálódási ütemtervének” felülvizsgálatára irányul, |
| --- | --- |

K.

mivel 2003 óta a burmai/mianmari kormány elutasítja az ENSZ és a nemzetközi közösség minden egyes olyan javaslatát, amely a hét lépésből álló „demokratizálódási ütemtervének” felülvizsgálatára irányul,

| L. | mivel Burmában/Mianmarban jelenleg 2 200 ismert politikai foglyot tartanak őrizetben békés tevékenységekben való részvétel miatt, és mivel önkényesen megtagadják az orvosi ellátást több mint 140 politikai fogolytól, többek között a „88-as Generáció” elnevezésű diákcsoport vezetőjétől, a súlyos szívproblémákkal küszködő Ko Mya Ayétól, |
| --- | --- |

L.

mivel Burmában/Mianmarban jelenleg 2 200 ismert politikai foglyot tartanak őrizetben békés tevékenységekben való részvétel miatt, és mivel önkényesen megtagadják az orvosi ellátást több mint 140 politikai fogolytól, többek között a „88-as Generáció” elnevezésű diákcsoport vezetőjétől, a súlyos szívproblémákkal küszködő Ko Mya Ayétól,

| M. | mivel a katonaság továbbra is emberi jogi visszaéléseket követ el polgári személyek ellen az etnikai konfliktusokban érintett területeken, ideértve a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, a kényszermunkát és a nemi erőszakot is, |
| --- | --- |

M.

mivel a katonaság továbbra is emberi jogi visszaéléseket követ el polgári személyek ellen az etnikai konfliktusokban érintett területeken, ideértve a bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, a kényszermunkát és a nemi erőszakot is,

| N. | mivel Kelet-Burmában/Mianmarban folytatódnak az etnikai kisebbséghez tartozó polgári személyek elleni támadások, ami százezreket kényszerít lakhelyük elhagyására, és a humanitárius segítségnyújtás diktatúra általi korlátozása miatt sokuk csak a szomszédos országok felől érkező, határokon átívelő segélyezés révén érhető el, |
| --- | --- |

N.

mivel Kelet-Burmában/Mianmarban folytatódnak az etnikai kisebbséghez tartozó polgári személyek elleni támadások, ami százezreket kényszerít lakhelyük elhagyására, és a humanitárius segítségnyújtás diktatúra általi korlátozása miatt sokuk csak a szomszédos országok felől érkező, határokon átívelő segélyezés révén érhető el,

| O. | mivel Aung Szan Szú Dzsít, az ellenzéki NLD vezetőjét 2003 óta házi őrizetben tartják; mivel 2009. május 14-én a hatóságok letartóztatták, azzal gyanúsítván őt, hogy az amerikai John Yettaw látogatásába való beleegyezésével megszegte a házi őrizet szabályait; mivel 2009. augusztus 11-én a ranguni Inszein börtönben működő büntetőbíróság Aung Szan Szú Dzsít három év börtönbüntetésre ítélte a házi őrizet megsértése miatt, amely ítéletet később 18 hónapos házi őrizetre mérsékelték; mivel 2010. március 1-jén a burmai/mianmari legfelsőbb bíróság elutasította Aung Szan Szú Dzsínek fellebbezését a rá 2009-ben kirótt igazságtalan ítélet ellen, |
| --- | --- |

O.

mivel Aung Szan Szú Dzsít, az ellenzéki NLD vezetőjét 2003 óta házi őrizetben tartják; mivel 2009. május 14-én a hatóságok letartóztatták, azzal gyanúsítván őt, hogy az amerikai John Yettaw látogatásába való beleegyezésével megszegte a házi őrizet szabályait; mivel 2009. augusztus 11-én a ranguni Inszein börtönben működő büntetőbíróság Aung Szan Szú Dzsít három év börtönbüntetésre ítélte a házi őrizet megsértése miatt, amely ítéletet később 18 hónapos házi őrizetre mérsékelték; mivel 2010. március 1-jén a burmai/mianmari legfelsőbb bíróság elutasította Aung Szan Szú Dzsínek fellebbezését a rá 2009-ben kirótt igazságtalan ítélet ellen,

| P. | mivel változatlanul az EU nyújtja az egyik legnagyobb mértékű támogatást Burmának/Mianmarnak, és a szociális és gazdasági körülmények javítása érdekében készen áll az ország népének nyújtott támogatás növelésére, |
| --- | --- |

P.

mivel változatlanul az EU nyújtja az egyik legnagyobb mértékű támogatást Burmának/Mianmarnak, és a szociális és gazdasági körülmények javítása érdekében készen áll az ország népének nyújtott támogatás növelésére,

| Q. | mivel annak ellenére, hogy a thaiföldi/burmai határon élő menekültek száma szinte változatlan maradt, az ECHO csökkentette a számukra nyújtott támogatást, és beszüntette a menekülttáborokban található, ellátást is nyújtó iskolák finanszírozását, |
| --- | --- |

Q.

mivel annak ellenére, hogy a thaiföldi/burmai határon élő menekültek száma szinte változatlan maradt, az ECHO csökkentette a számukra nyújtott támogatást, és beszüntette a menekülttáborokban található, ellátást is nyújtó iskolák finanszírozását,

| R. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanács, az ENSZ Közgyűlés, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa, az Európai Unió és számos kormány kijelentette, hogy Burma problémájának megoldását az Aung Szan Szú Dzsí és az NLD, az etnikai csoportok hiteles képviselői és a burmai/mianmari kormány közötti valódi háromoldalú párbeszéd jelenti, és mivel a burmai/mianmari kormány továbbra is elutasítja, hogy ilyen párbeszédet kezdjen, |
| --- | --- |

R.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanács, az ENSZ Közgyűlés, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa, az Európai Unió és számos kormány kijelentette, hogy Burma problémájának megoldását az Aung Szan Szú Dzsí és az NLD, az etnikai csoportok hiteles képviselői és a burmai/mianmari kormány közötti valódi háromoldalú párbeszéd jelenti, és mivel a burmai/mianmari kormány továbbra is elutasítja, hogy ilyen párbeszédet kezdjen,

| 1. | megerősíti rendíthetetlen elkötelezettségét Burma/Mianmar népe iránt; |
| --- | --- |

1.

megerősíti rendíthetetlen elkötelezettségét Burma/Mianmar népe iránt;

| 2. | elítéli választások tartását teljesen antidemokratikus körülmények között és olyan szabályok alapján, amelyek kizárják a legfőbb demokratikus ellenzéki pártot, valamint többszázezer burmai polgárt megfosztanak a szavazáshoz és a választáson induláshoz való jogától, egyértelmű kísérletet tévén arra, hogy az ország teljes ellenzékét kizárják a választásokon való részvételből; |
| --- | --- |

2.

elítéli választások tartását teljesen antidemokratikus körülmények között és olyan szabályok alapján, amelyek kizárják a legfőbb demokratikus ellenzéki pártot, valamint többszázezer burmai polgárt megfosztanak a szavazáshoz és a választáson induláshoz való jogától, egyértelmű kísérletet tévén arra, hogy az ország teljes ellenzékét kizárják a választásokon való részvételből;

| 3. | sajnálja, hogy az új alkotmány alapján a hadsereg számára biztosított a parlamenti helyek legalább 25 %-a, és a hadseregnek hatalmában fog állni a polgári szabadságjogok és a törvényhozó hatalom felfüggesztése is, valahányszor ezt szükségesnek ítéli a nemzetbiztonság érdekében; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy az új alkotmány alapján a hadsereg számára biztosított a parlamenti helyek legalább 25 %-a, és a hadseregnek hatalmában fog állni a polgári szabadságjogok és a törvényhozó hatalom felfüggesztése is, valahányszor ezt szükségesnek ítéli a nemzetbiztonság érdekében;

| 4. | határozottan sürgeti Burma/Mianmar kormányát, hogy haladéktalanul tegye meg azokat a lépéseket, amelyek a szabad, igazságos és átlátható választási folyamat biztosításához szükségesek, beleértve valamennyi választásra jogosult, valamennyi politikai párt és valamennyi más érdekelt részvételét is a választási folyamatban, továbbá fogadja el nemzetközi megfigyelők jelenlétét; felhív a szabad és átlátható választások megtartását ellehetetlenítő, 2010. márciusban kihirdetett választási törvények visszavonására; |
| --- | --- |

4.

határozottan sürgeti Burma/Mianmar kormányát, hogy haladéktalanul tegye meg azokat a lépéseket, amelyek a szabad, igazságos és átlátható választási folyamat biztosításához szükségesek, beleértve valamennyi választásra jogosult, valamennyi politikai párt és valamennyi más érdekelt részvételét is a választási folyamatban, továbbá fogadja el nemzetközi megfigyelők jelenlétét; felhív a szabad és átlátható választások megtartását ellehetetlenítő, 2010. márciusban kihirdetett választási törvények visszavonására;

| 5. | felhívja Burma/Mianmar hatóságait, hogy vegyék figyelembe a nemzetközi közösség arra irányuló felhívásait, hogy tegyék lehetővé Aung Szan Szú Dzsí és az összes többi lelkiismereti okból bebörtönzött személy részvételét a politikai folyamatban; |
| --- | --- |

5.

felhívja Burma/Mianmar hatóságait, hogy vegyék figyelembe a nemzetközi közösség arra irányuló felhívásait, hogy tegyék lehetővé Aung Szan Szú Dzsí és az összes többi lelkiismereti okból bebörtönzött személy részvételét a politikai folyamatban;

| 6. | sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy tegyen erőfeszítéseket a szabad és demokratikus választások megtartásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy tegyen erőfeszítéseket a szabad és demokratikus választások megtartásának biztosítása érdekében;

| 7. | határozottan sürgeti Burma/Mianmar kormányát, hogy szüntesse meg a gyülekezés, az egyesülés, a mozgás és a véleménynyilvánítás szabadságát - beleértve a szabad és független médiát is - sújtó korlátozásokat, részben az internet- és mobiltelefon-szolgáltatások nyíltan elérhetővé és hozzáférhetővé tétele, továbbá a cenzúra megszüntetése révén; |
| --- | --- |

7.

határozottan sürgeti Burma/Mianmar kormányát, hogy szüntesse meg a gyülekezés, az egyesülés, a mozgás és a véleménynyilvánítás szabadságát - beleértve a szabad és független médiát is - sújtó korlátozásokat, részben az internet- és mobiltelefon-szolgáltatások nyíltan elérhetővé és hozzáférhetővé tétele, továbbá a cenzúra megszüntetése révén;

| 8. | határozottan elítéli a burmai/mianmari nép emberi jogainak, alapvető szabadságainak és demokratikus jogainak folytatódó, rendszeres megsértését; felhívja Burma/Mianmar hatóságait, hogy vessenek véget a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jog megsértésének; |
| --- | --- |

8.

határozottan elítéli a burmai/mianmari nép emberi jogainak, alapvető szabadságainak és demokratikus jogainak folytatódó, rendszeres megsértését; felhívja Burma/Mianmar hatóságait, hogy vessenek véget a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jog megsértésének;

| 9. | sürgeti Burma/Mianmar kormányát, hogy haladéktalanul, feltételek nélkül és politikai jogaik maradéktalan helyreállítása mellett engedje szabadon valamennyi lelkiismereti okból bebörtönzött személyt, és tartózkodjon a további politikai motivációjú letartóztatásoktól; |
| --- | --- |

9.

sürgeti Burma/Mianmar kormányát, hogy haladéktalanul, feltételek nélkül és politikai jogaik maradéktalan helyreállítása mellett engedje szabadon valamennyi lelkiismereti okból bebörtönzött személyt, és tartózkodjon a további politikai motivációjú letartóztatásoktól;

| 10. | felhívja a főképviselőt és a tagállamokat, hogy nyilvánosan támogassák a Burmával/Mianmarral foglalkozó ENSZ különleges jelentéstevő azon ajánlását, hogy az ENSZ hozzon létre vizsgálóbizottságot a Burmában/Mianmarban elkövetett háborús és emberiség elleni bűntettek kivizsgálására, és hogy e kérést foglalják bele a 2010-es ENSZ Közgyűlésen megvitatandó határozattervezetbe; |
| --- | --- |

10.

felhívja a főképviselőt és a tagállamokat, hogy nyilvánosan támogassák a Burmával/Mianmarral foglalkozó ENSZ különleges jelentéstevő azon ajánlását, hogy az ENSZ hozzon létre vizsgálóbizottságot a Burmában/Mianmarban elkövetett háborús és emberiség elleni bűntettek kivizsgálására, és hogy e kérést foglalják bele a 2010-es ENSZ Közgyűlésen megvitatandó határozattervezetbe;

| 11. | hangsúlyozza, hogy azokat a politikai és társadalmi-gazdasági kihívásokat, amelyekkel az országnak szembe kell néznie, kizárólag valamennyi érintett fél – köztük az etnikai csoportok és az ellenzék – közötti valódi párbeszéden keresztül lehet kezelni; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy azokat a politikai és társadalmi-gazdasági kihívásokat, amelyekkel az országnak szembe kell néznie, kizárólag valamennyi érintett fél – köztük az etnikai csoportok és az ellenzék – közötti valódi párbeszéden keresztül lehet kezelni;

| 12. | megerősíti, hogy a demokráciába való átmenet szempontjából rendkívüli jelentőséggel bír a valódi párbeszéd folyamata és a nemzeti megbékélés; felszólítja Burma/Mianmar kormányát, hogy azonnal kezdjen valódi párbeszédet az összes párttal és etnikai csoporttal; ebben az összefüggésben üdvözli az ENSZ főtitkárának és Burma/Mianmar kérdésével foglalkozó különelőadójának a közvetítés érdekében kifejtett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

12.

megerősíti, hogy a demokráciába való átmenet szempontjából rendkívüli jelentőséggel bír a valódi párbeszéd folyamata és a nemzeti megbékélés; felszólítja Burma/Mianmar kormányát, hogy azonnal kezdjen valódi párbeszédet az összes párttal és etnikai csoporttal; ebben az összefüggésben üdvözli az ENSZ főtitkárának és Burma/Mianmar kérdésével foglalkozó különelőadójának a közvetítés érdekében kifejtett erőfeszítéseit;

| 13. | sürgeti Kína, India és Oroszország kormányát, hogy vessék latba a burmai hatóságokkal szemben fennálló, tekintélyes gazdasági és politikai befolyásukat annak érdekében, hogy jelentős javulás következzék be az országban, és szűnjék meg az ország fegyverekkel és egyéb stratégiai erőforrásokkal való ellátása; felhívja az ASEAN országok és Kína kormányát, amelyek „privilégizált viszonyt” ápolnak Mianmarral, hogy teljesítsenek jószolgálatot különösen annak érdekében, hogy Burmában megszűnjék a rohingják elleni etnikai tisztogatás politikája, amelynek eredményeképpen százezrek menekülnek át a határon Bangladesbe és súlyosbodik a Cox Bazaar kerület rendkívüli szegénységben élő lakosságának élete; |
| --- | --- |

13.

sürgeti Kína, India és Oroszország kormányát, hogy vessék latba a burmai hatóságokkal szemben fennálló, tekintélyes gazdasági és politikai befolyásukat annak érdekében, hogy jelentős javulás következzék be az országban, és szűnjék meg az ország fegyverekkel és egyéb stratégiai erőforrásokkal való ellátása; felhívja az ASEAN országok és Kína kormányát, amelyek „privilégizált viszonyt” ápolnak Mianmarral, hogy teljesítsenek jószolgálatot különösen annak érdekében, hogy Burmában megszűnjék a rohingják elleni etnikai tisztogatás politikája, amelynek eredményeképpen százezrek menekülnek át a határon Bangladesbe és súlyosbodik a Cox Bazaar kerület rendkívüli szegénységben élő lakosságának élete;

| 14. | határozott támogatását fejezi ki az EU különmegbízottjának kitartó munkája iránt, és felkéri a burmai/mianmari hatóságokat, hogy maradéktalanul működjenek együtt vele; |
| --- | --- |

14.

határozott támogatását fejezi ki az EU különmegbízottjának kitartó munkája iránt, és felkéri a burmai/mianmari hatóságokat, hogy maradéktalanul működjenek együtt vele;

| 15. | üdvözli a Tanács azon határozatát, hogy újabb egy évvel meghosszabbítja a jelenlegi EU határozatban előírt korlátozó intézkedéseket, és hangsúlyozza készségét a már elfogadott intézkedések felülvizsgálatára, módosítására vagy további erősítésére a helyszíni fejlemények fényében; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a Tanács azon határozatát, hogy újabb egy évvel meghosszabbítja a jelenlegi EU határozatban előírt korlátozó intézkedéseket, és hangsúlyozza készségét a már elfogadott intézkedések felülvizsgálatára, módosítására vagy további erősítésére a helyszíni fejlemények fényében;

| 16. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy vonja vissza a Thaiföld és Burma határán élő menekültek finanszírozásának csökkentését, és azonnal indítsa be a határon átnyúló segélyezés – különösen az orvosi segítségnyújtás – finanszírozását; |
| --- | --- |

16.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy vonja vissza a Thaiföld és Burma határán élő menekültek finanszírozásának csökkentését, és azonnal indítsa be a határon átnyúló segélyezés – különösen az orvosi segítségnyújtás – finanszírozását;

| 17. | megismétli felhívásait, hogy megoldást kell találni a Bangladesbe menekült rohingják problémájára; sürgeti Banglades kormányát, hogy engedélyezze az említettek menekültként történő hivatalos nyilvántartásba vételét, Burma/Mianmar hatóságait pedig arra, hogy vessenek véget a rohingják mindennemű üldöztetésének, és teljes mértékben tartsák tiszteletben e vallási és etnikai kisebbség alapvető jogait; |
| --- | --- |

17.

megismétli felhívásait, hogy megoldást kell találni a Bangladesbe menekült rohingják problémájára; sürgeti Banglades kormányát, hogy engedélyezze az említettek menekültként történő hivatalos nyilvántartásba vételét, Burma/Mianmar hatóságait pedig arra, hogy vessenek véget a rohingják mindennemű üldöztetésének, és teljes mértékben tartsák tiszteletben e vallási és etnikai kisebbség alapvető jogait;

| 18. | üdvözli, hogy az Európai Unió támogatja az átfogó fegyverembargót, továbbá sürgeti az európai kormányokat és a Bizottságot, hogy egy ilyen tilalom érdekében aktívan fogjanak hozzá egy globális konszenzus kialakítását; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy az Európai Unió támogatja az átfogó fegyverembargót, továbbá sürgeti az európai kormányokat és a Bizottságot, hogy egy ilyen tilalom érdekében aktívan fogjanak hozzá egy globális konszenzus kialakítását;

| 19. | támogatja az ENSZ főtitkár által vállalt közvetítői missziót, és üdvözli a probléma megoldása iránti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

19.

támogatja az ENSZ főtitkár által vállalt közvetítői missziót, és üdvözli a probléma megoldása iránti elkötelezettségét;

| 20. | utasítja az ASEAN-nal, Kínával, Oroszországgal, az Egyesült Államokkal, Indiával, Dél-Ázsia országaival és Japánnal való kapcsolatokkal foglalkozó küldöttségeit, hogy Burma/Mianmar kérdését vegyék napirendre a partnereikkel és az ezen országokban lévő vitapartnereikkel sorra kerülő találkozóikon; |
| --- | --- |

20.

utasítja az ASEAN-nal, Kínával, Oroszországgal, az Egyesült Államokkal, Indiával, Dél-Ázsia országaival és Japánnal való kapcsolatokkal foglalkozó küldöttségeit, hogy Burma/Mianmar kérdését vegyék napirendre a partnereikkel és az ezen országokban lévő vitapartnereikkel sorra kerülő találkozóikon;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EU burmai különmegbízottjának, a burmai Állami Béke és Fejlődés Tanácsának, az ASEAN és ASEM tagállamok kormányának, az ASEM titkárságának, az ASEAN mianmari interparlamentáris képviselőcsoportjának, Daw Aung Szan Szú Dzsínek, az ENSZ főtitkárnak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Burmával/Mianmarral foglalkozó ENSZ emberi jogi különleges jelentéstevővel. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EU burmai különmegbízottjának, a burmai Állami Béke és Fejlődés Tanácsának, az ASEAN és ASEM tagállamok kormányának, az ASEM titkárságának, az ASEAN mianmari interparlamentáris képviselőcsoportjának, Daw Aung Szan Szú Dzsínek, az ENSZ főtitkárnak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Burmával/Mianmarral foglalkozó ENSZ emberi jogi különleges jelentéstevővel.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2010. május 18., kedd

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/158 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/158

---

2010. május 18., keddAz Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozása ***II

P7_TA(2010)0158

Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó, első olvasatbeli tanácsi álláspontról (16626/2/2009 – C7-0049/2010 – 2009/0027(COD))

2011/C 161 E/24

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16626/2/2009 – C7-0049/2010),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0066),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 63. cikke első bekezdésének 1. és 2. pontjára, valamint 66. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0071/2009),

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1),

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, 74. cikkére, valamint 78. cikkének (1) és (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzatának 72. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0118/2010),

| 1. | jóváhagyja a Tanács álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktus az álláspontnak megfelelően kerül elfogadásra; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktus az álláspontnak megfelelően kerül elfogadásra;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogalkotási aktust, miután igazolást nyert, hogy minden eljárás megfelelően lezárult, továbbá - a Tanács főtitkárával egyetértésben - gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogalkotási aktust, miután igazolást nyert, hogy minden eljárás megfelelően lezárult, továbbá - a Tanács főtitkárával egyetértésben - gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2009.5.7., P6_TA(2009)0379.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/159 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/159

---

2010. május 18., keddAz épületek energiateljesítménye (átdolgozás) ***II

P7_TA(2010)0159

Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról, tekintettel az épületek energiahatékonyságáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadására (05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD))

2011/C 161 E/25

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05386/3/2010 – C7-0095/2010),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0780),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0413/2008),

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az első olvasatbeli álláspontjára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. május 14-i véleményére (2),

tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. április 21-i véleményére (3),

tekintettel eljárási szabályzatának 72. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0124/2010),

| 1. | jóváhagyja a Tanács álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács álláspontját;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatokat;

| 4. | megállapítja, hogy a jogi aktus elfogadására a Tanács álláspontjával összhangban kerül sor; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a jogi aktus elfogadására a Tanács álláspontjával összhangban kerül sor;

| 5. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 6. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután igazolást nyert, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután igazolást nyert, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2009.4.23., P6_TA(2009)0278.

(2)  HL C 277., 2009.11.17., 75. o.

(3)  HL C 200., 2009.8.25., 41. o.

---

2010. május 18., keddMELLÉKLET

Nyilatkozatok

az épületek energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozás) vonatkozóan

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata az EUMSz. 290. cikkéről

„Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kijelenti, hogy a 2010/31/EU irányelv rendelkezései nem érintik az intézményeknek az EUMSz 290. cikkének végrehajtását illető, bármely jövőbeli álláspontját, sem az ilyen rendelkezéseket tartalmazó egyedi jogalkotási aktusokat.”

A Bizottság nyilatkozata az intézmények működési szüneteiről

„Az Európai Bizottság tudomásul veszi, hogy az Európai Parlament és a Tanács úgy véli, hogy – azon eseteket kivéve, amikor a jogalkotási aktus sürgősségi eljárást ír elő – a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos értesítéseknek figyelembe kell venniük az intézmények működési szüneteit (téli és nyári szünet, európai választások) annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács gyakorolhassa előjogait a vonatkozó jogalkotási aktusokban rögzített határidőn belül, és készen áll arra, hogy ennek megfelelően járjon el.”

A Bizottság nyilatkozata az épületek energiahatékonyságának finanszírozásáról

„A Bizottság aláhúzza azt az alapvetően fontos szerepet, amelyet a finanszírozási eszközök játszanak az európai építőiparnak energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású ágazattá történő átalakításában. A Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a tagállamokat arra, hogy nagy mértékben vegyék igénybe az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében rendelkezésre álló pénzeszközöket (jelenleg az Európai Regionális Fejlesztési Alap teljes tagállami összegeinek maximum 4 %-át, ami 8 milliárd eurót jelent, lehet felhasználni az energiahatékonyság növelésére és megújuló energia alkalmazására az építőiparban, a fenntartható energiák középületekben és kereskedelmi/ipari épületekben történő alkalmazására már rendelkezésre álló, korlátozás nélküli pénzügyi támogatáson kívül), továbbá abban is támogatni fogja a tagállamokat, hogy jobban hasznosítsanak minden olyan rendelkezésre álló pénzeszközt és finanszírozást, amelyek alkalmasak az energiahatékonyságba történő beruházások ösztönzésére.

Ezenkívül a Bizottság meg fogja vizsgálni valamenyi meglévő kezdeményezés továbbfejlesztésének lehetőségét, úgy mint az intelligens városokra irányuló kezdeményezést (SET-terv COM(2009)0519) vagy az »Intelligens Energia – Európa II.« program költségvetésének felhasználását, például az ismeretek megosztása és a nemzeti megújuló alapok létrehozására vonatkozó technikai segítségnyújtás céljából.

Továbbá, a Bizottság áttekintést és elemzést készít a tagállamokban jelenleg működő finanszírozási mechanizmusokról, és az eredményeket figyelembe veszi, hogy ösztönözze a bevált módszerek EU-szerte történő elterjesztését.

Végül, a Bizottság - a 2010/31/EU irányelv 10. cikkének (5) bekezdésében említett elemzést követően - mérlegeli a pénzügyi ösztönzők lehetséges jövőbeli fejlesztését (többek között az e célból a 10. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett uniós eszközökre tekintettel), valamint optimális felhasználásukat az épületek jobb energiahatékonyságába történő beruházások céljából.”

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/161 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/161

---

2010. május 18., keddEurópai Menekültügyi Alap a 2008–2013-as időszakra (az 573/2007/EK határozat módosítása) ***I

P7_TA(2010)0160

Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 573/2007/EK határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0456 – C7-0123/2009 – 2009/0127(COD))

2011/C 161 E/26

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0456),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 63. cikkének (2) bekezdése b) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0123/2009),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a „Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (3) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére, valamint 80. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0125/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbiakban ismertetett álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbiakban ismertetett álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha a javaslatot lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha a javaslatot lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

2010. május 18., keddP7_TC1-COD(2009)0127

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra, a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2008-2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozat módosításáról szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésére és 80. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A közös EU letelepítési program létrehozásának fényében - amelynek célja a ▐ letelepítési erőfeszítések hatásának növelése
  az Unióban
  a menekülteknek történő védelem nyújtása terén, valamint a letelepítés stratégiai hatásának maximalizálása a letelepítésre leginkább rászoruló személyek jobb megcélozása révén -
  uniós szinten
  a letelepítésre vonatkozóan közös prioritásokat kell meghatározni rendszeres alapon. |
| --- | --- |

(1)

A közös EU letelepítési program létrehozásának fényében - amelynek célja a ▐ letelepítési erőfeszítések hatásának növelése
  az Unióban
  a menekülteknek történő védelem nyújtása terén, valamint a letelepítés stratégiai hatásának maximalizálása a letelepítésre leginkább rászoruló személyek jobb megcélozása révén -
  uniós szinten
  a letelepítésre vonatkozóan közös prioritásokat kell meghatározni rendszeres alapon.

| (2) | Az 573/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) célkitűzéseinek elérése érdekében
  a Bizottságot
  fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben
  közös uniós éves prioritásokat
  határoz
  meg ▐ földrajzi
  térségekre és nemzetiségekre , valamint
  a
  letelepítendő
  menekültek
  konkrét
  kategóriáira vonatkozóan.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson előkészítő munkája során, beleértve a szakértői szintet is. |
| --- | --- |

(2)

Az 573/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) célkitűzéseinek elérése érdekében
  a Bizottságot
  fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben
  közös uniós éves prioritásokat
  határoz
  meg ▐ földrajzi
  térségekre és nemzetiségekre , valamint
  a
  letelepítendő
  menekültek
  konkrét
  kategóriáira vonatkozóan.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson előkészítő munkája során, beleértve a szakértői szintet is.

| (3) | A közös uniós éves letelepítési prioritásokat megállapító bizottsági határozatban -
  e határozattal összhangban
  -
  meghatározandó
  letelepítési szükségletek figyelembevételével, további pénzügyi támogatást is szükséges nyújtani személyek letelepítéséhez ▐ földrajzi térségekre és nemzetiségekre,
  valamint
  a letelepítendő menekültek konkrét kategóriáira vonatkozóan, ahol a letelepítés minősül a legmegfelelőbb válasznak
  sajátos
  szükségleteikre. |
| --- | --- |

(3)

A közös uniós éves letelepítési prioritásokat megállapító bizottsági határozatban -
  e határozattal összhangban
  -
  meghatározandó
  letelepítési szükségletek figyelembevételével, további pénzügyi támogatást is szükséges nyújtani személyek letelepítéséhez ▐ földrajzi térségekre és nemzetiségekre,
  valamint
  a letelepítendő menekültek konkrét kategóriáira vonatkozóan, ahol a letelepítés minősül a legmegfelelőbb válasznak
  sajátos
  szükségleteikre.

| (4) | Ezzel összefüggésben helyénvaló kiigazítani az ütemtervet a tagállamok közötti éves allokációk kiszámításához szükséges adatok benyújtásának határideje, az éves programok tagállamok általi benyújtásának határideje és a finanszírozási határozatok Bizottság általi elfogadásának határideje tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Ezzel összefüggésben helyénvaló kiigazítani az ütemtervet a tagállamok közötti éves allokációk kiszámításához szükséges adatok benyújtásának határideje, az éves programok tagállamok általi benyújtásának határideje és a finanszírozási határozatok Bizottság általi elfogadásának határideje tekintetében.

| (5) | Még több tagállam arra való ösztönzése érdekében, hogy vegyenek részt a letelepítési intézkedésekben, kiegészítő pénzügyi támogatást kell adni a letelepítési programban először résztvevő tagállamoknak. |
| --- | --- |

(5)

Még több tagállam arra való ösztönzése érdekében, hogy vegyenek részt a letelepítési intézkedésekben, kiegészítő pénzügyi támogatást kell adni a letelepítési programban először résztvevő tagállamoknak.

| (6) | Szükséges
  megállapítani
  a kiadások támogathatóságára vonatkozó szabályokat is a letelepítéshez nyújtott kiegészítő pénzügyi támogatás tekintetében, |
| --- | --- |

(6)

Szükséges
  megállapítani
  a kiadások támogathatóságára vonatkozó szabályokat is a letelepítéshez nyújtott kiegészítő pénzügyi támogatás tekintetében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 573/2007/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 13. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (5) bekezdés számozása (3) bekezdésre változik. |
| --- | --- | --- |

1.

A 13. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (5) bekezdés számozása (3) bekezdésre változik.

| b) | a (3) bekezdés számozása (4) bekezdésre változik, és a következő szöveg lép a helyébe:
  „(4)   A tagállamok
  a (6) és (7) bekezdés értelmében, földrajzi térségekre és nemzetiségekre vonatkozóan megállapított
  közös uniós éves
  prioritásokkal összhangban letelepített minden egyes ▐ személy után 4 000 EUR fixösszeget kapnak.




  A menekültek kiszolgáltatott csoportjainak alábbi kategóriáit - a földrajzi térségekre és nemzetiségekre vonatkozó éves prioritásoktól függetlenül - a (6) és (7) bekezdés értelmében vett közös uniós éves prioritásoknak kell tekinteni:








  — | veszélyben lévő gyermekek és nők, különös tekintettel a pszichológiai, fizikai vagy szexuális erőszakra vagy kizsákmányolásra, |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés számozása (4) bekezdésre változik, és a következő szöveg lép a helyébe:

„(4)   A tagállamok
  a (6) és (7) bekezdés értelmében, földrajzi térségekre és nemzetiségekre vonatkozóan megállapított
  közös uniós éves
  prioritásokkal összhangban letelepített minden egyes ▐ személy után 4 000 EUR fixösszeget kapnak.

A menekültek kiszolgáltatott csoportjainak alábbi kategóriáit - a földrajzi térségekre és nemzetiségekre vonatkozó éves prioritásoktól függetlenül - a (6) és (7) bekezdés értelmében vett közös uniós éves prioritásoknak kell tekinteni:

—

veszélyben lévő gyermekek és nők, különös tekintettel a pszichológiai, fizikai vagy szexuális erőszakra vagy kizsákmányolásra,

| — | kíséret nélküli kiskorúak, ha érdeküket leginkább a letelepítés szolgálja, az Európai Unió Alapjogi Chartájával és a gyermek jogairól szóló ENSZ egyezménnyel összhangban, |
| --- | --- |

—

kíséret nélküli kiskorúak, ha érdeküket leginkább a letelepítés szolgálja, az Európai Unió Alapjogi Chartájával és a gyermek jogairól szóló ENSZ egyezménnyel összhangban,

| — | olyan komoly orvosi szükségletekkel rendelkező személyek, amelyek speciális ellátást igényelnek, különösen olyan feltételeket, amelyek csak a letelepítést követően biztosíthatók, |
| --- | --- |

—

olyan komoly orvosi szükségletekkel rendelkező személyek, amelyek speciális ellátást igényelnek, különösen olyan feltételeket, amelyek csak a letelepítést követően biztosíthatók,

| — | erőszak és kínzás túlélői, |
| --- | --- |

—

erőszak és kínzás túlélői,

| — | jogi és védelmi szükségletek miatt vészhelyzetből fakadó vagy sürgős letelepítésre szorulók.
  .” |
| --- | --- |

—

jogi és védelmi szükségletek miatt vészhelyzetből fakadó vagy sürgős letelepítésre szorulók.
  .”

| c) | a szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:




  „(4a)
     
  Azon tagállamok számára, amelyek először kérnek támogatást e cikk értelmében, az egyes letelepített személyek után a fixösszeg 6 000 EUR az első naptári évben és 5 000 EUR a másodikban. Az ezt követő években a fixösszeg letelepített személyenként 4 000 EUR. A kiegészítő összeget, amelyet az új résztvevő tagállamok részvételük első két évében kapnak, egy fenntartható letelepítési program kialakításába kell befektetni.” |
| --- | --- |

c)

a szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  Azon tagállamok számára, amelyek először kérnek támogatást e cikk értelmében, az egyes letelepített személyek után a fixösszeg 6 000 EUR az első naptári évben és 5 000 EUR a másodikban. Az ezt követő években a fixösszeg letelepített személyenként 4 000 EUR. A kiegészítő összeget, amelyet az új résztvevő tagállamok részvételük első két évében kapnak, egy fenntartható letelepítési program kialakításába kell befektetni.”

| d) | a (4) bekezdés számozása (5) bekezdésre változik, és a következő szöveg lép a helyébe:
  „(5)   Amennyiben egy tagállam a
  (6) és (7) bekezdéssel
  összhangban megállapított közös
  uniós
  éves prioritásokban említett kategóriák közül többe is tartozó személyt telepít le, ezért a személyért csak egyszer kapja meg a fixösszeget.” |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdés számozása (5) bekezdésre változik, és a következő szöveg lép a helyébe:

„(5)   Amennyiben egy tagállam a
  (6) és (7) bekezdéssel
  összhangban megállapított közös
  uniós
  éves prioritásokban említett kategóriák közül többe is tartozó személyt telepít le, ezért a személyért csak egyszer kapja meg a fixösszeget.”

| e) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   
  E határozat arra vonatkozó célkitűzésének elérése érdekében, hogy a letelepítés hatékony védelmi eszközzé váljon,
  a Bizottság
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján határozatot fogad el
  a közös
  uniós
  éves letelepítési prioritások
  megállapításáról
  az
  52a. cikkel
  összhangban
  , és az 52b. és 52c. cikkben foglalt feltételek mellett
  .” |
| --- | --- |

e)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   
  E határozat arra vonatkozó célkitűzésének elérése érdekében, hogy a letelepítés hatékony védelmi eszközzé váljon,
  a Bizottság
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján határozatot fogad el
  a közös
  uniós
  éves letelepítési prioritások
  megállapításáról
  az
  52a. cikkel
  összhangban
  , és az 52b. és 52c. cikkben foglalt feltételek mellett
  .”

| f) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(7)
     
  A közös uniós éves letelepítési prioritások sürgős aktualizálását igénylő, váratlan vészhelyzet esetén az 52d. cikkben előírt eljárás alkalmazandó az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.




  (8)
     A közös
  uniós
  letelepítési prioritásokat a
  (6) és (7) bekezdéssel összhangban
  megállapító bizottsági határozatra vonatkozó értesítést követő húsz naptári napon belül a tagállamok megküldik a Bizottságnak
  azon
  személyek becsült számát, akiket
  az említett határozatnak megfelelően le fognak telepíteni a következő naptári év során.
  A Bizottság ▐ közli
  az említett becsléseket az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.




  (9)
     A közös uniós éves prioritásoknak
  megfelelő
  letelepítési tevékenységekre vonatkozó pénzügyi ösztönző eredményeiről és hatásairól
  is
  beszámolnak a tagállamok az 50. cikk (2) bekezdése szerinti
  jelentésükben
  , a Bizottság pedig az 50. cikk (3) bekezdése
  szerinti jelentésében
  ”. |
| --- | --- |

f)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(7)
     
  A közös uniós éves letelepítési prioritások sürgős aktualizálását igénylő, váratlan vészhelyzet esetén az 52d. cikkben előírt eljárás alkalmazandó az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.

(8)
     A közös
  uniós
  letelepítési prioritásokat a
  (6) és (7) bekezdéssel összhangban
  megállapító bizottsági határozatra vonatkozó értesítést követő húsz naptári napon belül a tagállamok megküldik a Bizottságnak
  azon
  személyek becsült számát, akiket
  az említett határozatnak megfelelően le fognak telepíteni a következő naptári év során.
  A Bizottság ▐ közli
  az említett becsléseket az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.

(9)
     A közös uniós éves prioritásoknak
  megfelelő
  letelepítési tevékenységekre vonatkozó pénzügyi ösztönző eredményeiről és hatásairól
  is
  beszámolnak a tagállamok az 50. cikk (2) bekezdése szerinti
  jelentésükben
  , a Bizottság pedig az 50. cikk (3) bekezdése
  szerinti jelentésében
  ”.

| 2. | A 20. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság 2013-ig minden év szeptember 1-jéig közli a tagállamokkal az éves költségvetési eljárás szerint elosztott, a 13. cikk által előírt módon kiszámított összes előirányzatból a következő naptári évre számukra juttatandó becsült összegeket.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 20. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság 2013-ig minden év szeptember 1-jéig közli a tagállamokkal az éves költségvetési eljárás szerint elosztott, a 13. cikk által előírt módon kiszámított összes előirányzatból a következő naptári évre számukra juttatandó becsült összegeket.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok 2013-ig minden év december 1-jéig benyújtják a Bizottságnak a többéves programmal összhangban kialakított, a következő évre vonatkozó éves programtervezetet, amely az alábbi elemekből áll:






  a) | az éves program keretében finanszírozandó projektek kiválasztásának általános szabályai; |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok 2013-ig minden év december 1-jéig benyújtják a Bizottságnak a többéves programmal összhangban kialakított, a következő évre vonatkozó éves programtervezetet, amely az alábbi elemekből áll:

a)

az éves program keretében finanszírozandó projektek kiválasztásának általános szabályai;

| b) | az éves program keretében támogatandó intézkedések ismertetése; |
| --- | --- |

b)

az éves program keretében támogatandó intézkedések ismertetése;

| c) | az Alapból nyújtott hozzájárulás javasolt pénzügyi bontása a program különféle intézkedései között; és a 16. cikk szerinti, az éves program végrehajtását szolgáló technikai támogatás fedezetére igényelt összeg megjelölése.” |
| --- | --- |

c)

az Alapból nyújtott hozzájárulás javasolt pénzügyi bontása a program különféle intézkedései között; és a 16. cikk szerinti, az éves program végrehajtását szolgáló technikai támogatás fedezetére igényelt összeg megjelölése.”

| c) | az (5) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság a szóban forgó év április 1-jéig elfogadja az éves programot jóváhagyó finanszírozási határozatot. A határozat megjelöli az érintett tagállamnak juttatott összeget és a kiadások támogathatóságának időszakát.” |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság a szóban forgó év április 1-jéig elfogadja az éves programot jóváhagyó finanszírozási határozatot. A határozat megjelöli az érintett tagállamnak juttatott összeget és a kiadások támogathatóságának időszakát.”

| 3. | A 35. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   A tagállamoknak minden egyes letelepített személy után járó 4 000 eurós fixösszeget minden egyes ténylegesen letelepített személy után átalányösszegben nyújtják.” |
| --- | --- |

3.

A 35. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A tagállamoknak minden egyes letelepített személy után járó 4 000 eurós fixösszeget minden egyes ténylegesen letelepített személy után átalányösszegben nyújtják.”

| 4. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:



  „52a. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása



  (1)
     
  A Bizottságot az 13. cikk (6) és (7) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskörrel az 1. cikk (1) bekezdésében említett időszakra jogosítják fel.




  (2)
     
  Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit az 52b. és az 52c. cikk határozza meg. Rendkívül sürgős esetben az 52d. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.



  52b. cikk


  A felhatalmazás visszavonása



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 13. cikk (6) és (7) bekezdésében említett átruházott hatáskört.




  (2)
     
  Az az intézmény, amely a hatáskör-átruházás visszavonásának eldöntésére irányuló belső eljárást indított, törekszik a másik intézmény és a Bizottság tájékoztatására, megjelölve azon átruházott hatásköröket, amelyekre a visszavonás kiterjedhet, valamint a visszavonás lehetséges indokait.




  (3)
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az említett határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.



  52c. cikk


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kifogásolása



  (1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés időpontját követő egy hónapon belül kifogást emelhet valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak egy hónappal meghosszabbítható.




  (2)
     
  Amennyiben az említett időszak lejártával sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az aktus az abban megjelölt napon hatályba is lép.




  (3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény közli a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogásának indokait.



  52d. cikk


  Sürgősségi eljárás



  (1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem jelentenek be kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak adott értesítésben közölni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.




  (2)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés időpontjától számított három hónapon belül kifogást emelhet egy e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Ebben az esetben a jogi aktus a továbbiakban nem alkalmazható. A kifogást emelő intézmény közli indokait.”. |
| --- | --- |

4.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„52a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottságot az 13. cikk (6) és (7) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskörrel az 1. cikk (1) bekezdésében említett időszakra jogosítják fel.

(2)
     
  Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit az 52b. és az 52c. cikk határozza meg. Rendkívül sürgős esetben az 52d. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.

52b. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 13. cikk (6) és (7) bekezdésében említett átruházott hatáskört.

(2)
     
  Az az intézmény, amely a hatáskör-átruházás visszavonásának eldöntésére irányuló belső eljárást indított, törekszik a másik intézmény és a Bizottság tájékoztatására, megjelölve azon átruházott hatásköröket, amelyekre a visszavonás kiterjedhet, valamint a visszavonás lehetséges indokait.

(3)
     
  A visszavonásról szóló határozat véget vet az említett határozatban megjelölt hatáskörök átruházásának. A határozat azonnal vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

52c. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kifogásolása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés időpontját követő egy hónapon belül kifogást emelhet valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak egy hónappal meghosszabbítható.

(2)
     
  Amennyiben az említett időszak lejártával sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az aktus az abban megjelölt napon hatályba is lép.

(3)
     
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény közli a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogásának indokait.

52d. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem jelentenek be kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak adott értesítésben közölni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés időpontjától számított három hónapon belül kifogást emelhet egy e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Ebben az esetben a jogi aktus a továbbiakban nem alkalmazható. A kifogást emelő intézmény közli indokait.”.

2. cikk

E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

3. cikk

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2010. május 18-i álláspontja.

1

(2)  

  HL L 144., 2007.6.6., 1. o
  .

2

HL L 144., 2007.6.6., 1. o

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/166

---

2010. május 18., keddA Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérés (a 1104/2008/EK rendelet módosítása) *

P7_TA(2010)0161

Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő áttérésről szóló 1104/2008/EK rendelet módosítására irányuló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2009)0508 – C7-0244/2009 – 2009/0136(NLE))

2011/C 161 E/27

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0508),

tekintettel az EK-Szerződés 66. és 67. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0244/2009),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című közleményére (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 74. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0126/2010),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | annak ellenére, hogy a Tanács a SIS II meghiúsulása esetén a SIS 1+RE-t készenléti tervként kezeli, a Parlament a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) (1987/2006/EK rendelet (1) tekintetében társjogalkotóként és költségvetési hatóságként fenntartja magának a jogot a 2011. évi éves költségvetésben a SIS II fejlesztésére elkülönített előirányzatok tartalékba helyezésére a folyamat teljes körű parlamenti vizsgálatának és ellenőrzésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

2.

annak ellenére, hogy a Tanács a SIS II meghiúsulása esetén a SIS 1+RE-t készenléti tervként kezeli, a Parlament a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) (1987/2006/EK rendelet (1) tekintetében társjogalkotóként és költségvetési hatóságként fenntartja magának a jogot a 2011. évi éves költségvetésben a SIS II fejlesztésére elkülönített előirányzatok tartalékba helyezésére a folyamat teljes körű parlamenti vizsgálatának és ellenőrzésének biztosítása érdekében.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EUMSz. 293. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EUMSz. 293. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  3 preambulumbekezdés |
| (3) | 2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell a 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

3 preambulumbekezdés

(3)

2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell a 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.

| (3) | 2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell az 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.
  A jelenlegi SIS II projekt tesztelést követő meghiúsulása esetén alternatív műszaki megoldást kell kidolgozni, amelynek összes pénzügyi vonzatáról tájékoztatni kell valamennyi érintett felet. |
| --- | --- |

(3)

2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell az 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.
  A jelenlegi SIS II projekt tesztelést követő meghiúsulása esetén alternatív műszaki megoldást kell kidolgozni, amelynek összes pénzügyi vonzatáról tájékoztatni kell valamennyi érintett felet.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 preambulumbekezdés

| (4) | A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában. A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából szakértői csoportot
  kell létrehozni
  . |
| --- | --- |

(4)

A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában. A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából szakértői csoportot
  kell létrehozni
  .

| (4) | A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában.
  A SIS II-ről szóló 2009. február 26–27-i és 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések értelmében a tagállamok szakértőiből álló nem hivatalos testület alakult „átfogó programirányítási tanács” néven, amelynek feladata az együttműködés javítása és közvetlen segítségnyújtás a tagállamok részéről a központi SIS II részére.
  A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából
  ezért e rendelettel hivatalosan létre kell hozni az átfogó programirányítási tanács elnevezésű
  szakértői csoportot.
  Az eredményesség és a költséghatékonyság érdekében az átfogó programirányítási tanács tagjait állandó megbízatással kell kinevezni, és számukat korlátozni kell. |
| --- | --- |

(4)

A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában.
  A SIS II-ről szóló 2009. február 26–27-i és 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések értelmében a tagállamok szakértőiből álló nem hivatalos testület alakult „átfogó programirányítási tanács” néven, amelynek feladata az együttműködés javítása és közvetlen segítségnyújtás a tagállamok részéről a központi SIS II részére.
  A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából
  ezért e rendelettel hivatalosan létre kell hozni az átfogó programirányítási tanács elnevezésű
  szakértői csoportot.
  Az eredményesség és a költséghatékonyság érdekében az átfogó programirányítási tanács tagjait állandó megbízatással kell kinevezni, és számukat korlátozni kell.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

6 preambulumbekezdés

| (6) | A SIS II funkcióinak biztosítása érdekében műszaki készenléti tervet kell előirányozni. Ezért
  ki kell igazítani az átállási felépítmény műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak. |
| --- | --- |

(6)

A SIS II funkcióinak biztosítása érdekében műszaki készenléti tervet kell előirányozni. Ezért
  ki kell igazítani az átállási felépítmény műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak.

| (6) | A jogi keretet úgy kell módosítani, hogy amennyiben a teszteredmények szerint a SIS II nem valósítható meg eredményesen, lehetővé tegye az esetleges alternatív műszaki megoldásra való átállást.
  Ki kell igazítani az átállási felépítés műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak.
  Az alternatív műszaki megoldásnak a legjobb rendelkezésre álló technológián kell alapulnia, költséghatékonynak kell lennie, és ésszerű és pontos ütemterv szerint kell végrehajtani. A Bizottságnak idejében alapos költségvetési értékelést kell benyújtania az ilyen alternatív műszaki megoldással kapcsolatos költségekről. Egyértelműen rögzíteni kell, hogy az 1987/2006/EK rendeletben meghatározott jogi keret az összes műszaki megoldásra érvényes, műszaki jellegüktől függetlenül. |
| --- | --- |

(6)

A jogi keretet úgy kell módosítani, hogy amennyiben a teszteredmények szerint a SIS II nem valósítható meg eredményesen, lehetővé tegye az esetleges alternatív műszaki megoldásra való átállást.
  Ki kell igazítani az átállási felépítés műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak.
  Az alternatív műszaki megoldásnak a legjobb rendelkezésre álló technológián kell alapulnia, költséghatékonynak kell lennie, és ésszerű és pontos ütemterv szerint kell végrehajtani. A Bizottságnak idejében alapos költségvetési értékelést kell benyújtania az ilyen alternatív műszaki megoldással kapcsolatos költségekről. Egyértelműen rögzíteni kell, hogy az 1987/2006/EK rendeletben meghatározott jogi keret az összes műszaki megoldásra érvényes, műszaki jellegüktől függetlenül.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

16 a preambulumbekezdés (új)

| (16a) | Mivel az 1987/2006/EK rendelet értelmében az Európai Parlament társjogalkotóként felelős a SIS II létrehozásáért, működtetéséért és használatáért, és mivel az átállást az uniós költségvetés finanszírozza, amelyért az Európai Parlament szintén felelősséggel tartozik, az Európai Parlamentet az átállásra vonatkozó döntéshozatali folyamatba be kell vonni. Az új Schengeni Információs Rendszerre való átállást a tesztelési eredményekről adott bizottsági tájékoztatás alapján az Európai Parlament által adott kedvező véleményhez kell kötni. |
| --- | --- |

(16a)

Mivel az 1987/2006/EK rendelet értelmében az Európai Parlament társjogalkotóként felelős a SIS II létrehozásáért, működtetéséért és használatáért, és mivel az átállást az uniós költségvetés finanszírozza, amelyért az Európai Parlament szintén felelősséggel tartozik, az Európai Parlamentet az átállásra vonatkozó döntéshozatali folyamatba be kell vonni. Az új Schengeni Információs Rendszerre való átállást a tesztelési eredményekről adott bizottsági tájékoztatás alapján az Európai Parlament által adott kedvező véleményhez kell kötni.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – -1 pont (új)

1104/2008/EK rendelet

1 cikk – 1 bekezdés

| (-1) | Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:



  „1.   Az 1990-es Schengeni Egyezmény IV. címében foglalt rendelkezések alapján létrehozott Schengeni Információs Rendszer (SIS 1+) helyébe új rendszer – a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) – lép, vagy bármilyen alternatív műszaki megoldás, amely a legjobb rendelkezésre álló technológián alapul, végrehajtás és költséghatékonyság szempontjából pedig ésszerű. Az új rendszer létrehozását, működtetését és használatát az 1987/2006/EK rendelet szabályozza.” |
| --- | --- |

(-1)

Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.   Az 1990-es Schengeni Egyezmény IV. címében foglalt rendelkezések alapján létrehozott Schengeni Információs Rendszer (SIS 1+) helyébe új rendszer – a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) – lép, vagy bármilyen alternatív műszaki megoldás, amely a legjobb rendelkezésre álló technológián alapul, végrehajtás és költséghatékonyság szempontjából pedig ésszerű. Az új rendszer létrehozását, működtetését és használatát az 1987/2006/EK rendelet szabályozza.”

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – -1 a pont (új)

1104/2008/EK rendelet

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

| (-1a) | Az 1. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:




  „1a.
     
  Amennyiben a jelenlegi SIS II projekt félbeszakad és alternatív műszaki megoldás kerül végrehajtásra, az e rendeletben szereplő, a SIS II-re vonatkozó hivatkozásokat az alternatív műszaki megoldásra való hivatkozásként kell értelmezni.” |
| --- | --- |

(-1a)

Az 1. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„1a.
     
  Amennyiben a jelenlegi SIS II projekt félbeszakad és alternatív műszaki megoldás kerül végrehajtásra, az e rendeletben szereplő, a SIS II-re vonatkozó hivatkozásokat az alternatív műszaki megoldásra való hivatkozásként kell értelmezni.”

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

1104/2008/EK rendelet

11 cikk – 2 bekezdés

2.   A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási felépítés használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.

2.   A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási felépítés használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával
  legkésőbb 2011. december 31-ig
  végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.
  Amennyiben a 11. cikk (5a) bekezdésében említett alternatív műszaki megoldás kerül alkalmazásra, a határidő a 17. cikk (2) bekezdésében megjelölt eljárással összhangban megváltoztatható.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 a pont (új)

1104/2008/EK rendelet

11 cikk – 5 bekezdés

| (3a) | A 11. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „5.
     Az átállási folyamatban előirányzott átváltásra a 8. cikk (7) bekezdésében említett jóváhagyást, valamint azt követően kerül sor, hogy a tesztelési eredményekről a Bizottság által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (4) bekezdésével összhangban adott tájékoztatás alapján az Európai Parlament kedvező véleményt ad.” |
| --- | --- |

(3a)

A 11. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„5.
     Az átállási folyamatban előirányzott átváltásra a 8. cikk (7) bekezdésében említett jóváhagyást, valamint azt követően kerül sor, hogy a tesztelési eredményekről a Bizottság által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (4) bekezdésével összhangban adott tájékoztatás alapján az Európai Parlament kedvező véleményt ad.”

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 b pont (új)

1104/2008/EK rendelet

11 cikk – 5 a bekezdés (új)

| (3b) | A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „5a.
     
  A SIS II fejlesztése alternatív műszaki megoldás életbe léptetésével is megvalósítható.” |
| --- | --- |

(3b)

A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„5a.
     
  A SIS II fejlesztése alternatív műszaki megoldás életbe léptetésével is megvalósítható.”

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 c pont (új)

1104/2008/EK rendelet

14 cikk – 5 a bekezdés (új)

| (3c) | A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „5a.
     
  A Bizottság kialakít és végrehajt egy további intézkedésekből álló csomagot a személyes adatokkal kapcsolatos információk adatbázisból való eltűnésének megakadályozása és a személyes adatok védelme céljából a tesztelés és a SIS I-ről a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállás teljes időtartamára vonatkozóan.” |
| --- | --- |

(3c)

A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„5a.
     
  A Bizottság kialakít és végrehajt egy további intézkedésekből álló csomagot a személyes adatokkal kapcsolatos információk adatbázisból való eltűnésének megakadályozása és a személyes adatok védelme céljából a tesztelés és a SIS I-ről a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállás teljes időtartamára vonatkozóan.”

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1104/2008/EK rendelet

17 a cikk – 1 bekezdés

1.   Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács fórumot biztosít a központi és tagállami
  SIS II projektek összehangolásához
  .

1.   Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács fórumot biztosít
  , amely hozzájárul a központi SIS II fejlesztéséhez. Következetességet teremt és összehangolja
  a központi és tagállami
  SIS II projekteket
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1104/2008/EK rendelet

17 a cikk – 2 bekezdés

2.   Az átfogó programirányítási tanácsot legfeljebb 10
  szakértő
  alkotja. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok legfeljebb nyolc
  szakértőt
  és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója két
  szakértőt
  és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül. Az eljárásokban érdekelt egyéb bizottsági tisztviselők részt vehetnek a tanács ülésein.

2.   Az átfogó programirányítási tanácsot legfeljebb 10
  , a SIS II fejlesztéséhez való érdemi hozzájáruláshoz megfelelően képzett tag
  alkotja
  , akik rendszeresen üléseznek
  . A Tanács keretein belül eljáró tagállamok legfeljebb nyolc
  tagot
  és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója
  legfeljebb
  két
  tagot
  és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül.
  Az Európai Parlament érdeklődő képviselői, illetve érintett tisztviselői, továbbá a tagállamok szakértői és a SIS II projektek fejlesztésében közvetlenül részt vevő bizottsági tisztviselők saját hivataluk vagy intézményük költségére részt vehetnek az átfogó programirányítási tanács ülésein. A feladatkörben meghatározottaknak megfelelően az átfogó programirányítási tanács más szakértőket is meghívhat, hogy saját hivataluk, intézményük vagy vállalatuk költségére részt vegyenek az átfogó programirányítási tanács ülésein.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1104/2008/EK rendelet

17 a cikk – 5 bekezdés

5.   Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza a saját feladatköreit, amelyek a Bizottság hatáskörrel rendelkező főtitkárságának főtitkára által adott kedvező állásfoglalást követően lépnek hatályba.

5.   Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza a saját feladatköreit, amelyek a Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója által adott kedvező állásfoglalást követően lépnek hatályba.
  Az átfogó programirányítási tanács feladatkörének tartalmaznia kell a jelentések rendszeres közzétételére vonatkozó követelményt, valamint azt, hogy az Európai Parlament számára lehetővé kell tenni a jelentésekhez való hozzáférést a teljes körű parlamenti vizsgálat és ellenőrzés biztosítása érdekében.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

1104/2008/EK rendelet

17 a cikk – 6 bekezdés

6.   A 15. cikk (2) cikkének sérelme nélkül, az átfogó programirányítási tanács tevékenységével összefüggésben felmerülő adminisztratív és utazási költségeket – amennyiben megtérítésük egyéb forrásból nem történik meg– az Európai Unió általános költségvetése viseli. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok által az átfogó programirányítási tanácsba kinevezett szakértőknek, valamint az e cikk (3) bekezdésének megfelelően meghívott szakértőknek a tanács munkájával összefüggésben felmerült utazási költségei tekintetében a „Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályok” alkalmazandók.

6.   A 15. cikk (2) cikkének sérelme nélkül, az átfogó programirányítási tanács tevékenységével összefüggésben felmerülő adminisztratív és utazási költségeket – amennyiben megtérítésük egyéb forrásból nem történik meg – az Európai Unió általános költségvetése viseli. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok által az átfogó programirányítási tanácsba kinevezett szakértőknek, valamint az e cikk (3) bekezdésének megfelelően meghívott szakértőknek a tanács munkájával összefüggésben felmerült utazási költségei tekintetében a „Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályok” alkalmazandók.
  Az átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez szükséges előirányzatok a 2010–2013-as pénzügyi programozás során jelenleg a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) számára elkülönített előirányzatokból származnak.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 5 pont

1104/2008/EK rendelet

19 cikk

Ez a rendelet a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban
  veszti hatályát
  .

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ez a rendelet a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban
  , de legkésőbb 2013. december 31-én mindenképpen hatályát veszti
  .

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1987/2006/EK rendelete a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.)

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/172 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/172

---

2010. május 18., keddA Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállás (a 2008/839/IB határozat módosítása) *

P7_TA(2010)0162

Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosítására irányuló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2010)0015 – C7-0040/2010 – 2010/0006(NLE))

2011/C 161 E/28

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0015),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (EUMSz.) 74. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0040/2010),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0127/2010),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | annak ellenére, hogy a Tanács a SIS II meghiúsulása esetén a SIS 1+RE-t készenléti tervként kezeli, a Parlament a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról szóló 1987/2006/EK (1) rendelet társjogalkotójaként és költségvetési hatóságként fenntartja magának a jogot a 2011-es éves költségvetésben a SIS II fejlesztésére elkülönítendő források tartalékba helyezésére a folyamat teljes körű parlamenti vizsgálatának és ellenőrzésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

2.

annak ellenére, hogy a Tanács a SIS II meghiúsulása esetén a SIS 1+RE-t készenléti tervként kezeli, a Parlament a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról szóló 1987/2006/EK (1) rendelet társjogalkotójaként és költségvetési hatóságként fenntartja magának a jogot a 2011-es éves költségvetésben a SIS II fejlesztésére elkülönítendő források tartalékba helyezésére a folyamat teljes körű parlamenti vizsgálatának és ellenőrzésének biztosítása érdekében;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EUMSz. 293. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EUMSz. 293. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  3 preambulumbekezdés |
| (3) | 2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell az 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

3 preambulumbekezdés

(3)

2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell az 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.

| (3) | 2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell az 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.
  A jelenlegi SIS II projekt tesztelést követő meghiúsulása esetére alternatív technikai megoldást kell kialakítani, amelynek teljes pénzügyi vonzatát valamennyi érintett féllel közölni kell. |
| --- | --- |

(3)

2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell az 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.
  A jelenlegi SIS II projekt tesztelést követő meghiúsulása esetére alternatív technikai megoldást kell kialakítani, amelynek teljes pénzügyi vonzatát valamennyi érintett féllel közölni kell.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 preambulumbekezdés

| (4) | A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában. A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából
  szakértői csoportot
  kell létrehozni. |
| --- | --- |

(4)

A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában. A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából
  szakértői csoportot
  kell létrehozni.

| (4) | A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában.
  A SIS-ről szóló, 2009. február 26–27-i és 2009. június 4–5-i következtetéseiben a Tanács tagállami szakértőkből álló, átfogó programirányítási tanácsként kijelölt informális szervet hozott létre az együttműködés megerősítése, valamint a központi SIS II projektnek nyújtott közvetlen tagállami támogatás biztosítása érdekében.
  A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából
  tehát a jelen rendelet értelmében hivatalosan
  kell létrehozni
  az átfogó programirányítási tanács elnevezésű szakértői csoportot. A hatékonyság és a költséghatékonyság érdekében az átfogó programirányítási tanácsban részt vevő szakértők száma behatárolt, megbízatásuk pedig állandó lesz. |
| --- | --- |

(4)

A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában.
  A SIS-ről szóló, 2009. február 26–27-i és 2009. június 4–5-i következtetéseiben a Tanács tagállami szakértőkből álló, átfogó programirányítási tanácsként kijelölt informális szervet hozott létre az együttműködés megerősítése, valamint a központi SIS II projektnek nyújtott közvetlen tagállami támogatás biztosítása érdekében.
  A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából
  tehát a jelen rendelet értelmében hivatalosan
  kell létrehozni
  az átfogó programirányítási tanács elnevezésű szakértői csoportot. A hatékonyság és a költséghatékonyság érdekében az átfogó programirányítási tanácsban részt vevő szakértők száma behatárolt, megbízatásuk pedig állandó lesz.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

6 preambulumbekezdés

| (6) | A SIS II funkcióinak biztosítása érdekében műszaki készenléti tervet kell előirányozni. Ezért ki
  kell igazítani az átállási felépítmény műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak. |
| --- | --- |

(6)

A SIS II funkcióinak biztosítása érdekében műszaki készenléti tervet kell előirányozni. Ezért ki
  kell igazítani az átállási felépítmény műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak.

| (6) | A jogi keretet úgy kell módosítani, hogy amennyiben a teszteredmények szerint a SIS II nem valósítható meg eredményesen, lehetővé tegye az esetleges alternatív műszaki megoldásra való átállást. Ki
  kell igazítani az átállási felépítés műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak.
  Az alternatív műszaki megoldásnak a legjobb rendelkezésre álló technológián kell alapulnia, meg kell felelnie a költséghatékonyság elvének és azt pontos és ésszerű ütemterv szerint kell végrehajtani. A Bizottságnak alapos költségvetési értékelést kell benyújtania az ilyen alternatív technikai megoldással kapcsolatos költségekről. Egyértelműen rögzíteni kell, hogy az 2007/533/IB határozatban meghatározott jogi keret az összes műszaki megoldásra érvényes, műszaki jellegüktől függetlenül. |
| --- | --- |

(6)

A jogi keretet úgy kell módosítani, hogy amennyiben a teszteredmények szerint a SIS II nem valósítható meg eredményesen, lehetővé tegye az esetleges alternatív műszaki megoldásra való átállást. Ki
  kell igazítani az átállási felépítés műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak.
  Az alternatív műszaki megoldásnak a legjobb rendelkezésre álló technológián kell alapulnia, meg kell felelnie a költséghatékonyság elvének és azt pontos és ésszerű ütemterv szerint kell végrehajtani. A Bizottságnak alapos költségvetési értékelést kell benyújtania az ilyen alternatív technikai megoldással kapcsolatos költségekről. Egyértelműen rögzíteni kell, hogy az 2007/533/IB határozatban meghatározott jogi keret az összes műszaki megoldásra érvényes, műszaki jellegüktől függetlenül.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

16 a preambulumbekezdés (új)

| (16a) | Mivel az 1987/2006/EK rendelet értelmében az Európai Parlament társjogalkotóként felelős a SIS II létrehozásáért, működtetéséért és használatáért, és mivel az átállást uniós költségvetés finanszírozza, amelyért az Európai Parlament szintén felelősséggel tartozik, az Európai Parlamentet az átállásra vonatkozó döntéshozatali folyamatba be kell vonni. A tesztelési eredményekről a Bizottság által kiadott tájékoztatás alapján az Európai Parlament által adott kedvező véleményre lesz szükség az új Schengeni Információs Rendszerre való átállás előtt. |
| --- | --- |

(16a)

Mivel az 1987/2006/EK rendelet értelmében az Európai Parlament társjogalkotóként felelős a SIS II létrehozásáért, működtetéséért és használatáért, és mivel az átállást uniós költségvetés finanszírozza, amelyért az Európai Parlament szintén felelősséggel tartozik, az Európai Parlamentet az átállásra vonatkozó döntéshozatali folyamatba be kell vonni. A tesztelési eredményekről a Bizottság által kiadott tájékoztatás alapján az Európai Parlament által adott kedvező véleményre lesz szükség az új Schengeni Információs Rendszerre való átállás előtt.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – -1 pont (új)

2008/839/IB tanácsi határozat

1 cikk – 1 bekezdés

| (-1) | Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:



  „1.   Az 1990-es Schengeni Egyezmény IV. címének rendelkezései értelmében felállított Schengeni Információs Rendszert (a SIS 1+-t) egy új rendszer, a második generációs Schengeni Információs Rendszer (SIS II), illetve bármely olyan alternatív műszaki megoldás váltja fel, amely a legjobb rendelkezésre álló technológián alapul, és amely a megvalósítási határidőknek való megfelelés és a költséghatékonyság szempontjából ésszerű megoldást kínál. Az új rendszer létrehozásáról, működtetéséről és használatáról a 2007/533/IB határozat rendelkezik.” |
| --- | --- |

(-1)

Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.   Az 1990-es Schengeni Egyezmény IV. címének rendelkezései értelmében felállított Schengeni Információs Rendszert (a SIS 1+-t) egy új rendszer, a második generációs Schengeni Információs Rendszer (SIS II), illetve bármely olyan alternatív műszaki megoldás váltja fel, amely a legjobb rendelkezésre álló technológián alapul, és amely a megvalósítási határidőknek való megfelelés és a költséghatékonyság szempontjából ésszerű megoldást kínál. Az új rendszer létrehozásáról, működtetéséről és használatáról a 2007/533/IB határozat rendelkezik.”

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – -1 a pont (új)

2008/839/IB tanácsi határozat

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

| (-1a) | Az 1. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:




  „1a.
     
  Amennyiben a jelenlegi SIS II-projekt félbeszakad és alternatív műszaki megoldás kerül végrehajtásra, a jelen határozatban szereplő, SIS II-re vonatkozó hivatkozásokat az alternatív műszaki megoldásra való hivatkozásként kell értelmezni.” |
| --- | --- |

(-1a)

Az 1. cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„1a.
     
  Amennyiben a jelenlegi SIS II-projekt félbeszakad és alternatív műszaki megoldás kerül végrehajtásra, a jelen határozatban szereplő, SIS II-re vonatkozó hivatkozásokat az alternatív műszaki megoldásra való hivatkozásként kell értelmezni.”

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

2008/839/IB tanácsi határozat

11 cikk – 2 bekezdés

(2)   A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási felépítés használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.

(2)   A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási felépítés használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával
  legkésőbb 2011. december 31-ig
  végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.
  Amennyiben a 11. cikk (5a) bekezdésében említett alternatív műszaki megoldás kerül alkalmazásra, a határidő a 17. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban megváltoztatható.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 a pont (új)

2008/839/IB tanácsi határozat

11 cikk – 5 bekezdés

| (3a) | A 11. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „5.
     Az átállási folyamat részét képező áttérésre a 8. cikk (7) bekezdésében említett jóváhagyást, valamint azt követően kerül sor, hogy a tesztelési eredményekről a Bizottság által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (4) bekezdésével összhangban kiadott tájékoztatás alapján az Európai Parlament kedvező véleményt ad.” |
| --- | --- |

(3a)

A 11. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„5.
     Az átállási folyamat részét képező áttérésre a 8. cikk (7) bekezdésében említett jóváhagyást, valamint azt követően kerül sor, hogy a tesztelési eredményekről a Bizottság által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (4) bekezdésével összhangban kiadott tájékoztatás alapján az Európai Parlament kedvező véleményt ad.”

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 b pont (új)

2008/839/IB tanácsi határozat

11 cikk – 5 a bekezdés (új)

| (3b) | Az 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(5a)
     
  A SIS II fejlesztése alternatív műszaki megoldás életbe léptetésével is megoldható.” |
| --- | --- |

(3b)

Az 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)
     
  A SIS II fejlesztése alternatív műszaki megoldás életbe léptetésével is megoldható.”

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 c pont (új)

2008/839/IB tanácsi határozat

14 cikk – 5 a bekezdés (új)

| (3c) | A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „5a.
     
  A Bizottság kialakít és végrehajt egy további intézkedésekből álló csomagot a személyes adatokkal kapcsolatos információk adatbázisból való eltűnésének megakadályozása és a személyes adatok védelme céljából a tesztelés és a SIS I-ről a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállás teljes időtartamára vonatkozóan.” |
| --- | --- |

(3c)

A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„5a.
     
  A Bizottság kialakít és végrehajt egy további intézkedésekből álló csomagot a személyes adatokkal kapcsolatos információk adatbázisból való eltűnésének megakadályozása és a személyes adatok védelme céljából a tesztelés és a SIS I-ről a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállás teljes időtartamára vonatkozóan.”

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

2008/839/IB tanácsi határozat

17a cikk – 1 bekezdés

(1)   Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács fórumot biztosít a központi és tagállami SIS II
  projektek összehangolásához
  .

(1)   Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács fórumot biztosít
  , amely hozzájárul a központi SIS II projekt fejlesztéséhez. Következetességet teremt és összehangolja
  a központi és tagállami SIS II
  projekteket
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

2008/839/IB tanácsi határozat

17a cikk – 2 bekezdés

(2)   Az átfogó programirányítási tanácsot legfeljebb 10
  szakértő
  alkotja. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok legfeljebb nyolc
  szakértőt
  és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója két
  szakértőt
  és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül. Az eljárásokban érdekelt egyéb bizottsági tisztviselők részt vehetnek a tanács ülésein.

(2)   Az átfogó programirányítási tanácsot legfeljebb 10
  , a SIS II fejlesztéséhez érdemben hozzájárulni képes tag
  alkotja
  , akik rendszeresen üléseznek
  . A Tanács keretein belül eljáró tagállamok legfeljebb nyolc
  tagot
  és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója
  legfeljebb
  két
  tagot
  és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül.
  Az Európai Parlament érintett képviselői vagy illetékes tisztviselői, valamint a tagállamok azon szakértői és a Bizottság azon tisztviselői, akik a SIS II projekt fejlesztésében közvetlenül érdekeltek,
  részt vehetnek az átfogó programirányítási tanács ülésein
  , saját hivataluk vagy intézményük költségén. A feladatkörben meghatározottaknak megfelelően az átfogó programirányítási tanács más szakértőket is meghívhat, hogy saját hivataluk, intézményük vagy vállalatuk költségére részt vegyenek az átfogó programirányítási tanács ülésein.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

2008/839/IB tanácsi határozat

17 a cikk – 5 bekezdés

(5)   Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza a saját feladatköreit, amelyek a Bizottság hatáskörrel rendelkező főtitkárságának főtitkára által adott kedvező állásfoglalást követően lépnek hatályba.

(5)   Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza a saját feladatköreit, amelyek a Bizottság hatáskörrel rendelkező főtitkárságának főtitkára által adott kedvező állásfoglalást követően lépnek hatályba.
  Az átfogó programirányítási tanács feladatkörének tartalmaznia kell a jelentések rendszeres közzétételére vonatkozó követelményt, valamint azt, hogy a jelentésekhez való hozzáférést lehetővé kell tenni az Európai Parlament számára a teljes körű parlamenti vizsgálat és ellenőrzés biztosítása érdekében.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 4 pont

2008/839/IB tanácsi határozat

17 a cikk – 6 bekezdés

(6)   A 15. cikk (2) cikkének sérelme nélkül, az átfogó programirányítási tanács tevékenységével összefüggésben felmerülő adminisztratív és utazási költségeket – amennyiben megtérítésük egyéb forrásból nem történik meg – az Európai Unió általános költségvetése viseli. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok által az átfogó programirányítási tanácsba kinevezett szakértőknek, valamint az e cikk (3) bekezdésének megfelelően meghívott szakértőknek a tanács munkájával összefüggésben felmerült utazási költségei tekintetében a „Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályok” alkalmazandók.

(6)   A 15. cikk (2) cikkének sérelme nélkül, az átfogó programirányítási tanács tevékenységével összefüggésben felmerülő adminisztratív és utazási költségeket – amennyiben megtérítésük egyéb forrásból nem történik meg – az Európai Unió általános költségvetése viseli. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok által az átfogó programirányítási tanácsba kinevezett szakértőknek, valamint az e cikk (3) bekezdésének megfelelően meghívott szakértőknek a tanács munkájával összefüggésben felmerült utazási költségei tekintetében a „Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályok” alkalmazandók.
  Az átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez szükséges előirányzatok a jelenleg a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) 2010–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervében meghatározott előirányzatokból származnak.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 5 pont

2008/839/IB tanácsi határozat

19 cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ez a határozat a Tanács által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban veszti
  hatályát
  .

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ez a határozat a Tanács által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban
  , de legkésőbb 2013. december 31-én mindenképpen hatályát
  veszti.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1987/2006/EK rendelete a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 381., 2006.12.28., 4. o.).

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/177

---

2010. május 18., keddAz önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód ***II

P7_TA(2010)0167

Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló irányelv elfogadása tekintetében a Tanács által első olvasatban elfogadott álláspontról (17279/3/2009 – C7-0075/2010 – 2008/0192(COD))

2011/C 161 E/29

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjára (17279/3/2009 – C7-0075/2010),

tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2008)0636),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 141. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0341/2008),

tekintettel első olvasatban elfogadott álláspontjára (1),

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 157. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság második olvasatra szóló ajánlására (A7-0146/2010),

| 1. | elfogadja az alább ismertetett, második olvasatbeli álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az alább ismertetett, második olvasatbeli álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2009.5.6., P6_TA(2009)0364.

(2)  HL C 228., 2009.9.22., 107. o.

---

2010. május 18., keddP7_TC2-COD(2008)0192

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra, az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2010/41/EU irányelv.)

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/179 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/179

---

2010. május 18., keddA textiltermékek elnevezése és ehhez kapcsolódó címkézés ***I

P7_TA(2010)0168

Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása a textiltermékek elnevezéséről és ehhez kapcsolódó címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0031 – C6-0048/2009 – 2009/0006(COD))

2011/C 161 E/30

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0031),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0048/2009),

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. december 16-i véleményére (1),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0122/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2010. május 18., keddP7_TC1-COD(2009)0006

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra a textiltermékek elnevezéséről és ehhez kapcsolódó címkézéséről és a 73/44/EGK tanácsi irányelv, a 96/73/EK és a 2008/121/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló.../2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A háromkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1973. február 26-i 73/44/EGK tanácsi irányelv (3), a kétkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzésének egyes módszereiről szóló, 1996. december 16-i 96/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a textiltermékek elnevezéséről szóló,
  2009. január 14-i 2008/121/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (5) többször módosult. Mivel további módosítások váltak szükségessé, az átláthatóság érdekében egyetlen jogi aktusnak kell
  az említett jogi aktusok helyébe
  lépni. |
| --- | --- |

(1)

A háromkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1973. február 26-i 73/44/EGK tanácsi irányelv (3), a kétkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzésének egyes módszereiről szóló, 1996. december 16-i 96/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a textiltermékek elnevezéséről szóló,
  2009. január 14-i 2008/121/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (5) többször módosult. Mivel további módosítások váltak szükségessé, az átláthatóság érdekében egyetlen jogi aktusnak kell
  az említett jogi aktusok helyébe
  lépni.

| (2) | A textiltermékek elnevezéséről és ehhez kapcsolódó címkézéséről szóló
  uniós jogszabályok tartalmukat
  tekintve nagyon technikai jellegűek, és rendszeres módosítást igénylő részletes rendelkezéseket tartalmaznak. Ahhoz, hogy a tagállamoknak ne kelljen átültetniük a műszaki módosításokat a nemzeti jogba, és így csökkenjenek a nemzeti hatóságok adminisztratív terhei, illetve az új
  textilszálak
  elnevezését gyorsabban el lehessen fogadni, és egyszerre lehessen alkalmazni az egész
  Unióban
  , a jogalkotás egyszerűsítésének végrehajtására a rendelet tűnik a legmegfelelőbb jogi aktusnak. |
| --- | --- |

(2)

A textiltermékek elnevezéséről és ehhez kapcsolódó címkézéséről szóló
  uniós jogszabályok tartalmukat
  tekintve nagyon technikai jellegűek, és rendszeres módosítást igénylő részletes rendelkezéseket tartalmaznak. Ahhoz, hogy a tagállamoknak ne kelljen átültetniük a műszaki módosításokat a nemzeti jogba, és így csökkenjenek a nemzeti hatóságok adminisztratív terhei, illetve az új
  textilszálak
  elnevezését gyorsabban el lehessen fogadni, és egyszerre lehessen alkalmazni az egész
  Unióban
  , a jogalkotás egyszerűsítésének végrehajtására a rendelet tűnik a legmegfelelőbb jogi aktusnak.

| (3) | A tagállamok által a textiltermékek elnevezéseire, összetételére és címkézésére vonatkozóan hozott rendelkezések eltérő voltából fakadó – a belső piac megfelelő működését gátló – esetleges akadályok elhárítása érdekében össze kell hangolni a textilszál-elnevezéseket, valamint a textiltermékekhez az előállítás, feldolgozás és forgalmazás különböző szakaszaiban kapcsolódó címkéken, jelöléseken és dokumentumokban megjelenő információkat. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok által a textiltermékek elnevezéseire, összetételére és címkézésére vonatkozóan hozott rendelkezések eltérő voltából fakadó – a belső piac megfelelő működését gátló – esetleges akadályok elhárítása érdekében össze kell hangolni a textilszál-elnevezéseket, valamint a textiltermékekhez az előállítás, feldolgozás és forgalmazás különböző szakaszaiban kapcsolódó címkéken, jelöléseken és dokumentumokban megjelenő információkat.

| (4) | Helyénvaló meghatározni, hogy a gyártók milyen szabályok szerint kérhetik új
  textilszál
  elevezésének a felvételét az engedélyezett szálelnevezések jegyzékébe. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló meghatározni, hogy a gyártók milyen szabályok szerint kérhetik új
  textilszál
  elevezésének a felvételét az engedélyezett szálelnevezések jegyzékébe.

| (5) | Rendelkezni kell
  bizonyos
  olyan termékek tekintetében is, amelyek nem kizárólag textilanyagokból készülnek, de textiltartalmuk a termék alapvető részét képezi,
  illetve
  erre a textiltartalomra a
  gazdasági szereplők
  külön
  felhívják
  a figyelmet. |
| --- | --- |

(5)

Rendelkezni kell
  bizonyos
  olyan termékek tekintetében is, amelyek nem kizárólag textilanyagokból készülnek, de textiltartalmuk a termék alapvető részét képezi,
  illetve
  erre a textiltartalomra a
  gazdasági szereplők
  külön
  felhívják
  a figyelmet.

| (6) | A címkén nem feltüntetendő idegen szálakra vonatkozó tűréshatárt mind a tiszta termékek, mind a szálkeverékből készült termékek tekintetében alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(6)

A címkén nem feltüntetendő idegen szálakra vonatkozó tűréshatárt mind a tiszta termékek, mind a szálkeverékből készült termékek tekintetében alkalmazni kell.

| (7) | Az összetételt tartalmazó címkézést kötelezővé kell tenni, hogy az
  Unióban
  egységesen minden fogyasztó helyes tájékoztatást kapjon. Ha valamely termék összetételét a gyártáskor műszakilag nehéz megállapítani, legyen lehetőség arra, hogy a címkén csak a gyártáskor ismert szálakat tüntessék fel, feltéve, hogy azok a késztermék bizonyos százalékát alkotják. |
| --- | --- |

(7)

Az összetételt tartalmazó címkézést kötelezővé kell tenni, hogy az
  Unióban
  egységesen minden fogyasztó helyes tájékoztatást kapjon. Ha valamely termék összetételét a gyártáskor műszakilag nehéz megállapítani, legyen lehetőség arra, hogy a címkén csak a gyártáskor ismert szálakat tüntessék fel, feltéve, hogy azok a késztermék bizonyos százalékát alkotják.

| (8) | Annak érdekében, hogy a tagállamok ne kövessenek egymástól eltérő gyakorlatot, meg kell határozni az egyes, két vagy több összetevőből álló textiltermékek címkézésének pontos módszereit, valamint a textiltermékek azon összetevőit, amelyeket címkézési és elemzési szempontból nem kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a tagállamok ne kövessenek egymástól eltérő gyakorlatot, meg kell határozni az egyes, két vagy több összetevőből álló textiltermékek címkézésének pontos módszereit, valamint a textiltermékek azon összetevőit, amelyeket címkézési és elemzési szempontból nem kell figyelembe venni.

| (9) | Azokat a textiltermékeket, amelyekre csak globális címkézési követelmények vonatkoznak, illetve amelyeket méterre vagy adott hosszúságúra levágva árulnak, olyan módon kell
  forgalmazni
  , hogy a fogyasztó teljes mértékben megismerhesse az egész csomaghoz, illetve véghez mellékelt adatokat. |
| --- | --- |

(9)

Azokat a textiltermékeket, amelyekre csak globális címkézési követelmények vonatkoznak, illetve amelyeket méterre vagy adott hosszúságúra levágva árulnak, olyan módon kell
  forgalmazni
  , hogy a fogyasztó teljes mértékben megismerhesse az egész csomaghoz, illetve véghez mellékelt adatokat.

| (10) | A felhasználók és a fogyasztók körében különös tekintélynek örvendő megjelölések vagy nevek használatát bizonyos feltételekhez kell kötni. Továbbá a felhasználók és a fogyasztók tájékoztatása érdekében helyénvaló, ha a szálak elnevezése összefügg a
  textilszálak
  jellemzőivel. |
| --- | --- |

(10)

A felhasználók és a fogyasztók körében különös tekintélynek örvendő megjelölések vagy nevek használatát bizonyos feltételekhez kell kötni. Továbbá a felhasználók és a fogyasztók tájékoztatása érdekében helyénvaló, ha a szálak elnevezése összefügg a
  textilszálak
  jellemzőivel.

| (11) | Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek tagállami piacfelügyeletének tekintetében az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6)

  valamint a piacfelügyeletére a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7)

  rendelkezései az irányadók. |
| --- | --- |

(11)

Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek tagállami piacfelügyeletének tekintetében az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6)

  valamint a piacfelügyeletére a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7)

  rendelkezései az irányadók.

| (12) | Az alkalmazott módszerekkel szembeni esetleges kifogások lehetőségének kizárása érdekében meg kell határozni a textiltermékek mintavételezésére és elemzésére szolgáló módszereket. A tagállamokban a két- és háromkomponensű szálkeverékekből álló textiltermékek szálösszetételének meghatározása céljából mind a minta előkezelésének, mind mennyiségi elemzésének tekintetében egységes hivatalos vizsgálati módszereket kell alkalmazni, ezért e rendelet feladata a piacon lévő két- és háromkomponensű szálkeverékekből álló textiltermékek többségének elemzésére alkalmas egységes elemzési módszereket megállapítani.
  E rendelet egyszerűsítése és ezeknek az egységes módszereknek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében azonban célszerű az e rendeletben meghatározott módszerek európai szabványokká való átalakítása. A Bizottságnak e célból meg kell szerveznie a jelenlegi rendszerről – amelyben a módszereket e rendelet írja le – az európai szabványon alapuló rendszerre való áttérést. |
| --- | --- |

(12)

Az alkalmazott módszerekkel szembeni esetleges kifogások lehetőségének kizárása érdekében meg kell határozni a textiltermékek mintavételezésére és elemzésére szolgáló módszereket. A tagállamokban a két- és háromkomponensű szálkeverékekből álló textiltermékek szálösszetételének meghatározása céljából mind a minta előkezelésének, mind mennyiségi elemzésének tekintetében egységes hivatalos vizsgálati módszereket kell alkalmazni, ezért e rendelet feladata a piacon lévő két- és háromkomponensű szálkeverékekből álló textiltermékek többségének elemzésére alkalmas egységes elemzési módszereket megállapítani.
  E rendelet egyszerűsítése és ezeknek az egységes módszereknek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében azonban célszerű az e rendeletben meghatározott módszerek európai szabványokká való átalakítása. A Bizottságnak e célból meg kell szerveznie a jelenlegi rendszerről – amelyben a módszereket e rendelet írja le – az európai szabványon alapuló rendszerre való áttérést.

| (13) | Olyan ▐ szálkeverékek esetében, amelyekre nem vonatkozik
  uniós
  szinten egységesített elemzési módszer, a vizsgálatokért felelős laboratórium ▐ meghatározhatja a szálkeverékek összetételét, a vizsgálati jelentésben feltüntetve a kapott eredményeket, ▐ az alkalmazott
  módszert, valamint annak
  pontosságát. |
| --- | --- |

(13)

Olyan ▐ szálkeverékek esetében, amelyekre nem vonatkozik
  uniós
  szinten egységesített elemzési módszer, a vizsgálatokért felelős laboratórium ▐ meghatározhatja a szálkeverékek összetételét, a vizsgálati jelentésben feltüntetve a kapott eredményeket, ▐ az alkalmazott
  módszert, valamint annak
  pontosságát.

| (14) | E rendelet feladata megállapítani a textiltermékek szálösszetételének elemzéssel történő meghatározása során az egyes szálak vízmentes tömegére vonatkozóan alkalmazott megengedett eltérést, és két eltérő megengedett eltérés-értéket megadni a gyapjút, illetve állati szőrt tartalmazó kártolt vagy fésült szálak összetételének kiszámításához. Mivel nem mindig lehet megállapítani, hogy egy termék kártolt vagy fésült-e, és ennek következtében a tűréshatárok alkalmazásából egymásnak ellentmondó eredmények születhetnek a textiltermékek megfelelőségének
  uniós
  ellenőrzése során, az említett ellenőrzéseket végző laboratóriumok számára engedélyezni kell, hogy kétes esetekben egyetlen megengedett eltérés-értéket alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(14)

E rendelet feladata megállapítani a textiltermékek szálösszetételének elemzéssel történő meghatározása során az egyes szálak vízmentes tömegére vonatkozóan alkalmazott megengedett eltérést, és két eltérő megengedett eltérés-értéket megadni a gyapjút, illetve állati szőrt tartalmazó kártolt vagy fésült szálak összetételének kiszámításához. Mivel nem mindig lehet megállapítani, hogy egy termék kártolt vagy fésült-e, és ennek következtében a tűréshatárok alkalmazásából egymásnak ellentmondó eredmények születhetnek a textiltermékek megfelelőségének
  uniós
  ellenőrzése során, az említett ellenőrzéseket végző laboratóriumok számára engedélyezni kell, hogy kétes esetekben egyetlen megengedett eltérés-értéket alkalmazzanak.

| (15) | Szabályokat kell megállapítani az e rendeletben meghatározott általános címkézési kötelezettségek alól mentesülő termékekre, különösen az egyszer használatos termékekre vagy azokra a termékekre, amelyekre csak globális címkézési kötelezettség vonatkozik. |
| --- | --- |

(15)

Szabályokat kell megállapítani az e rendeletben meghatározott általános címkézési kötelezettségek alól mentesülő termékekre, különösen az egyszer használatos termékekre vagy azokra a termékekre, amelyekre csak globális címkézési kötelezettség vonatkozik.

| (16) | Indokolt
  egy meghatározott követelményeket magában foglaló
  eljárást létrehozni azon gyártók, illetve
  a nevükben eljáró személyek
  részére, akik új
  textilszál
  elnevezését kívánják felvetetni a
  textilszál-elnevezések I
  .
  mellékletben meghatározott harmonizált jegyzékébe.


  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Indokolt
  egy meghatározott követelményeket magában foglaló
  eljárást létrehozni azon gyártók, illetve
  a nevükben eljáró személyek
  részére, akik új
  textilszál
  elnevezését kívánják felvetetni a
  textilszál-elnevezések I
  .
  mellékletben meghatározott harmonizált jegyzékébe.

▐

| (17) | Annak érdekében, hogy e rendelet célkitűzései a technikai fejlődéssel lépést tartva valósuljanak meg, a
  Bizottságot fel kell hatalmazni
  , hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet I., II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. melléklete nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítésére vagy módosítására. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy e rendelet célkitűzései a technikai fejlődéssel lépést tartva valósuljanak meg, a
  Bizottságot fel kell hatalmazni
  , hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet I., II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. melléklete nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítésére vagy módosítására.

| (18) | A származási jelzésről szóló, 2009. november 25-i állásfoglalásában (8) az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a fogyasztóvédelem átlátható és következetes kereskedelmi szabályokat tesz szükségessé, beleértve a származásjelzésre vonatkozó követelményeket is. E jelzések célja, hogy lehetővé tegyék a fogyasztók számára, hogy teljes mértékben tisztában legyenek az általuk vásárolt áruk származási helyével, hogy védve legyenek a származásra vonatkozó csalárd, pontatlan vagy félrevezető állításokkal szemben. E célból harmonizált szabályokat kell megállapítani a textiltermékek tekintetében. A behozott termékeket illetően ezeket a szabályokat célszerű kötelező címkézési követelmények formájába önteni. Az uniós szinten a származási hely kötelező jelölésének hatálya alá nem tartozó termékek tekintetében célszerű olyan szabályokat meghatározni, amelyek szavatolják, hogy a lehetséges származási helyre vonatkozó állítások ne legyenek hamisak vagy félrevezetők. |
| --- | --- |

(18)

A származási jelzésről szóló, 2009. november 25-i állásfoglalásában (8) az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy a fogyasztóvédelem átlátható és következetes kereskedelmi szabályokat tesz szükségessé, beleértve a származásjelzésre vonatkozó követelményeket is. E jelzések célja, hogy lehetővé tegyék a fogyasztók számára, hogy teljes mértékben tisztában legyenek az általuk vásárolt áruk származási helyével, hogy védve legyenek a származásra vonatkozó csalárd, pontatlan vagy félrevezető állításokkal szemben. E célból harmonizált szabályokat kell megállapítani a textiltermékek tekintetében. A behozott termékeket illetően ezeket a szabályokat célszerű kötelező címkézési követelmények formájába önteni. Az uniós szinten a származási hely kötelező jelölésének hatálya alá nem tartozó termékek tekintetében célszerű olyan szabályokat meghatározni, amelyek szavatolják, hogy a lehetséges származási helyre vonatkozó állítások ne legyenek hamisak vagy félrevezetők.

| (19) | A textilipari termékek meghatározott szegmense vonatkozásában e rendeletben előírt eredetcímkézési követelmények nem érinthetik a harmadik országokból származó termékek eredetjelölése esetében általánosan alkalmazható rendszerről folyó vitákat, amely rendszert az Unió közös kereskedelempolitikájának részeként hoznák létre. |
| --- | --- |

(19)

A textilipari termékek meghatározott szegmense vonatkozásában e rendeletben előírt eredetcímkézési követelmények nem érinthetik a harmadik országokból származó termékek eredetjelölése esetében általánosan alkalmazható rendszerről folyó vitákat, amely rendszert az Unió közös kereskedelempolitikájának részeként hoznák létre.

| (20) | Mivel a tervezett intézkedés, azaz az alkalmazott textilszál-elnevezésekre és a textiltermékek ehhez kapcsolódó címkézésére vonatkozó egységes szabályok elfogadásának céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok a javasolt intézkedés nagyságrendje miatt
  uniós
  szinten jobban megvalósíthatók, az
  Unió
  intézkedéseket hozhat az
  Európai Unióról szóló szerződés
  5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a szóban forgó célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(20)

Mivel a tervezett intézkedés, azaz az alkalmazott textilszál-elnevezésekre és a textiltermékek ehhez kapcsolódó címkézésére vonatkozó egységes szabályok elfogadásának céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok a javasolt intézkedés nagyságrendje miatt
  uniós
  szinten jobban megvalósíthatók, az
  Unió
  intézkedéseket hozhat az
  Európai Unióról szóló szerződés
  5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a szóban forgó célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (21) | A fogyasztóknak a megalapozott választás érdekében textiltermék vásárlásakor tudniuk kell, hogy az adott termék tartalmaz-e állati eredetű, nem textilből készült részeket. Ezért alapvető, hogy a címkén feltüntessék az állati eredetű anyagok jelenlétét. |
| --- | --- |

(21)

A fogyasztóknak a megalapozott választás érdekében textiltermék vásárlásakor tudniuk kell, hogy az adott termék tartalmaz-e állati eredetű, nem textilből készült részeket. Ezért alapvető, hogy a címkén feltüntessék az állati eredetű anyagok jelenlétét.

| (22) | Ez a rendelet a textilszálak elnevezésének harmonizálására és a textiltermékek szálösszetételének címkézésére vonatkozó szabályokra korlátozódik. Annak érdekében, hogy megszűnjenek a belső piac megfelelő működését a tagállamok eltérő előírásai és gyakorlatai révén nehezítő lehetséges akadályok, lépést lehessen tartani az elektronikus kereskedelem fejlődésével, és szembe lehessen nézni a textiltermékek piaca előtt álló jövőbeli kihívásokkal, meg kell vizsgálni a textilcímkézés egyéb szempontjainak harmonizálását és szabványosítását is. E célból a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós szinten a textiltermékek belső piaci szabad mozgásának megkönnyítése és EU-szerte a fogyasztóvédelem magas szintjének elérése céljából bevezetendő lehetséges címkézési követelményekről. A jelentésnek különösen meg kell vizsgálnia a textiltermékek címkéin szolgáltatandó információk mennyiségére vonatkozó fogyasztói véleményeket, és tanulmányoznia kell, hogy a címkézésen kívül milyen más módszerrel közölhetők további információk a fogyasztókkal. A jelentésnek az összes érintett fél bevonásával folytatott részletes konzultáción, a fogyasztók körében végzett felméréseken és alapos költség-haszon elemzésen kell alapulnia, és szükség esetén a jelentéshez jogalkotási javaslatokat kell mellékelni. A jelentésnek különösen meg kell vizsgálnia a textiltermékek kezelésére, méretére, a bennük található veszélyes anyagokra, gyúlékonyságukra és környezetvédelmi teljesítményükre vonatkozó lehetséges címkézési követelmények, a textilszálak azonosítására szolgáló nyelvfüggetlen szimbólumok, a szociális és elektronikus címkézés, valamint a címkén feltüntetett azonosítószám – amelynek révén kérésre tájékoztatást lehet kérni a termékek jellemzőiről, elsősorban az interneten keresztül – fogyasztók számára biztosított hozzáadott értékét. |
| --- | --- |

(22)

Ez a rendelet a textilszálak elnevezésének harmonizálására és a textiltermékek szálösszetételének címkézésére vonatkozó szabályokra korlátozódik. Annak érdekében, hogy megszűnjenek a belső piac megfelelő működését a tagállamok eltérő előírásai és gyakorlatai révén nehezítő lehetséges akadályok, lépést lehessen tartani az elektronikus kereskedelem fejlődésével, és szembe lehessen nézni a textiltermékek piaca előtt álló jövőbeli kihívásokkal, meg kell vizsgálni a textilcímkézés egyéb szempontjainak harmonizálását és szabványosítását is. E célból a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós szinten a textiltermékek belső piaci szabad mozgásának megkönnyítése és EU-szerte a fogyasztóvédelem magas szintjének elérése céljából bevezetendő lehetséges címkézési követelményekről. A jelentésnek különösen meg kell vizsgálnia a textiltermékek címkéin szolgáltatandó információk mennyiségére vonatkozó fogyasztói véleményeket, és tanulmányoznia kell, hogy a címkézésen kívül milyen más módszerrel közölhetők további információk a fogyasztókkal. A jelentésnek az összes érintett fél bevonásával folytatott részletes konzultáción, a fogyasztók körében végzett felméréseken és alapos költség-haszon elemzésen kell alapulnia, és szükség esetén a jelentéshez jogalkotási javaslatokat kell mellékelni. A jelentésnek különösen meg kell vizsgálnia a textiltermékek kezelésére, méretére, a bennük található veszélyes anyagokra, gyúlékonyságukra és környezetvédelmi teljesítményükre vonatkozó lehetséges címkézési követelmények, a textilszálak azonosítására szolgáló nyelvfüggetlen szimbólumok, a szociális és elektronikus címkézés, valamint a címkén feltüntetett azonosítószám – amelynek révén kérésre tájékoztatást lehet kérni a termékek jellemzőiről, elsősorban az interneten keresztül – fogyasztók számára biztosított hozzáadott értékét.

| (23) | A 73/44/EGK, a 96/73/EK és
  a 2008/121/EK
  , irányelvet hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(23)

A 73/44/EGK, a 96/73/EK és
  a 2008/121/EK
  , irányelvet hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

E rendelet az alkalmazott textilszál-elnevezésekre
  , a textiltermékek címkézésére
  és a textiltermékek
  szálösszetételének egységes
  mennyiségi
  elemzési módszerrel történő meghatározására
  vonatkozó szabályokat állapít meg
  a belső piacon való szabad mozgásuk javítása és a fogyasztók pontos tájékoztatása céljából
  .

2. cikk

Alkalmazási kör

(1)   Ez a rendelet a textiltermékekre vonatkozik.

E rendelet alkalmazásában az alábbi termékek is textiltermékeknek minősülnek
  :

| a) | a legalább 80 %-ban textilszálakból készült termékek; |
| --- | --- |

a)

a legalább 80 %-ban textilszálakból készült termékek;

| b) | a súlyuk legalább 80 %-ában textilösszetevőkből készült bútor-, esernyő- vagy napernyő-huzatok; |
| --- | --- |

b)

a súlyuk legalább 80 %-ában textilösszetevőkből készült bútor-, esernyő- vagy napernyő-huzatok;

| c) | a többrétegű padlóburkolatok, matracok és kempingfelszerelések textilösszetevői, valamint a lábbelik és kesztyűk meleg bélései, ha ezek az összetevők vagy bélések a teljes termék súlyának legalább 80 %-át alkotják, |
| --- | --- |

c)

a többrétegű padlóburkolatok, matracok és kempingfelszerelések textilösszetevői, valamint a lábbelik és kesztyűk meleg bélései, ha ezek az összetevők vagy bélések a teljes termék súlyának legalább 80 %-át alkotják,

| d) | más termékekbe beépített és azok szerves részét alkotó textíliák, ha ezen termékek összetételét feltüntetik. |
| --- | --- |

d)

más termékekbe beépített és azok szerves részét alkotó textíliák, ha ezen termékek összetételét feltüntetik.

(2)   E rendelet rendelkezései nem vonatkoznak olyan textiltermékekre,

| a) | amelyeket harmadik országba irányuló exportra szánnak; |
| --- | --- |

a)

amelyeket harmadik országba irányuló exportra szánnak;

| b) | amelyek a tagállamokba vámkezelve, tranzit céllal érkeznek; |
| --- | --- |

b)

amelyek a tagállamokba vámkezelve, tranzit céllal érkeznek;

| c) | amelyeket harmadik országból belső feldolgozásra importálnak; |
| --- | --- |

c)

amelyeket harmadik országból belső feldolgozásra importálnak;

| d) | amelyeket bérmunkába adnak otthonukban munkát végző személyeknek vagy független cégeknek, amelyek a számukra kiadott anyagokból dolgoznak anélkül, hogy a tulajdonjog ellenérték fejében átszállna. |
| --- | --- |

d)

amelyeket bérmunkába adnak otthonukban munkát végző személyeknek vagy független cégeknek, amelyek a számukra kiadott anyagokból dolgoznak anélkül, hogy a tulajdonjog ellenérték fejében átszállna.

| e) | amelyeket egyedi gyártású termékekként értékesítenek a végső fogyasztóknak. |
| --- | --- |

e)

amelyeket egyedi gyártású termékekként értékesítenek a végső fogyasztóknak.

3. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

a)   „textiltermékek”: minden nyers, félig megmunkált, megmunkált, félkész-, kész, félig konfekcionált vagy konfekcionált termék, amely kizárólag textilszálakból áll, függetlenül az alkalmazott keverési vagy összeállítási eljárástól;

b)   „textilszál”: a következők egyike:

| i. | egységnyi anyag, amelyet rugalmasság, finomság és maximális keresztirányú kiterjedéséhez képest nagyarányú hosszúság jellemez, valamint amelyet e tulajdonságok alkalmassá tesznek textilipari feldolgozásra; |
| --- | --- |

i.

egységnyi anyag, amelyet rugalmasság, finomság és maximális keresztirányú kiterjedéséhez képest nagyarányú hosszúság jellemez, valamint amelyet e tulajdonságok alkalmassá tesznek textilipari feldolgozásra;

| ii. | hajlékony szalagok vagy tömlők, amelyek névleges szélessége nem haladja meg az 5 mm-t, beleértve az I. melléklet 2. táblázatában felsorolt szálak előállításához használt anyagokból készült szélesebb csíkokból vagy fóliarétegekből vágott és textilipari felhasználásra alkalmas szalagokat; |
| --- | --- |

ii.

hajlékony szalagok vagy tömlők, amelyek névleges szélessége nem haladja meg az 5 mm-t, beleértve az I. melléklet 2. táblázatában felsorolt szálak előállításához használt anyagokból készült szélesebb csíkokból vagy fóliarétegekből vágott és textilipari felhasználásra alkalmas szalagokat;

c)   „névleges szélesség”: a szalag illetve tömlő szélessége hajtogatott, ellapított, préselt vagy sodort állapotban, illetve az átlagos szélesség, amennyiben a szélesség nem egyenletes;

d)   „textilösszetevő”: a textiltermék elkülöníthető szálösszetétellel rendelkező része;

e)   „idegen szálak”: a címkén feltüntetett szálaktól eltérő szálak;

f)   „bélés”: ruhák és más termékek előállításához használt, egy vagy több szél mentén lazán rögzített, egy vagy több textilrétegből álló különálló darab;

g)
     
  „címkézés”
  :

h)   „globális címkézés”: címkézési fajta, amelynek keretében több textiltermék vagy -összetevő címkézéséhez ugyanazt a címkét alkalmazzák;

i)   „egyszer használatos termékek”: olyan textiltermékek, amelyeket csak egyszeri vagy korlátozott ideig való használatra terveztek, és amelyek rendeltetésszerű használata kizárja ugyanerre vagy hasonló célra történő későbbi használat érdekében való helyreállításukat.

(2)
     
  E rendelet alkalmazásában a 765/2008/EK rendelet fogalommeghatározásai alkalmazandók a „forgalmazás”, a „forgalomba hozatal”, a „gyártó”, a „meghatalmazott képviselő”, az „importőr”, a „forgalmazó”, a „gazdasági szereplő”, a „harmonizált szabvány”, a „piacfelügyelet” és a „piacfelügyeleti hatóság” fogalom tekintetében.

4. cikk

Általános szabályok

(1)   
  A
  textiltermékek csak abban az esetben
  forgalmazhatók
  , ha
  azok
  e rendelet rendelkezéseinek megfelelően
  fel vannak címkézve, vagy azokat kereskedelmi dokumentáció kíséri
  .

(2)   
  Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a textiltermékekre továbbra is
  az ipari és kereskedelmi tulajdon védelmére, a származási hely megjelölésére, az eredetmegjelölésre és a tisztességtelen piaci verseny megakadályozására vonatkozó tagállami és
  uniós
  szabályok
  alkalmazandók
  .

2. fejezet

A textilszálak elnevezése és az ehhez kapcsolódó címkézési követelmények

5. cikk

A textilszálak elnevezése

(1)   
  A textiltermékek szálösszetételének jelölésére
  csak az I. mellékletben felsorolt textilszál-elnevezések alkalmazhatók.

(2)   Az I. mellékletben felsorolt elnevezések csak azokra a textilszálakra használhatók, amelyek megfelelnek az említett mellékletben megadott leírásnak.

Az említett elnevezések sem önállóan, sem szótőként, sem melléknévként nem használhatók más szál megnevezésére.

A „selyem” kifejezés nem használható végtelen szálasanyagokra a szál alakjának vagy különleges kiszerelésének jellemzése céljából.

6. cikk

Új textilszál-elnevezés iránti kérelmek

Minden gyártó, illetve
  a nevében eljáró személy
  kérelmezheti a Bizottságtól, hogy egy új textilszál-elnevezést vegyen fel az I. mellékletben szereplő jegyzékbe.

A kérelemnek tartalmaznia kell egy, a II. melléklet szerinti műszaki dokumentációt.

7. cikk

Tiszta termékek

(1)   Csak kizárólag egyféle szálasanyagból álló textiltermékekre alkalmazható a „100 %” vagy „tiszta” kifejezés.

Ezek vagy hasonló kifejezések más termékekre nem alkalmazhatók.

(2)   A
  textiltermékek
  akkor
  tekinthetők
  kizárólag egyféle szálasanyagból álló textilterméknek, ha idegen szálakat tömegük legfeljebb 2 %-áig tartalmaznak, feltéve, hogy
  ez a helyes gyártási gyakorlatban technikailag elkerülhetetlen
  , és nem rendszeres, szándékos bekeverés eredménye.

Kártolt textiltermékek – ugyanilyen feltételek mellett – akkor tekinthetők kizárólag egyféle szálasanyagból álló textilterméknek, ha tömegük legfeljebb 5 %-áig tartalmaznak idegen szálakat.

8. cikk

Gyapjútermékek

(1)   Textiltermékeket abban az esetben lehet a III. mellékletben említett elnevezések valamelyikével megjelölni, ha kizárólag olyan gyapjúszálból készültek, amely ezt megelőzően nem volt valamely késztermék része, amelyet az adott termék gyártása során szükséges eljárásokon kívül nem vetettek alá semmiféle fonási, illetve nemezelési eljárásnak, és amely a kezelés vagy használat során nem szenvedett károsodást.

(2)   Eltérve az (1) bekezdéstől, a III. mellékletben felsorolt elnevezéseket fel lehet használni a szálkeverékben levő gyapjú megjelölésére, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| a) | a keverékben lévő összes gyapjú eleget tesz az (1) bekezdésben meghatározott előírásoknak; |
| --- | --- |

a)

a keverékben lévő összes gyapjú eleget tesz az (1) bekezdésben meghatározott előírásoknak;

| b) | az ilyen gyapjú részaránya a keverék össztömegének legalább 25 %-át alkotja; |
| --- | --- |

b)

az ilyen gyapjú részaránya a keverék össztömegének legalább 25 %-át alkotja;

| c) | durván kártolt keverék esetében a gyapjú csak egyetlen más szálasanyaggal van keverve. |
| --- | --- |

c)

durván kártolt keverék esetében a gyapjú csak egyetlen más szálasanyaggal van keverve.

Ilyen keverék esetében a teljes százalékos összetételt fel kell tüntetni.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésekben említett termékek – többek között a kártolt gyapjútermékek – –
  idegenszál-tartalma
  nem haladhatja meg
  össztömegük 0,3 %-át, és alkalmazásuk
  a
  helyes gyártási gyakorlatban technikailag elkerülhetetlen kell, hogy legyen
  .

9. cikk

Többszálas textiltermékek

(1)   
  A textiltermékeket
  olyan
  címkével
  kell ellátni
  , amely csökkenő sorrendben feltünteti valamennyi szálkomponens elnevezését és százalékos tömegarányát.

(2)   Az
  (1) bekezdéstől eltérően és a 7. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül azokat a szálasanyag-összetevőket, amelyek tömegaránya egyenként nem haladja meg a textiltermék össztömegének 3 %-át, illetve azokat a szálasanyag-összetevőket, amelyek tömegaránya együttesen nem haladja meg
  az össztömeg
  10 %-át, „más szálak” elnevezés alatt lehet feltüntetni, feltüntetve ezek tömegszázalékát, feltéve, hogy ezeket a gyártás időpontjában nem könnyű megállapítani
  .

(3)   Azoknál a termékeknél, amelyek láncfonala tiszta pamut és vetülékfonala tiszta len, és a len aránya eléri az írtelenített szövet össztömegének legalább 40 %-át, alkalmazható a „féllen” megjelölés, de ilyenkor hozzá kell tenni a „tiszta pamutlánc – tiszta lenvetülék” meghatározást is.

(4)   
  Az 5. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, olyan
  termékeknél, amelyek összetételét a gyártás során nem könnyű megállapítani, a „szálkeverék”, illetve „meghatározatlan textilösszetétel” kifejezéseket lehet alkalmazni a címkén.

(5)   
  Az (1) bekezdéstől eltérően valamely, az I. mellékletben nem szereplő textilszálat „más szálak” elnevezés alatt lehet feltüntetni, feltüntetve annak összegzett tömegszázalékát, feltéve, hogy a 6. cikkel összhangban már benyújtották a kérelmet e textilszál I. mellékletbe történő felvételére.

10. cikk

Díszítőszálak és antisztatikus hatású szálak

Azokat a látható, elkülöníthető szálakat, amelyek pusztán díszítő célokat szolgálnak, és nem haladják meg a késztermék tömegének 7 %-át, nem szükséges feltüntetni a 7. és 9. cikkben meghatározott szálösszetételben.

Ugyanez vonatkozik azokra a fém- és más szálakra, amelyeket elektromos feltöltődés elleni védelem céljából használnak fel a termékben, és amelyek nem haladják meg a késztermék össztömegének 2 %-át.

A 9. cikk (3) bekezdésében megjelölt termékek esetében ezeket a százalékokat a láncfonál és a vetülékfonál tömegének alapján, külön-külön kell kiszámítani.

11. cikk

Állati eredetű anyagok

(1)
     
  Amennyiben egy textiltermék állati eredetű, nem textil alkotórészeket tartalmaz, címkével kell ellátni, amelyen feltüntetik, hogy ezek az alkotórészek állati eredetű anyagokból készültek. A címkézés nem lehet félrevezető, és úgy kell megjeleníteni, hogy a fogyasztó könnyen megállapíthassa, hogy a címkén szereplő információk a termék mely részére vonatkoznak.

(2)
     
  A tagállamok... (9)-ig, majd ezt követően minden alkalommal, amikor az új fejlemények fényében szükséges, tájékoztatják a Bizottságot az állati eredetű anyagok azonosításához használt analitikus módszerekről.

(3)
     
  A Bizottság a 24., 25. és 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az (1) bekezdésben említett textiltermékek címkézésének részletes formáját és módozatait, és megállapítja az állati eredetű anyagok azonosításához használandó analitikus módszereket.

12. cikk

Címkézés

(1)   A textiltermékeket minden esetben címkével ▐ kell
  forgalmazni
  .

A címkézésnek könnyen hozzáférhetőnek, láthatónak, és biztonságosan a textiltermékhez rögzítettnek kell lennie. A címkének a textiltermék teljes szokásos használati ideje alatt olvashatónak kell maradnia. A címkézést és a címke rögzítését úgy kell megoldani, hogy az a lehető legkisebb kényelmetlenséget okozza a fogyasztónak a termék viselése során.

A címkézés azonban helyettesíthető vagy kiegészíthető
  kísérő kereskedelmi dokumentummal
  ,
  ha
  a
  gazdasági szereplő az ellátási láncon belül kapja a terméket, vagy az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) meghatározása szerinti bármely szerződő hatóság
  által
  feladott rendelés teljesítésére szállítják azt
  .

Az 5., 7., 8. és 9. cikkben megjelölt megnevezéseket és leírásokat egyértelműen fel kell tüntetni az ilyen kísérő kereskedelmi dokumentumokban.

Automatizált feldolgozási kódok és a nemzetközi szabványokban meghatározott rövidítések kivételével rövidítések nem használhatók, azok is csak akkor, ha ugyanebben a kereskedelmi dokumentumban meg is magyarázzák azokat.

(2)   A
  textiltermék forgalomba hozatalakor a
  gyártó,
  vagy ha a gyártó
  nem rendelkezik
  uniós
  székhellyel
  , az importőr
  gondoskodik arról, hogy a címkék rendelkezésre álljanak, és a rajtuk található információk pontosak legyenek.

A
  textiltermék forgalmazásakor a
  forgalmazó gondoskodik arról, hogy
  a
  textiltermékek az e rendeletben előírt címkézéssel el legyenek látva.

E rendelet alkalmazásában a forgalmazót kell gyártónak tekinteni, amennyiben saját neve vagy védjegye alatt forgalmaz egy terméket, címkével látja el azt, vagy módosítja a címke tartalmát.

Az első és a második albekezdésben említett
  gazdasági szereplők
  gondoskodnak arról, hogy a textiltermékek
  forgalmazása során
  közreadott információt ne lehessen összetéveszteni az e rendeletben meghatározott elnevezésekkel és adatokkal

13. cikk

Az elnevezések és leírások alkalmazása

▐

(1)   
  Textiltermék forgalmazásakor
  az 5., 7., 8. és 9. cikkben megjelölt elnevezéseket és
  a szálösszetételt könnyen hozzáférhető, látható és
  olvasható
  módon, egységes betű-/számméretben, stílusban
  és
  betűtípussal
  kell feltüntetni a katalógusokban és kereskedelmi prospektusokban, a csomagoláson
  és a címkézésen. Ezen információnak jól láthatónak kell lennie a fogyasztó számára a vásárlás előtt, abban az esetben is, ha a vásárlás elektronikus úton történik.

(2)   A védjegyek, illetve a vállalkozások nevei állhatnak közvetlenül az 5., 7., 8. és 9. cikkben megjelölt elnevezések és leírások előtt vagy után is.

Mindazonáltal ha egy védjegy vagy egy vállalkozás neve önállóan, melléknévként vagy szógyökként tartalmazza az I. mellékletben felsorolt elnevezések valamelyikét vagy egy azokkal összetéveszthető bármilyen más elnevezést, akkor ezt a védjegyet vagy vállalkozásnevet közvetlenül az 5., 7., 8. és 9. cikkben megjelölt elnevezések és leírások előtt vagy után kell megadni.

Más információkat mindig külön kell feltüntetni.

(3)   A címkézést ▐
  az Unió valamelyik olyan hivatalos nyelvén
  kell elvégezni,
  amely könnyen érthető az abban a tagállamban lévő
  végső
  fogyasztók számára, ahol a textiltermékeket forgalmazzák. Adott esetben a textilszálak elnevezései érthetõ, nyelvfüggetlen szimbólumokkal helyettesíthetõk vagy kombinálhatók.

Csévék, orsók, motringok, gombolyagok, illetve bármilyen más kiszerelésű, kis mennyiségű varró-, foltozó- és hímzőfonal esetén az első albekezdés alkalmazandó a 16. cikk (3) bekezdésében említett globális címkézésre.
  E termékek végső felhasználóknak történő tételenkénti értékesítése esetén ezek
  címkézése
  az Unió
  bármely
  hivatalos
  nyelvén történhet
  , feltéve, hogy a termékek globális címkézéssel is el vannak látva. Adott esetben a textilszálak elnevezései érthető, nyelvfüggetlen szimbólumokkal helyettesíthetők vagy kombinálhatók
  .

A Bizottság a 24., 25. és 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben megállapítja az e bekezdésben említett szimbólumok használatának részletes feltételeit.

14. cikk

Több összetevőből álló textiltermékek

(1)   A két vagy több különböző szálkomponensű textiltermékeken olyan címkét kell elhelyezni, amelyen mindegyik összetevő száltartalmát feltüntetik.

Ez a címkézési mód nem kötelező olyan összetevőkre, a fő bélésanyagokat kivéve, amelyek nem érik el a termék össztömegének 30 %-át.

(2)   Ha két vagy több textilterméknek azonos a száltartalma, és általában egyetlen egységet képeznek, ezeken elegendő lehet egyetlen címkét elhelyezni.

15. cikk

Speciális előírások

A IV. mellékletben felsorolt termékek szálösszetételét az említett mellékletben megállapított címkézési szabályok szerint kell feltüntetni.

16. cikk

Eltérések

(1)   A 12., 13. és 14. cikkben foglalt rendelkezésektől eltérve az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében megállapított szabályokat kell alkalmazni.

Az e cikk (3) és (4) bekezdésében említett termékeket minden esetben úgy kell forgalmazni, hogy a végső fogyasztó teljes mértékben megismerhesse ezeknek a termékeknek az összetételét.

(2)   Az V. mellékletben felsorolt textiltermékek esetében a címkén vagy jelölésen nem szükséges feltüntetni a
  textilszálak
  elnevezését vagy a szálösszetételt.

Mindazonáltal ha egy védjegy vagy egy vállalkozás neve önállóan, melléknévként vagy szógyökként tartalmazza az I. mellékletben felsorolt elnevezések valamelyikét vagy egy azokkal összetéveszthető bármilyen más elnevezést, akkor a 12., 13. és 14. cikket kell alkalmazni.

(3)   Ha a VI. mellékletben felsorolt textiltermékek ugyanolyan típusúak és ugyanolyan összetételűek, azok együttesen globális címkével ellátva
  forgalmazhatók
  .

(4)   A méteráruként
  forgalmazott
  textiltermékek összetételét elegendő az értékesítésre kínált végen vagy göngyölegen feltüntetni.

3. fejezet

Piacfelügyelet▐

17. cikk

Piacfelügyeleti rendelkezések

(1)   A ▐ piacfelügyeleti hatóságok ellenőrzik, hogy a textiltermékek összetétele megfelel-e a kérdéses termékek összetételéről
  e rendeletnek megfelelően
  nyújtott tájékoztatónak.

(2)   
  A textiltermékek szálösszetételének megállapítása céljából
  az (1) bekezdésben említett ellenőrzést a VIII. mellékletben ▐ megállapított módszerek
  vagy harmonizált szabványok
  szerint kell végezni.

Ennek érdekében a 7., 8. és 9. cikkben szereplő százalékos szálarányokat úgy kell meghatározni, hogy az egyes vízmentes szálak tömegére a VII. mellékletben felsorolt tételek eltávolítását követően a IX. mellékletben meghatározott, megfelelő megengedett eltérést alkalmazzák.

A 7., 8. és 9. cikkben megállapított szálösszetétel meghatározása során nem kell figyelembe venni a VII. mellékletben felsorolt tételeket.

(3)   Azok a laboratóriumok,
  amelyeket a tagállamok hatóságai akkreditáltak és bíztak meg
  olyan textilszálkeverékek
  vizsgálatával
  , amelyekre nem vonatkozik
  uniós
  szinten egységesített elemzési módszer, ▐ meghatározhatják az ilyen szálkeverékek összetételét, a vizsgálati jelentésben megjelölve a kapott eredményeket, valamint ▐ az alkalmazott
  módszert és az alkalmazott
  módszer pontosságát.

18. cikk

Tűréshatárok

(1)   A végső fogyasztók számára szánt textiltermékek összetételének megállapítása során a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított tűréshatárokat kell alkalmazni.

(2)   A 9. cikk értelmében megadandó összetételben nem kell feltüntetni az idegen szálak jelenlétét, ha az említett szálak százalékos aránya nem éri el az alábbi értékeket:

| a) | a textiltermék össztömegének 2 %-a, feltéve, hogy
  ez a helyes gyártási gyakorlatban technikailag elkerülhetetlen
  , és nem rendszeres, szándékos bekeverés eredménye; |
| --- | --- |

a)

a textiltermék össztömegének 2 %-a, feltéve, hogy
  ez a helyes gyártási gyakorlatban technikailag elkerülhetetlen
  , és nem rendszeres, szándékos bekeverés eredménye;

| b) | kártolt
  textiltermékek
  esetében
  ugyanezen feltétellel az össztömeg 5 %-a
  . |
| --- | --- |

b)

kártolt
  textiltermékek
  esetében
  ugyanezen feltétellel az össztömeg 5 %-a
  .

Ennek a bekezdésnek a b) pontja nem érinti a 8. cikk (3) bekezdését.

(3)   A címkén feltüntetett szálasanyagok össztömege tekintetében 3 %-os gyártási tűréshatár engedélyezett a 9. cikk értelmében feltüntetett szálasanyagokra megadott százalékos arányok és a 17. cikk értelmében elvégzett elemzéssel megállapított, tényleges százalékos arányok között. Ez a tűréshatár alkalmazandó az alábbiakra is:

| a) | a 9. cikk (2) bekezdése értelmében százalékos arányuk megadása nélkül felsorolt szálasanyagok; |
| --- | --- |

a)

a 9. cikk (2) bekezdése értelmében százalékos arányuk megadása nélkül felsorolt szálasanyagok;

| b) | a 8. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett gyapjú százalékos aránya. |
| --- | --- |

b)

a 8. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett gyapjú százalékos aránya.

Az elemzéshez a tűréshatárokat külön-külön kell kiszámítani. Az e bekezdésben jelzett tűréshatár kiszámításához figyelembe veendő össztömeg a késztermékben található szálasanyag tömege csökkentve a (2) bekezdés szerinti tűréshatár alkalmazásával talált idegen szálak tömegével.

A (2) és (3) bekezdésben megjelölt tűréshatárok összeadása csak abban az esetben megengedett, ha a (2) bekezdésben jelzett tűréshatár alkalmazásával az elemzés során talált idegen szálakról bebizonyosodik, hogy azok a címkén feltüntetett egy vagy több szálasanyaggal azonos kémiai típusúak.

(4)   Egyes termékek esetében, amelyeknél a gyártási folyamat az (2) és a (3) bekezdésben megállapítottaknál magasabb tűréshatárokat igényel, a Bizottság engedélyezhet ilyen magasabb tűréshatárokat, amennyiben a termék megfelelőségét a 17. cikk (1) bekezdése értelmében csak kivételes esetekben ellenőrzik, és amennyiben a gyártó megfelelően indokolni tudja kérelmét.

A gyártónak kérelmet kell benyújtania, amelyben kielégítően indokolja és bizonyítja a kivételes gyártási körülményeket.

4. fejezet

A textiltermékek származási helyének feltüntetése

19. cikk

A harmadik országokból importált textiltermékek származási helyének feltüntetése

(1)
     
  E cikk alkalmazásában a „származás” és a „származó” kifejezések a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Modernizált Vámkódex) (11) 35. és 36. cikke szerinti nem preferenciális származást jelentik.

(2)
     
  A Törökországból és az EGT-megállapodásban részes szerződő felekből származó textiltermékek kivételével a harmadik országokból behozott textiltermékek behozatala és forgalomba hozatala esetén a származást jelölő címkézést az e cikkben megállapított feltételek szerint kell végezni.

(3)
     
  A textiltermékek származási országát fel kell tüntetni e termékek címkéjén. Amennyiben a termékeket csomagolják, a jelölést külön a csomagoláson kell elvégezni. A származási ország feltüntetése a kísérő kereskedelmi dokumentumokban található megfelelő jelöléssel nem helyettesíthető.

(4)
     
  A Bizottság a 24., 25. és 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el azoknak az eseteknek a meghatározására, amelyekben maguknak a termékeknek a címkézése helyett elfogadandó a származási hely csomagoláson való jelölése. Ez lehet a helyzet különösen akkor, amikor a termékek rendszerint a szokásos csomagolásukban kerülnek a végső fogyasztóhoz vagy felhasználóhoz.

(5)
     
  A textiltermék származási helyét a „made in” szavak és a származási ország neve jelzik. A címkézés elvégezhető az Európai Unió bármely hivatalos nyelvén, amely a végső fogyasztók számára könnyen érthető abban a tagállamban, amelyben a termékeket forgalmazni kívánják.

(6)
     
  A származási hely jelölését jól olvasható és eltávolíthatatlan írásjelekkel kell feltüntetni, annak a rendes kezelés során láthatónak kell lennie, érzékelhetően el kell különülnie a többi információtól, a jelölés módja nem lehet félrevezető, és nem kelthet téves benyomást a termék származási helyét illetően.

(7)
     
  Az előírt címkének a behozatal időpontjában szerepelnie kell a textiltermékeken. Ez a címke a végső fogyasztónak vagy felhasználónak való értékesítésig nem távolítható el és nem manipulálható.

20. cikk

Egyéb textiltermékek származási helyének feltüntetése

(1)
     
  Amennyiben 19. cikkben említettektől eltérő textiltermékek származási helyét jelölik a címkén, e jelölés az e cikkben megállapított feltételek hatálya alá tartozik.

(2)
     
  Azt az országot kell a termék származási helyének tekinteni, ahol az a gyártás következő szakaszai közül legalább kettőn átment:

| — | fonás; |
| --- | --- |

—

fonás;

| — | szövés; |
| --- | --- |

—

szövés;

| — | kikészítés; |
| --- | --- |

—

kikészítés;

| — | kiszerelés. |
| --- | --- |

—

kiszerelés.

(3)
     
  A textiltermék a címkéjén csak akkor tüntethető fel teljes egészében egy országból származóként, ha a (2) bekezdésben említett valamennyi gyártási szakaszon a szóban forgó országban ment keresztül.

(4)
     
  A textiltermék származási helyét a „made in” szavak és a származási ország neve jelzik. A címkézés elvégezhető az Európai Unió bármely hivatalos nyelvén, amely a végső fogyasztók számára könnyen érthető abban a tagállamban, amelyben a terméket forgalmazni kívánják.

(5)
     
  A származási hely jelölését jól olvasható és eltávolíthatatlan írásjelekkel kell feltüntetni, annak a rendes kezelés során láthatónak kell lennie, érzékelhetően el kell különülnie a többi információtól, a jelölés módja nem lehet félrevezető, és nem kelthet téves benyomást a termék származási helyét illetően.

21. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

A Bizottság a 24., 25. és 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a következők érdekében:

| — | a származási hely jelölése részletes formájának és módozatainak meghatározása; |
| --- | --- |

—

a származási hely jelölése részletes formájának és módozatainak meghatározása;

| — | azon kifejezések jegyzékének létrehozása az Unió valamennyi hivatalos nyelvén, amelyek világosan kifejezik, hogy a termékek a címkén feltüntetett országból származnak; |
| --- | --- |

—

azon kifejezések jegyzékének létrehozása az Unió valamennyi hivatalos nyelvén, amelyek világosan kifejezik, hogy a termékek a címkén feltüntetett országból származnak;

| — | azon esetek meghatározása, amelyekben az általánosan használt rövidítések félreérthetetlenül jelzik a származási országot, és felhasználhatók e rendelet alkalmazásában; |
| --- | --- |

—

azon esetek meghatározása, amelyekben az általánosan használt rövidítések félreérthetetlenül jelzik a származási országot, és felhasználhatók e rendelet alkalmazásában;

| — | azon esetek meghatározása, amelyekben a termékeket műszaki vagy gazdasági okokból nem lehet vagy nem szükséges címkézni; |
| --- | --- |

—

azon esetek meghatározása, amelyekben a termékeket műszaki vagy gazdasági okokból nem lehet vagy nem szükséges címkézni;

| — | azoknak az egyéb szabályoknak a meghatározása, amelyekre akkor lehet szükség, amikor egyes termékekről megállapítják, hogy nem felelnek meg e rendeletnek. |
| --- | --- |

—

azoknak az egyéb szabályoknak a meghatározása, amelyekre akkor lehet szükség, amikor egyes termékekről megállapítják, hogy nem felelnek meg e rendeletnek.

22. cikk

Általános rendelkezések

(1)
     
  A 19. cikkben említett textiltermékek e rendeletnek nem megfelelőnek minősülnek, amennyiben:

| — | származási helyük nincs jelölve; |
| --- | --- |

—

származási helyük nincs jelölve;

| — | a jelölésen feltüntetett származási hely nem egyezik meg a termékek származási helyével; |
| --- | --- |

—

a jelölésen feltüntetett származási hely nem egyezik meg a termékek származási helyével;

| — | a származási hely jelölését megváltoztatták vagy eltávolították, vagy azt más módon manipulálták, kivéve amennyiben e cikk (5) bekezdése szerint javításra volt szükség. |
| --- | --- |

—

a származási hely jelölését megváltoztatták vagy eltávolították, vagy azt más módon manipulálták, kivéve amennyiben e cikk (5) bekezdése szerint javításra volt szükség.

(2)
     
  A 19. cikkben említettektől eltérő textiltermékek e rendeletnek nem megfelelőnek minősülnek, amennyiben:

| — | a jelölésen feltüntetett származási hely nem egyezik meg a termékek származási helyével; |
| --- | --- |

—

a jelölésen feltüntetett származási hely nem egyezik meg a termékek származási helyével;

| — | a származási hely jelölését megváltoztatták vagy eltávolították, vagy azt más módon manipulálták, kivéve amennyiben e cikk (5) bekezdése szerint javításra volt szükség. |
| --- | --- |

—

a származási hely jelölését megváltoztatták vagy eltávolították, vagy azt más módon manipulálták, kivéve amennyiben e cikk (5) bekezdése szerint javításra volt szükség.

(3)
     
  A Bizottság a 24., 25. és 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el azon nyilatkozatok és alátámasztó dokumentumok tekintetében, amelyek felhasználhatók az e rendeletnek való megfelelés bizonyítására.

(4)
     
  A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést azok végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok e rendelkezésekről legkésőbb... (12)-ig értesítik a Bizottságot, és a későbbiekben haladéktalanul értesítik a Bizottságot az e rendelkezéseket érintő minden módosításról.

(5)
     
  Amennyiben bizonyos termékek nem felelnek meg e rendeletnek, a tagállamok elfogadják emellett azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy előírják a termékek tulajdonosának vagy az értük felelős egyéb személynek, hogy a szóban forgó termékeket e rendeletnek megfelelően, saját költségére címkével lássa el.

(6)
     
  Amennyiben e rendelet hatékony alkalmazásához szükséges, az illetékes hatóságok kicserélhetik egymás között az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzése során hozzájuk beérkező adatokat, többek között a tagállamok által a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 11. cikke alapján felhatalmazott hatóságokkal és más személyekkel vagy szervezetekkel.

5. fejezet

Záró rendelkezések

23. cikk

Műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítás

Az I., II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. melléklet azon módosításait, amelyek az említett mellékleteknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításához szükségesek
  , a Bizottság a 24
  .
  cikkel összhangban és a 25. és 26. cikkben felsorolt feltételek mellett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal fogadja el.

24. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság... (14) követő ötéves időtartamra felhatalmazást kap a 11., 13., 19., 21., 22. és 23. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb hat hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A jelentéshez szükség esetén a Bizottság a felhatalmazás időtartamának meghosszabbítására irányuló jogalkotási javaslatot mellékel.

(2)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról haladéktalanul értesíti egyidejűleg az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

25. cikk

A felhatalmazás visszavonása

Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 11., 13., 19., 21., 22. és 23. cikkben említett felhatalmazást.

26. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kifogásolása

(1)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.

(2)
     
  Amennyiben az (1) bekezdésben említett időszak lejártáig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, vagy amennyiben a megjelölt határidő előtt az Európai Parlament és a Tanács értesítette a Bizottságot arról, hogy nem kívánnak kifogást emelni, a jogi aktust ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az a jogi aktusban megjelölt időpontban hatályba lép.

▐

27. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság legkésőbb... (15)-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz e rendelet végrehajtásáról, különös tekintettel az új textilszál-elnevezésekre vonatkozó kérelmekre és azok elfogadására
  , és indokolt esetben jogalkotási javaslatot terjeszt elő
  .

28. cikk

Felülvizsgálat

(1)
     
  A Bizottság... (16)-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós szinten bevezetendő lehetséges új címkézési követelményekről, hogy azok pontos, lényeges, érthető és összehasonlítható információkat nyújtsanak a fogyasztóknak a textiltermékek jellemzőiről. A jelentésnek az összes érintett fél bevonásával folytatott részletes konzultáción, a fogyasztók körében végzett felméréseken és alapos költség-haszon elemzésen kell alapulnia, és adott esetben jogalkotási javaslatok kell, hogy kísérjék. A jelentés többek között az alábbi kérdéseket vizsgálja:

| — | a kezelésre vonatkozó címkézés harmonizált rendszere, |
| --- | --- |

—

a kezelésre vonatkozó címkézés harmonizált rendszere,

| — | a ruházat és a lábbelik méretére vonatkozó, az egész EU-ra kiterjedő egységes címkézési rendszer, |
| --- | --- |

—

a ruházat és a lábbelik méretére vonatkozó, az egész EU-ra kiterjedő egységes címkézési rendszer,

| — | a textiltermékek gyártása vagy feldolgozása során használt valamennyi potenciális allergén vagy veszélyes anyag feltüntetése; |
| --- | --- |

—

a textiltermékek gyártása vagy feldolgozása során használt valamennyi potenciális allergén vagy veszélyes anyag feltüntetése;

| — | a textiltermékek környezeti teljesítményére és fenntartható gyártására vonatkozó ökológiai címkézés, |
| --- | --- |

—

a textiltermékek környezeti teljesítményére és fenntartható gyártására vonatkozó ökológiai címkézés,

| — | szociális címkézés, amely tájékoztatja a fogyasztókat arról, hogy a textilterméket milyen szociális feltételek között állították elő, |
| --- | --- |

—

szociális címkézés, amely tájékoztatja a fogyasztókat arról, hogy a textilterméket milyen szociális feltételek között állították elő,

| — | a textiltermékek gyúlékonyságára vonatkozó figyelmeztető címkék – különösen magas tűzveszélyességű ruházat esetében, |
| --- | --- |

—

a textiltermékek gyúlékonyságára vonatkozó figyelmeztető címkék – különösen magas tűzveszélyességű ruházat esetében,

| — | elektronikus címkézés, többek között rádiófrekvenciás azonosítás (RFID), |
| --- | --- |

—

elektronikus címkézés, többek között rádiófrekvenciás azonosítás (RFID),

| — | olyan azonosítószám feltüntetése a címkén, amelynek segítségével – például az interneten keresztül – további információk szerezhetők be a textiltermékről, |
| --- | --- |

—

olyan azonosítószám feltüntetése a címkén, amelynek segítségével – például az interneten keresztül – további információk szerezhetők be a textiltermékről,

| — | nyelvfüggetlen szimbólumok alkalmazása az adott textiltermék gyártásához felhasznált szálak azonosítására, amelynek révén a fogyasztó egyszerűen tájékozódhat a termék összetételéről és különösen a természetes és a szintetikus szálak használatáról. |
| --- | --- |

—

nyelvfüggetlen szimbólumok alkalmazása az adott textiltermék gyártásához felhasznált szálak azonosítására, amelynek révén a fogyasztó egyszerűen tájékozódhat a termék összetételéről és különösen a természetes és a szintetikus szálak használatáról.

(2)
     
  ... (17)-ig a Bizottság tanulmányt készít arról, hogy a textiltermékek gyártása vagy feldolgozása során felhasznált anyagok jelenthetnek-e veszélyt az emberi egészségre. A tanulmány különösen azt értékeli, hogy van-e ok-okozati összefüggés az allergiás reakciók és a textiltermékekben használt szintetikus szálak, színezőanyagok, biocidek, tartósítószerek vagy nanorészecskék között. A tanulmánynak tudományos bizonyítékokon kell alapulnia, és figyelembe kell vennie a piacfelügyeleti tevékenységek eredményeit. A tanulmány alapján a Bizottság – indokolt esetekben – a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően jogalkotási javaslatokat terjeszt elő a textiltermékekben felhasznált esetlegesen veszélyes anyagok használatának betiltása vagy korlátozása céljából.

29. cikk

Átmeneti rendelkezés

A 2008/121/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelő és... (18) előtt forgalomba hozott textiltermékek ... (19)-ig tovább forgalmazhatók.

30. cikk

Hatályon kívül helyezés

... (20) a 73/44/EGK, a 96/73/EK és
  a 2008/121/EK
  irányelv hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvekre vonatkozó hivatkozásokat az erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni, a X. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.

31. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2009. december 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2010. május 18-i álláspontja.

2

(3)  HL L 83., 1973.3.30., 1. o.

3

(4)  HL L 32., 1997.2.3., 1. o.

4

(5)  

  HL L 19., 2009.1.23., 29. o.

5

HL L 19., 2009.1.23., 29. o.

(6)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

6

(7)  

  HL L 218, 2008.8.13., 30. o

  .

7

HL L 218, 2008.8.13., 30. o

(8)  
  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0093.

8

Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0093.

(9)  
  HL: kérjük, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját.

9

HL: kérjük, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját.

(10)  

  HL L 134., 2004.4.30., 114. o

  .

10

HL L 134., 2004.4.30., 114. o

(11)  

  HL L 145., 2008.6.4., 1. o

  .

11

HL L 145., 2008.6.4., 1. o

(12)  
  E rendelet hatálybalépésétől számított kilenc hónapon belül.

12

E rendelet hatálybalépésétől számított kilenc hónapon belül.

(13)  

  HL L 149., 2005.6.11., 22. o

  .

13

HL L 149., 2005.6.11., 22. o

(14)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

14

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(15)  
  Három évvel e
  rendelet hatálybalépését
  követően.

15

Három évvel e

követően.

(16)  
  Két évvel e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

16

Két évvel e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

(17)  
  Két évvel e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

17

Két évvel e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

(18)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontját követően hat hónappal.

18

E rendelet hatálybalépésének időpontját követően hat hónappal.

(19)  
  Két évvel és hat hónappal e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

19

Két évvel és hat hónappal e rendelet hatálybalépésének időpontját követően.

(20)  E rendelet hatálybalépésének időpontjában.

20

2010. május 18., keddI. MELLÉKLET

TEXTILSZÁLAK TÁBLÁZATA

| Szám | Elnevezés | A szál leírása |
| --- | --- | --- |
| 1 | gyapjú | juh vagy bárány (Ovis aries) gyapjából származó szál, illetve juh- vagy báránygyapjúból és a 2. pontban felsorolt állatok szőréből származó szálak keveréke |
| 2 | alpaka, láma, teve, kasmír, moher, angóra, vikunya, jak, guanakó, kasgóra, hód, vidra, a megnevezés után a „gyapjú” vagy „szőr” szó feltüntetésével vagy anélkül | az alábbi állatok szőre: alpaka, láma, teve, kasmírkecske, angórakecske, angóra nyúl, vikunya, jak, guanakó, kasgórakecske, hód, vidra |
| 3 | állati szőr vagy lószőr, az állatfajta megadásával vagy anélkül (pl. marhaszőr, házikecskeszőr, lószőr) | az 1. vagy 2. sorban nem említett különféle állatok szőre |
| 4 | selyem | kizárólag selyemkiválasztó rovarok mirigyváladékából származó szál |
| 5 | pamut | a gyapotnövény (Gossypium) tokjából nyert szál |
| 6 | kapok | a kapok (Ceiba pentandra) belsejéből nyert szál |
| 7 | len | a len szárából (Linum usitassisimum) nyert rost |
| 8 | valódi kender | a kender szárából (Cannabis sativa) származó rost |
| 9 | juta | a Corchorus olitoruius és a Corchorus capsularis szárából nyert rost. E rendelet értelmében az alábbi növényfajokból származó rostokat is a jutáéval azonos módon kezelendők: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |
| 10 | manilakender | a Musa textilis szárát burkoló levelekből nyert rost |
| 11 | alfafű | a Stipa tenacissima leveléből nyert rost |
| 12 | kókusz | a Cocos nucifera terméséről nyert rost |
| 13 | seprűzanót | a Cytisus scoparius illetve a Spartium Junceum ágából nyert rostból készült szál |
| 14 | rami | a Boehmeria nivea és a Boehmeria tenacissima szárából nyert rost |
| 15 | szizál | az Agave sisalana leveléből nyert rost |
| 16 | indiai kender | a Crotalaria juncea rostja |
| 17 | heneken (Mexikói szizál) | az Agave Fourcroides leveléből nyert rost |
| 18 | Kantala korr. | az Agave Cantala rostja |
| 19 | acetát | cellulóz-acetát szál, amelyben a hidroxil csoportok kevesebb mint 92 %-a, de legalább 74 %-a acetilezett |
| 20 | alginát | az alginsav fémsóiból készült szál |
| 21 | cupro (rézoxid-szál) | rézoxid-ammóniás eljárással nyert regenerált cellulózszál |
| 22 | modál | módosított viszkóz-eljárással előállított magas szakítószilárdságú és magas nedves modulusú regenerált cellulózszál. A szakítószilárdság (BC) szabványos állapotban és az 5 százalékos megnyúláshoz szükséges erő (BM) nedves állapotban a következők:
  BC (CN) ≥ 1,3 √T + 2 T
  BM (CN) ≥ 0,5 √T
  ahol T a decitexben kifejezett lineáris sűrűség |
| 23 | fehérjék | természetes fehérjéből nyert, vegyszerekkel, kémiai úton regenerált és stabilizált szál |
| 24 | triacetát | cellulóz-acetát szál, amelyben a hidroxil csoportok legalább 92 %-a acetilezett |
| 25 | viszkóz | viszkóz-eljárással készült, regenerált cellulózból álló végtelen és vágott szál |
| 26 | akril | a láncmolekula tömegének legalább 85 %-ában akrilnitrilt tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál |
| 27 | klórszál | a láncmolekula tömegének 50 %-át meghaladó arányban vinilklorid vagy vinilidénklorid monomer egységeket tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál |
| 28 | fluorszál | lineáris makromolekulák alkotta szál, amelyet alifás fluorkarbon monomerekből nyernek |
| 29 | modakril | a láncmolekula tömegének 50 %-át meghaladó és 85 %-ánál kisebb arányban akrilnitrilt tartalmazó lineáris makromolekulák alkotta szál |
| 30 | poliamid vagy nejlon | a láncban legalább 85 %-ban alifás vagy ciklo-alifás egységekhez kapcsolódó, ismétlődő amidkötéseket tartalmazó szintetikus, lineáris makromolekulákból álló szál |
| 31 | aramid | egymáshoz amid- vagy imidkötésen keresztül kapcsolódó aromás csoportokból álló szintetikus lineáris makromolekulák alkotta szál, amelyben az amid- vagy imidkötések legalább 85 %-a közvetlenül kapcsolódik két aromás gyűrűhöz, és az esetlegesen jelenlevő imidkötések száma nem haladja meg az amidkötésekét |
| 32 | poliimid | a láncban ismétlődő imidegységeket tartalmazó szintetikus lineáris makromolekulákból álló szál |
| 33 | lyocell | szerves oldószerrel (szerves anyagok és víz keveréke) és oldatból történő szálképzési eljárással, származékok képződése nélkül előállított regenerált cellulózszál |
| 34 | polilaktid | a láncban legalább 85 (tömeg)%, természetesen előforduló cukrokból származó tejsavészter-egységet tartalmazó, lineáris makromolekulákból álló szál, melynek olvadási hőmérséklete legalább 135 °C |
| 35 | poliészter | lineáris makromolekulákból álló szál, amely tömege legalább 85 %-ában egy diol és tereftálsav észteréből áll |
| 36 | polietilén | nem helyettesített alifás telített lineáris szénhidrogén makromolekulákból álló szál |
| 37 | polipropilén | alifás, lineáris telített szénhidrogén makromolekulákból álló szál, ahol két szénatomból egyhez metil csoport tartozik, izotaktikus elrendezésben, további helyettesítés nélkül |
| 38 | polikarbamid | a láncmolekulában ismétlődő, karbamidilén (NH—CO—NH) funkciós csoportot tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál |
| 39 | poliuretán | ismétlődő uretán funkciós csoportokat tartalmazó láncokból felépülő, lineáris makromolekulákból álló szál |
| 40 | vinilál | eltérő acetálozási fokú poli(vinilalkohol) láncú, lineáris makromolekulák alkotta szál |
| 41 | trivinil | akrilnitril terpolimerből, egy klórozott vinil-monomerből és egy harmadik vinil-monomerből álló szál, amelyek közül egyik részaránya sem éri el a teljes tömeg 50 %-át |
| 42 | elasztodién | természetes vagy szintetikus poli-izoprénből vagy egy vagy több vinil monomerrel vagy anélkül polimerizált egy vagy több diénből álló elasztikus szál, amely eredeti hosszának háromszorosára kinyújtva, majd elengedve rövid idő alatt visszanyeri megközelítőleg eredeti hosszát |
| 43 | elasztán | tömegének legalább 85 %-ában szegmentált poliuretánból álló elasztikus szál, amely eredeti hosszának háromszorosára kinyújtva, majd elengedve rövid idő alatt visszanyeri megközelítőleg eredeti hosszát |
| 44 | üvegszál | üvegből előállított szál |
| 45 | a szálak anyagául szolgáló anyagnak megfelelő megnevezés, pl. fém, azbeszt, papír, amelyet a „fonal” illetve „szál” szó követhet | a fentiekben fel nem sorolt különféle vagy új anyagokból készült szálak |
| 46 | elaszto-multiészter | két vagy több, vegyileg megkülönböztethető lineáris makromolekula (amelyek egyike sem haladja meg a teljes tömeg 85 %-át) kölcsönhatása által, két vagy több megkülönböztethető szakaszban létrehozott szál, amelyben az észtercsoport alkotja a meghatározó egységnyi mennyiséget (legalább 85 %), és amely – megfelelő kezelést követően – eredeti hosszának másfélszeresére kinyújtva, majd elengedve, rövid idő alatt lényegében visszanyeri eredeti hosszát |
| 47 | elasztolefin | legalább 95 %-ban (tömegszázalékban) részben keresztkötéseket tartalmazó makromolekulákból álló, etilénből és legalább egy másik olefinből előállított szál, amely eredeti hosszának másfélszeresére kinyújtva, majd elengedve rövid idő alatt lényegében visszanyeri eredeti hosszát |
| 48 | melamin | tömegének legalább 85 %-ában keresztkötéseket tartalmazó, melamin-származékok alkotta makromolekulákból álló szál |

Szám

Elnevezés

A szál leírása

1

gyapjú

juh vagy bárány (Ovis aries) gyapjából származó szál, illetve juh- vagy báránygyapjúból és a 2. pontban felsorolt állatok szőréből származó szálak keveréke

2

alpaka, láma, teve, kasmír, moher, angóra, vikunya, jak, guanakó, kasgóra, hód, vidra, a megnevezés után a „gyapjú” vagy „szőr” szó feltüntetésével vagy anélkül

az alábbi állatok szőre: alpaka, láma, teve, kasmírkecske, angórakecske, angóra nyúl, vikunya, jak, guanakó, kasgórakecske, hód, vidra

3

állati szőr vagy lószőr, az állatfajta megadásával vagy anélkül (pl. marhaszőr, házikecskeszőr, lószőr)

az 1. vagy 2. sorban nem említett különféle állatok szőre

4

selyem

kizárólag selyemkiválasztó rovarok mirigyváladékából származó szál

5

pamut

a gyapotnövény (Gossypium) tokjából nyert szál

6

kapok

a kapok (Ceiba pentandra) belsejéből nyert szál

7

len

a len szárából (Linum usitassisimum) nyert rost

8

valódi kender

a kender szárából (Cannabis sativa) származó rost

9

juta

a Corchorus olitoruius és a Corchorus capsularis szárából nyert rost. E rendelet értelmében az alábbi növényfajokból származó rostokat is a jutáéval azonos módon kezelendők: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata

10

manilakender

a Musa textilis szárát burkoló levelekből nyert rost

11

alfafű

a Stipa tenacissima leveléből nyert rost

12

kókusz

a Cocos nucifera terméséről nyert rost

13

seprűzanót

a Cytisus scoparius illetve a Spartium Junceum ágából nyert rostból készült szál

14

rami

a Boehmeria nivea és a Boehmeria tenacissima szárából nyert rost

15

szizál

az Agave sisalana leveléből nyert rost

16

indiai kender

a Crotalaria juncea rostja

17

heneken (Mexikói szizál)

az Agave Fourcroides leveléből nyert rost

18

Kantala korr.

az Agave Cantala rostja

19

acetát

cellulóz-acetát szál, amelyben a hidroxil csoportok kevesebb mint 92 %-a, de legalább 74 %-a acetilezett

20

alginát

az alginsav fémsóiból készült szál

21

cupro (rézoxid-szál)

rézoxid-ammóniás eljárással nyert regenerált cellulózszál

22

modál

módosított viszkóz-eljárással előállított magas szakítószilárdságú és magas nedves modulusú regenerált cellulózszál. A szakítószilárdság (BC) szabványos állapotban és az 5 százalékos megnyúláshoz szükséges erő (BM) nedves állapotban a következők:

BC (CN) ≥ 1,3 √T + 2 T

BM (CN) ≥ 0,5 √T

ahol T a decitexben kifejezett lineáris sűrűség

23

fehérjék

természetes fehérjéből nyert, vegyszerekkel, kémiai úton regenerált és stabilizált szál

24

triacetát

cellulóz-acetát szál, amelyben a hidroxil csoportok legalább 92 %-a acetilezett

25

viszkóz

viszkóz-eljárással készült, regenerált cellulózból álló végtelen és vágott szál

26

akril

a láncmolekula tömegének legalább 85 %-ában akrilnitrilt tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál

27

klórszál

a láncmolekula tömegének 50 %-át meghaladó arányban vinilklorid vagy vinilidénklorid monomer egységeket tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál

28

fluorszál

lineáris makromolekulák alkotta szál, amelyet alifás fluorkarbon monomerekből nyernek

29

modakril

a láncmolekula tömegének 50 %-át meghaladó és 85 %-ánál kisebb arányban akrilnitrilt tartalmazó lineáris makromolekulák alkotta szál

30

poliamid vagy nejlon

a láncban legalább 85 %-ban alifás vagy ciklo-alifás egységekhez kapcsolódó, ismétlődő amidkötéseket tartalmazó szintetikus, lineáris makromolekulákból álló szál

31

aramid

egymáshoz amid- vagy imidkötésen keresztül kapcsolódó aromás csoportokból álló szintetikus lineáris makromolekulák alkotta szál, amelyben az amid- vagy imidkötések legalább 85 %-a közvetlenül kapcsolódik két aromás gyűrűhöz, és az esetlegesen jelenlevő imidkötések száma nem haladja meg az amidkötésekét

32

poliimid

a láncban ismétlődő imidegységeket tartalmazó szintetikus lineáris makromolekulákból álló szál

33

lyocell

szerves oldószerrel (szerves anyagok és víz keveréke) és oldatból történő szálképzési eljárással, származékok képződése nélkül előállított regenerált cellulózszál

34

polilaktid

a láncban legalább 85 (tömeg)%, természetesen előforduló cukrokból származó tejsavészter-egységet tartalmazó, lineáris makromolekulákból álló szál, melynek olvadási hőmérséklete legalább 135 °C

35

poliészter

lineáris makromolekulákból álló szál, amely tömege legalább 85 %-ában egy diol és tereftálsav észteréből áll

36

polietilén

nem helyettesített alifás telített lineáris szénhidrogén makromolekulákból álló szál

37

polipropilén

alifás, lineáris telített szénhidrogén makromolekulákból álló szál, ahol két szénatomból egyhez metil csoport tartozik, izotaktikus elrendezésben, további helyettesítés nélkül

38

polikarbamid

a láncmolekulában ismétlődő, karbamidilén (NH—CO—NH) funkciós csoportot tartalmazó lineáris makromolekulákból álló szál

39

poliuretán

ismétlődő uretán funkciós csoportokat tartalmazó láncokból felépülő, lineáris makromolekulákból álló szál

40

vinilál

eltérő acetálozási fokú poli(vinilalkohol) láncú, lineáris makromolekulák alkotta szál

41

trivinil

akrilnitril terpolimerből, egy klórozott vinil-monomerből és egy harmadik vinil-monomerből álló szál, amelyek közül egyik részaránya sem éri el a teljes tömeg 50 %-át

42

elasztodién

természetes vagy szintetikus poli-izoprénből vagy egy vagy több vinil monomerrel vagy anélkül polimerizált egy vagy több diénből álló elasztikus szál, amely eredeti hosszának háromszorosára kinyújtva, majd elengedve rövid idő alatt visszanyeri megközelítőleg eredeti hosszát

43

elasztán

tömegének legalább 85 %-ában szegmentált poliuretánból álló elasztikus szál, amely eredeti hosszának háromszorosára kinyújtva, majd elengedve rövid idő alatt visszanyeri megközelítőleg eredeti hosszát

44

üvegszál

üvegből előállított szál

45

a szálak anyagául szolgáló anyagnak megfelelő megnevezés, pl. fém, azbeszt, papír, amelyet a „fonal” illetve „szál” szó követhet

a fentiekben fel nem sorolt különféle vagy új anyagokból készült szálak

46

elaszto-multiészter

két vagy több, vegyileg megkülönböztethető lineáris makromolekula (amelyek egyike sem haladja meg a teljes tömeg 85 %-át) kölcsönhatása által, két vagy több megkülönböztethető szakaszban létrehozott szál, amelyben az észtercsoport alkotja a meghatározó egységnyi mennyiséget (legalább 85 %), és amely – megfelelő kezelést követően – eredeti hosszának másfélszeresére kinyújtva, majd elengedve, rövid idő alatt lényegében visszanyeri eredeti hosszát

47

elasztolefin

legalább 95 %-ban (tömegszázalékban) részben keresztkötéseket tartalmazó makromolekulákból álló, etilénből és legalább egy másik olefinből előállított szál, amely eredeti hosszának másfélszeresére kinyújtva, majd elengedve rövid idő alatt lényegében visszanyeri eredeti hosszát

48

melamin

tömegének legalább 85 %-ában keresztkötéseket tartalmazó, melamin-származékok alkotta makromolekulákból álló szál

2010. május 18., keddII. MELLÉKLET

AZ ÚJ
  TEXTILSZÁL
  ELNEVEZÉSÉRE VONATKOZÓ KÉRELEM MŰSZAKI DOKUMENTÁCIÓJÁRA VONATKOZÓ MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK

(6. cikk)

A 6. cikkben említett, új
  textilszál
  elnevezésének az I. mellékletbe történő felvételére vonatkozó műszaki dokumentáció legalább az alábbi információkat tartalmazza:

| — | A szál javasolt elnevezése;
  A javasolt elnevezés kapcsolódjon a kémiai összetételhez, és adott esetben adjon tájékoztatást a szál jellemzőiről. A javasolt elnevezés legyen szerzői jogoktól mentes, és ne kapcsolódjon gyártóhoz. |
| --- | --- |

—

A szál javasolt elnevezése;

A javasolt elnevezés kapcsolódjon a kémiai összetételhez, és adott esetben adjon tájékoztatást a szál jellemzőiről. A javasolt elnevezés legyen szerzői jogoktól mentes, és ne kapcsolódjon gyártóhoz.

| — | A szál javasolt meghatározása;
  Az új szál meghatározásában szereplő jellemzők, mint például a rugalmasság, legyen vizsgálati módszerekkel igazolható, amelyeket a műszaki dokumentációban az elemzések kísérleti eredményeivel együtt meg kell adni. |
| --- | --- |

—

A szál javasolt meghatározása;

Az új szál meghatározásában szereplő jellemzők, mint például a rugalmasság, legyen vizsgálati módszerekkel igazolható, amelyeket a műszaki dokumentációban az elemzések kísérleti eredményeivel együtt meg kell adni.

| — | A szál azonosítása: kémiai képlet, eltérések a meglévő szálakhoz képest, valamint adott esetben olyan részletes adatok, mint az olvadáspont, a sűrűség, a törésmutató, az égési jellemzők és a FTIR-spektrum; |
| --- | --- |

—

A szál azonosítása: kémiai képlet, eltérések a meglévő szálakhoz képest, valamint adott esetben olyan részletes adatok, mint az olvadáspont, a sűrűség, a törésmutató, az égési jellemzők és a FTIR-spektrum;

| — | A javasolt megengedett eltérés; |
| --- | --- |

—

A javasolt megengedett eltérés;

| — | Kielégítő mértékben kidolgozott azonosítási és mennyiségi meghatározási módszerek, ezen belül kísérleti adatok;
  A kérelmező értékeli annak lehetőségét, hogy az e rendelet VIII. mellékletében felsorolt módszereket alkalmazzák a kereskedelemben várhatóan a leggyakrabban előforduló, az új szál és más szálak által alkotott keverékek elemzésére, és e módszerek közül legalább egyre javaslatot tesz. Azon módszereknél, amelyek esetében a szál oldhatatlan komponensnek tekinthető, a kérelmező értékeli az új szál tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényezőt. A kérelemmel együtt minden kísérleti adatot be kell nyújtani
  Amennyiben az e rendeletben felsorolt módszerek nem megfelelők, a kérelmező megfelelő indoklással szolgál, és új módszerre tesz javaslatot.
  A kérelemnek tartalmaznia kell a javasolt módszerre vonatkozó valamennyi adatot. A dokumentációban meg kell adni a módszerek pontosságára, stabilitására és megismételhetőségére vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

—

Kielégítő mértékben kidolgozott azonosítási és mennyiségi meghatározási módszerek, ezen belül kísérleti adatok;

A kérelmező értékeli annak lehetőségét, hogy az e rendelet VIII. mellékletében felsorolt módszereket alkalmazzák a kereskedelemben várhatóan a leggyakrabban előforduló, az új szál és más szálak által alkotott keverékek elemzésére, és e módszerek közül legalább egyre javaslatot tesz. Azon módszereknél, amelyek esetében a szál oldhatatlan komponensnek tekinthető, a kérelmező értékeli az új szál tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényezőt. A kérelemmel együtt minden kísérleti adatot be kell nyújtani

Amennyiben az e rendeletben felsorolt módszerek nem megfelelők, a kérelmező megfelelő indoklással szolgál, és új módszerre tesz javaslatot.

A kérelemnek tartalmaznia kell a javasolt módszerre vonatkozó valamennyi adatot. A dokumentációban meg kell adni a módszerek pontosságára, stabilitására és megismételhetőségére vonatkozó adatokat.

| — | Az új szállal szembeni lehetséges allergiás reakciók vagy annak az emberi egészségre gyakorolt más káros hatásainak felmérésére irányuló vizsgálatok eredményei, a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően; |
| --- | --- |

—

Az új szállal szembeni lehetséges allergiás reakciók vagy annak az emberi egészségre gyakorolt más káros hatásainak felmérésére irányuló vizsgálatok eredményei, a vonatkozó uniós jogszabályoknak megfelelően;

| — | A kérelmet alátámasztó kiegészítő információk: előállítási folyamat, jelentőség a fogyasztók szempontjából; |
| --- | --- |

—

A kérelmet alátámasztó kiegészítő információk: előállítási folyamat, jelentőség a fogyasztók szempontjából;

| — | A gyártónak vagy képviselőjének reprezentatív mintákat kell benyújtania a tiszta új szálból és a megfelelő szálkeverékekből, amelyeken a Bizottság kérésére el lehet végezni a javasolt azonosítási és mennyiségi meghatározási módszerek validálását. |
| --- | --- |

—

A gyártónak vagy képviselőjének reprezentatív mintákat kell benyújtania a tiszta új szálból és a megfelelő szálkeverékekből, amelyeken a Bizottság kérésére el lehet végezni a javasolt azonosítási és mennyiségi meghatározási módszerek validálását.

2010. május 18., keddIII. MELLÉKLET

AZ 8. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ELNEVEZÉSEK

–   bolgár nyelven: „необработена вълна”,

–   spanyol nyelven: „lana virgen” vagy „lana de esquilado”,

–   cseh nyelven: „střižní vlna”,

–   dán nyelven: „ren, ny uld”,

–   német nyelven: „Schurwolle”,

–   észt nyelven: „uus vill”,

–   ír nyelven: „olann lomra”,

–   görög nyelven: „παρθένο μαλλί”,

–   angol nyelven: „fleece wool” vagy „virgin wool”,

–   francia nyelven: „laine vierge” vagy „laine de tonte”,

–   olasz nyelven: „lana vergine” vagy „lana di tosa”,

–   lett nyelven: „pirmlietojuma vilna” vagy „cirptā vilna”,

–   litván nyelven: „natūralioji vilna”,

–   magyar nyelven: „élőgyapjú”,

–   máltai nyelven: „suf verġni”,

–   holland nyelven: „scheerwol”,

–   lengyel nyelven: „żywa wełna”,

–   portugál nyelven: „lă virgem”,

–   román nyelven: „lână virgină”,

–   szlovák nyelven: „strižná vlna”,

–   szlovén nyelven: „runska volna”,

–   finn nyelven: „uusi villa”,

–   svéd nyelven: „ren ull”.

2010. május 18., keddIV. MELLÉKLET

EGYES TERMÉKEK CÍMKÉZÉSÉRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

(15. cikk)

| Termékek | Címkézési előírások |
| --- | --- |
| 1. | Az alábbi fűzőipari termékek: |

Termékek

Címkézési előírások

1.

Az alábbi fűzőipari termékek:

A szálösszetételt a teljes termék vagy a felsorolt alkotórészek összetételének globális vagy külön-külön történő feltüntetésével kell a címkén megjelölni:

| a) | Melltartók |
| --- | --- |

a)

Melltartók

A kosár és a hátrész külső és belső anyaga

| b) | Derékfűzők |
| --- | --- |

b)

Derékfűzők

Az elülső, hátsó és oldalsó merevítő elemek

| c) | Egész fűzők |
| --- | --- |

c)

Egész fűzők

A kosár külső és belső anyaga, az elülső és hátsó merevítő elemek és az oldalsó elemek

| 2. | A fentiekben fel nem sorolt más fűzőipari termékek |
| --- | --- |

2.

A fentiekben fel nem sorolt más fűzőipari termékek

A szálösszetételt a teljes termék vagy a termék különböző alkotórészei összetételének globális vagy külön-külön történő feltüntetésével kell megjelölni. Ez a címkézés nem kötelező a termék össztömegének 10 %-át el nem érő komponensek esetén.

| 3. | Valamennyi fűzőipari termék |
| --- | --- |

3.

Valamennyi fűzőipari termék

A fűzőipari termékek különböző részeinek külön címkézését úgy kell megoldani, hogy a végső fogyasztó könnyen megérthesse, a termék mely részeire vonatkoznak a címkén található különféle információk.

| 4. | Maratott nyomású textíliák |
| --- | --- |

4.

Maratott nyomású textíliák

A szálösszetételt a termék egészére kell megadni, és az alapkelme és a maratott részek összetételét külön-külön is fel lehet tüntetni. Ezeket az összetevőket meg kell nevezni

| 5. | Hímzett textíliák |
| --- | --- |

5.

Hímzett textíliák

A szálösszetételt a termék egészére kell megadni, az alapkelme és a hímzőcérna összetételét pedig külön-külön is fel lehet tüntetni. Ezeket az összetevőket meg kell nevezni. Ez a címkézés csak azokra a hímzett részekre kötelező, amelyek a termék felületének legalább 10 %-át elérik.

| 6. | A különböző szálösszetételű magfonalból és burkolófonalból álló és a fogyasztók számára ilyen módon forgalmazott körülfont fonalak |
| --- | --- |

6.

A különböző szálösszetételű magfonalból és burkolófonalból álló és a fogyasztók számára ilyen módon forgalmazott körülfont fonalak

A szálösszetételt a termék egészére kell megadni, továbbá a magfonal és burkolófonal összetételét külön-külön is fel lehet tüntetni. Ezeket az összetevőket meg kell nevezni

| 7. | Bársony és plüss, illetve a bársony vagy plüss jellegű textíliák |
| --- | --- |

7.

Bársony és plüss, illetve a bársony vagy plüss jellegű textíliák

A szálösszetételt a termék egészére kell megadni, de ha a termék jól elkülönülő alapkelméje és hasznos felülete különböző szálasanyagokból készült, külön-külön is meg lehet adni ezekre az összetevőkre. Ezeket az összetevőket meg kell nevezni

| 8. | Padlóburkolatok és szőnyegek, amelyek alapkelméje és hasznos felülete különböző szálasanyagból készült |
| --- | --- |

8.

Padlóburkolatok és szőnyegek, amelyek alapkelméje és hasznos felülete különböző szálasanyagból készült

Az összetétel megadható kizárólag a hasznos felületre vonatkozóan is. A hasznos felületet meg kell nevezni

2010. május 18., keddV. MELLÉKLET

AZON TERMÉKEK, AMELYEKRE A KÖTELEZŐ CÍMKÉZÉS ÉS JELÖLÉS NEM VONATKOZIK

(16. cikk (2) bekezdés)

| 1. | Ingujj-rögzítő |
| --- | --- |

1.

Ingujj-rögzítő

| 2. | Óraszíj textilanyagból |
| --- | --- |

2.

Óraszíj textilanyagból

| 3. | Címkék és jelvények |
| --- | --- |

3.

Címkék és jelvények

| 4. | Textilanyagokból készült bélelt edényfogók |
| --- | --- |

4.

Textilanyagokból készült bélelt edényfogók

| 5. | Kávéskanna melegen tartó sapkák |
| --- | --- |

5.

Kávéskanna melegen tartó sapkák

| 6. | Teáskanna melegen tartó sapkák |
| --- | --- |

6.

Teáskanna melegen tartó sapkák

| 7. | Ruhaujj védők |
| --- | --- |

7.

Ruhaujj védők

| 8. | Nem plüssből készült karmantyúk |
| --- | --- |

8.

Nem plüssből készült karmantyúk

| 9. | Művirágok |
| --- | --- |

9.

Művirágok

| 10. | Tűpárnák |
| --- | --- |

10.

Tűpárnák

| 11. | Festett szövetek |
| --- | --- |

11.

Festett szövetek

| 12. | Textiltermékek erősítés és merevítés céljából
  ▐ |
| --- | --- |

12.

Textiltermékek erősítés és merevítés céljából

▐

| 13. | Használt, konfekcionált textiltermékek, ahol ezt egyértelműen feltüntetik |
| --- | --- |

13.

Használt, konfekcionált textiltermékek, ahol ezt egyértelműen feltüntetik

| 14. | Lábszárvédők |
| --- | --- |

14.

Lábszárvédők

| 15. | Használt csomagolóanyagok, amelyeket ténylegesen használtként értékesítenek
  ▐ |
| --- | --- |

15.

Használt csomagolóanyagok, amelyeket ténylegesen használtként értékesítenek

▐

| 16. | Textilanyagokból készült puha és merevítő alappal nem rendelkező tárolók, lószerszámok |
| --- | --- |

16.

Textilanyagokból készült puha és merevítő alappal nem rendelkező tárolók, lószerszámok

| 17. | Textilanyagokból készült utazási cikkek |
| --- | --- |

17.

Textilanyagokból készült utazási cikkek

| 18. | Kézzel hímzett faliszőnyegek, kész vagy félkész állapotban, továbbá az elkészítésükhöz szükséges anyagok, beleértve a hímzőcérnát, amelyet a hímzővászontól külön értékesítenek, és kimondottan faliszőnyegek készítésére kínálnak |
| --- | --- |

18.

Kézzel hímzett faliszőnyegek, kész vagy félkész állapotban, továbbá az elkészítésükhöz szükséges anyagok, beleértve a hímzőcérnát, amelyet a hímzővászontól külön értékesítenek, és kimondottan faliszőnyegek készítésére kínálnak

| 19. | Cipzárak |
| --- | --- |

19.

Cipzárak

| 20. | Textilanyaggal behúzott gombok és csatok |
| --- | --- |

20.

Textilanyaggal behúzott gombok és csatok

| 21. | Textilanyagokból készült könyvborítók
  ▐ |
| --- | --- |

21.

Textilanyagokból készült könyvborítók

▐

| 22. | Lábbelik textilből készült részei, kivéve a melegítő béléseket |
| --- | --- |

22.

Lábbelik textilből készült részei, kivéve a melegítő béléseket

| 23. | Többféle összetevőből álló, 500 cm2-t meg nem haladó felületű tálalátétek |
| --- | --- |

23.

Többféle összetevőből álló, 500 cm2-t meg nem haladó felületű tálalátétek

| 24. | Konyhai kesztyűk és konyharuhák |
| --- | --- |

24.

Konyhai kesztyűk és konyharuhák

| 25. | Tojást melegen tartó sapkák |
| --- | --- |

25.

Tojást melegen tartó sapkák

| 26. | Kozmetikai táskák |
| --- | --- |

26.

Kozmetikai táskák

| 27. | Textilből készült dohányzacskók |
| --- | --- |

27.

Textilből készült dohányzacskók

| 28. | Textilből készült szemüvegtokok, cigaretta- és szivartárcák, öngyújtóhoz és fésűhöz való tasakok |
| --- | --- |

28.

Textilből készült szemüvegtokok, cigaretta- és szivartárcák, öngyújtóhoz és fésűhöz való tasakok

| 29. | Védő sportfelszerelések, a kesztyűk kivételével |
| --- | --- |

29.

Védő sportfelszerelések, a kesztyűk kivételével

| 30. | Piperetáskák |
| --- | --- |

30.

Piperetáskák

| 31. | Cipőtisztító készlethez való táskák |
| --- | --- |

31.

Cipőtisztító készlethez való táskák

| 32. | Temetkezési cikkek |
| --- | --- |

32.

Temetkezési cikkek

| 33. | Egyszer használatos termékek, a vatta kivételével |
| --- | --- |

33.

Egyszer használatos termékek, a vatta kivételével

| 34. | Az Európai gyógyszerkönyv hatálya alá tartozó és ennek szabályaiban történő utalásban szereplő textilipari termékek, gyógyászati és ortopédiai használatra szolgáló, nem egyszer használatos kötszerek, és általában az ortopédiai textiltermékek |
| --- | --- |

34.

Az Európai gyógyszerkönyv hatálya alá tartozó és ennek szabályaiban történő utalásban szereplő textilipari termékek, gyógyászati és ortopédiai használatra szolgáló, nem egyszer használatos kötszerek, és általában az ortopédiai textiltermékek

| 35. | A VI. melléklet 12. pontjában felsorolt textilipari termékek, többek között zsinórok, kötelek és zsinegek, melyek szokásos használata általában a következő:






  a) | berendezések alkotóelemeként termékek gyártásánál és feldolgozásánál; |
| --- | --- | --- |

35.

A VI. melléklet 12. pontjában felsorolt textilipari termékek, többek között zsinórok, kötelek és zsinegek, melyek szokásos használata általában a következő:

a)

berendezések alkotóelemeként termékek gyártásánál és feldolgozásánál;

| b) | beépítendő elem gépekhez, épületgépészeti rendszerekhez (fűtés, légkondicionálás, világítás), háztartási és egyéb készülékekhez, járművekhez és egyéb közlekedési eszközökhöz vagy azok üzemeltetésére, karbantartására, vagy felszereléseire, ha azok nem ponyvaborítók és textilből készült járműtartozékok, amelyeket nem a járművel együtt értékesítenek |
| --- | --- |

b)

beépítendő elem gépekhez, épületgépészeti rendszerekhez (fűtés, légkondicionálás, világítás), háztartási és egyéb készülékekhez, járművekhez és egyéb közlekedési eszközökhöz vagy azok üzemeltetésére, karbantartására, vagy felszereléseire, ha azok nem ponyvaborítók és textilből készült járműtartozékok, amelyeket nem a járművel együtt értékesítenek

| 36. | Védő és biztonsági célokra gyártott textiltermékek, pl. biztonsági övek, ejtőernyők, mentőmellények, tűzoltó csúszdák, tűzoltó eszközök, golyóálló mellények és különleges védőöltözékek (pl. tűz, vegyi anyagok és egyéb kockázati tényezők elleni védelem). |
| --- | --- |

36.

Védő és biztonsági célokra gyártott textiltermékek, pl. biztonsági övek, ejtőernyők, mentőmellények, tűzoltó csúszdák, tűzoltó eszközök, golyóálló mellények és különleges védőöltözékek (pl. tűz, vegyi anyagok és egyéb kockázati tényezők elleni védelem).

| 37. | Túlnyomással tartott szerkezetek (pl. sportcsarnokok, kiállító csarnokok vagy raktárhelyiségek) abban az esetben, ha mellékelik e termékek teljesítményére és műszaki adataira vonatkozó információt. |
| --- | --- |

37.

Túlnyomással tartott szerkezetek (pl. sportcsarnokok, kiállító csarnokok vagy raktárhelyiségek) abban az esetben, ha mellékelik e termékek teljesítményére és műszaki adataira vonatkozó információt.

| 38. | Vitorla |
| --- | --- |

38.

Vitorla

| 39. | Állatok számára készített ruházat |
| --- | --- |

39.

Állatok számára készített ruházat

| 40. | Zászlók és lobogók |
| --- | --- |

40.

Zászlók és lobogók

2010. május 18., keddVI. MELLÉKLET

CSAK GLOBÁLIS CÍMKÉZÉSRE VAGY JELÖLÉSRE KÖTELEZETT TERMÉKEK

(16. cikk (3) bekezdés)

| 1. | Felmosórongy |
| --- | --- |

1.

Felmosórongy

| 2. | Felmosóruha |
| --- | --- |

2.

Felmosóruha

| 3. | Szegélyek és ruhadíszek |
| --- | --- |

3.

Szegélyek és ruhadíszek

| 4. | Paszományok |
| --- | --- |

4.

Paszományok

| 5. | Derékszíj, öv |
| --- | --- |

5.

Derékszíj, öv

| 6. | Nadrágtartók |
| --- | --- |

6.

Nadrágtartók

| 7. | Harisnyatartók és harisnyakötők |
| --- | --- |

7.

Harisnyatartók és harisnyakötők

| 8. | Cipő- és csizmafűző |
| --- | --- |

8.

Cipő- és csizmafűző

| 9. | Szalagok |
| --- | --- |

9.

Szalagok

| 10. | Rugalmas (gumi)szalagok |
| --- | --- |

10.

Rugalmas (gumi)szalagok

| 11. | Új csomagolóanyagok, amelyeket ténylegesen újként értékesítenek |
| --- | --- |

11.

Új csomagolóanyagok, amelyeket ténylegesen újként értékesítenek

| 12. | Csomagoló és mezőgazdasági kötöző zsinórok, zsinegek, kötelek az V. melléklet 35. pontjába (1) tartozó anyagokon kívül |
| --- | --- |

12.

Csomagoló és mezőgazdasági kötöző zsinórok, zsinegek, kötelek az V. melléklet 35. pontjába (1) tartozó anyagokon kívül

| 13. | Tálalátétek |
| --- | --- |

13.

Tálalátétek

| 14. | Zsebkendők |
| --- | --- |

14.

Zsebkendők

| 15. | Kontyhálók és hajhálók |
| --- | --- |

15.

Kontyhálók és hajhálók

| 16. | Gyermeknyakkendők és csokornyakkendők |
| --- | --- |

16.

Gyermeknyakkendők és csokornyakkendők

| 17. | Előkék; mosdókesztyűk és arctörlő kendők |
| --- | --- |

17.

Előkék; mosdókesztyűk és arctörlő kendők

| 18. | Egygrammos vagy kisebb nettó tömegű, kiskereskedelmi forgalomban kis mennyiségekben értékesített varró-, foltozó- és hímzőcérnák |
| --- | --- |

18.

Egygrammos vagy kisebb nettó tömegű, kiskereskedelmi forgalomban kis mennyiségekben értékesített varró-, foltozó- és hímzőcérnák

| 19. | Függönyökhöz, sötétítőfüggönyökhöz és redőnyökhöz használt szalagok |
| --- | --- |

19.

Függönyökhöz, sötétítőfüggönyökhöz és redőnyökhöz használt szalagok

---

(1)  Az e pontba tartozó és levágott hosszra értékesített termékek esetén a globális címkézés alapja az orsó. Az e pontba tartozó kötél- és zsinegáru tartalmazza a hegymászáshoz és vízi sportokhoz használt köteleket is.

2010. május 18., keddVII. MELLÉKLET

A SZÁLASANYAGOK SZÁZALÉKOS ÖSSZETÉTELÉNEK MEGHATÁROZÁSÁNÁL FIGYELMEN KÍVÜL HAGYHATÓ TÉTELEK

(17. cikk)

| Termékek | Kizárt tételek |
| --- | --- |
| a) | Valamennyi textiltermék |

Termékek

Kizárt tételek

a)

Valamennyi textiltermék

| i. | Nem textil alkotórészek, textiltermék szerves részét nem képező szövetszegélyek, címkék, jelvények, szegélyek és bordűrök, textilbevonatú gombok és csatok, a termék külön meghatározott és korlátozott részein bedolgozott kiegészítők, díszítések, nem rugalmas szalagok, rugalmas cérnák és szalagok. |
| --- | --- |

i.

Nem textil alkotórészek, textiltermék szerves részét nem képező szövetszegélyek, címkék, jelvények, szegélyek és bordűrök, textilbevonatú gombok és csatok, a termék külön meghatározott és korlátozott részein bedolgozott kiegészítők, díszítések, nem rugalmas szalagok, rugalmas cérnák és szalagok.

| ii. | Zsírok, kötőanyagok, nehezítő-, írező- és appretálószerek, impregnálószerek, a festés és nyomás segédanyagai, valamint a textilfeldolgozás során felhasznált egyéb termékek. |
| --- | --- |

ii.

Zsírok, kötőanyagok, nehezítő-, írező- és appretálószerek, impregnálószerek, a festés és nyomás segédanyagai, valamint a textilfeldolgozás során felhasznált egyéb termékek.

| b) | Padlóburkolatok és szőnyegek |
| --- | --- |

b)

Padlóburkolatok és szőnyegek

Minden hasznos felületen kívül eső egyéb komponens

| c) | Bútorszövetek |
| --- | --- |

c)

Bútorszövetek

Kötő- és töltőláncok és vetülékek, amelyek nem képezik a hasznos felület részét

| d) | Dekorációs anyagok és függönyök |
| --- | --- |

d)

Dekorációs anyagok és függönyök

A kötő- és töltőláncok és vetülékek, amelyek nem képzik a hasznos felület részét

| e) | Zoknik |
| --- | --- |

e)

Zoknik

A szárnál használt gumírozott cérna, valamint az orrnál és a saroknál merevítésre és megerősítésre alkalmazott cérnák

| f) | Harisnyák |
| --- | --- |

f)

Harisnyák

A derékrésznél használt gumírozott cérna, valamint az orrnál és a saroknál merevítésre és megerősítésre alkalmazott cérnák

| g) | A b)–f) pontokban felsoroltakon kívüli textiltermékek |
| --- | --- |

g)

A b)–f) pontokban felsoroltakon kívüli textiltermékek

Alap vagy alátét kelmék, merevítő és erősítő kelmék, közbélések és vászonmerevítők, tűző és fércelő cérnák, kivéve, ha ezek helyettesítik a szövet láncát, illetve vetülékfonalát, a hőszigetelő funkcióval nem rendelkező töltőanyagok, és a 14. cikk (1) bekezdésének megfelelően a bélésanyagok.

Ennek a rendelkezésnek az értelmében:

| i. | a textiltermékek alapkelméje, amelyik a hasznos felület béléseként szolgál, különösen takarókban és kettős szövetekben, valamint a bársony vagy plüss kelmék és hasonló termékek alsó rétege nem minősül eltávolítandó bélésnek |
| --- | --- |

i.

a textiltermékek alapkelméje, amelyik a hasznos felület béléseként szolgál, különösen takarókban és kettős szövetekben, valamint a bársony vagy plüss kelmék és hasonló termékek alsó rétege nem minősül eltávolítandó bélésnek

| ii. | a „merevítő és erősítő kelmék” kifejezés alatt a textiltermékek meghatározott és korlátozott részein található, azok erősítésére illetve merevítésére vagy vastagítására szolgáló fonalak vagy anyagok értendők |
| --- | --- |

ii.

a „merevítő és erősítő kelmék” kifejezés alatt a textiltermékek meghatározott és korlátozott részein található, azok erősítésére illetve merevítésére vagy vastagítására szolgáló fonalak vagy anyagok értendők

2010. május 18., keddVIII. MELLÉKLET

KÉT- ÉS HÁROMKOMPONENSŰ TEXTILSZÁLKEVERÉKEK MENNYISÉGI ELEMZÉSÉNEK MÓDSZEREI

1.   FEJEZET

I.   Vizsgálati minták és próbadarabok előkészítése textiltermékek szálösszetételének meghatározása céljából

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a fejezet a mennyiségi elemzéshez szükséges előkezelésnek megfelelő nagyságú (vagyis a 100 gramm tömeget meg nem haladó) laboratóriumi vizsgálati minták laboratóriumi nyersmintából történő kinyerésének, valamint a nem szálas anyagok eltávolítása érdekében előkezelésnek alávetett laboratóriumi vizsgálati mintákból próbadarabok kiválasztásának az eljárásait határozza meg (1).

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2.1.   Vizsgálandó tétel— Az anyagnak az a mennyisége, amelynek minősítésére egy sor vizsgálati eredmény alapján kerül sor. Ez állhat például egy szövetszállítmányban található összes anyagból, egy lánchengeren szőtt összes szövetből, egy fonálszállítmányból, egy vagy több nyersrost-bálából.

2.2.   Laboratóriumi nyers minta— A vizsgálandó tételből vett, a laboratórium számára rendelkezésre álló és az egész tétel szempontjából reprezentatívnak tekintett rész. A laboratóriumi nyers minta méretének és jellegének olyannak kell lennie, hogy megfelelően magában foglalja a vizsgálandó tételben található ingadozásokat, és megkönnyítse a minta kezelését a laboratóriumi körülmények között (2).

2.3.   Laboratóriumi vizsgálati minta— A laboratóriumi nyersmintának az a része, amelyet előkezelésnek vetettek alá a nem szálas anyagok eltávolítása érdekében, és amelyből a próbadarabok származnak. A laboratóriumi vizsgálati minta méretének és jellegének olyannak kell lennie, hogy megfelelően magában foglalja a laboratóriumi nyersmintában található ingadozásokat (3).

2.4.   Próbadarab— Az anyagnak az a része, amely a laboratóriumi vizsgálati mintából származik és elegendő ahhoz, hogy egyedi vizsgálati eredményt adjon.

3.   ALAPELV

A laboratóriumi vizsgálati mintát úgy kell kiválasztani, hogy az reprezentatív legyen a laboratóriumi nyers minta szempontjából.

A próbadarabokat úgy kell kiválasztani, hogy azok mindegyike reprezentatív legyen a laboratóriumi vizsgálati minta szempontjából.

4.   MINTAVÉTEL LAZA SZÁLAKBÓL

| 4.1. | Rendezetlen szálak — A laboratóriumi vizsgálati mintát a laboratóriumi nyersmintából találomra kiszakított pászmákból nyerjük. Laboratóriumi kártológép segítségével (4) az egész laboratóriumi vizsgálati mintát alaposan keverjük el. A kártyafátyolt, illetve keveréket a laza szálakkal és a keveréshez használt készülékre tapadt szálakkal egyetemben vessük alá előkezelésnek. Ezt követően az egyes mennyiségeknek megfelelő arányban válasszunk ki próbadarabokat a kártyafátyolból, illetve keverékből, a laza szálakból és a berendezéshez tapadt szálakból.
  Amennyiben a kártolt kártyafátyol az előkezelést követően ép marad, a 4.2. pontban leírtak szerint válasszuk ki a próbadarabokat. Ha az előkezelés következtében a kártolt kártyafátyol sérül, a próbadarabokat úgy válasszuk ki, hogy legalább 16 kisebb, megfelelő és megközelítőleg azonos nagyságú pászmából találomra tépünk ki anyagot, majd ezeket állítjuk össze. |
| --- | --- |

4.1.

Rendezetlen szálak — A laboratóriumi vizsgálati mintát a laboratóriumi nyersmintából találomra kiszakított pászmákból nyerjük. Laboratóriumi kártológép segítségével (4) az egész laboratóriumi vizsgálati mintát alaposan keverjük el. A kártyafátyolt, illetve keveréket a laza szálakkal és a keveréshez használt készülékre tapadt szálakkal egyetemben vessük alá előkezelésnek. Ezt követően az egyes mennyiségeknek megfelelő arányban válasszunk ki próbadarabokat a kártyafátyolból, illetve keverékből, a laza szálakból és a berendezéshez tapadt szálakból.

Amennyiben a kártolt kártyafátyol az előkezelést követően ép marad, a 4.2. pontban leírtak szerint válasszuk ki a próbadarabokat. Ha az előkezelés következtében a kártolt kártyafátyol sérül, a próbadarabokat úgy válasszuk ki, hogy legalább 16 kisebb, megfelelő és megközelítőleg azonos nagyságú pászmából találomra tépünk ki anyagot, majd ezeket állítjuk össze.

| 4.2. | Rendezett szálak (kártolt kártyafátylak, fátyolszalagok, előfont anyagok) — A laboratóriumi nyers minta találomra kiválasztott részeiből vágjunk legalább 10 darab, egyenként kb. egy gramm tömegű keresztmetszetet. Az ily módon nyert laboratóriumi vizsgálati mintákon végezzük el az előkezelést. Egymás mellé fektetve állítsuk újra össze a metszeteket és emeljük ki a próbadarabot úgy, hogy keresztirányú vágással mind a tíz hosszból vágjunk ki egy-egy darabot. |
| --- | --- |

4.2.

Rendezett szálak (kártolt kártyafátylak, fátyolszalagok, előfont anyagok) — A laboratóriumi nyers minta találomra kiválasztott részeiből vágjunk legalább 10 darab, egyenként kb. egy gramm tömegű keresztmetszetet. Az ily módon nyert laboratóriumi vizsgálati mintákon végezzük el az előkezelést. Egymás mellé fektetve állítsuk újra össze a metszeteket és emeljük ki a próbadarabot úgy, hogy keresztirányú vágással mind a tíz hosszból vágjunk ki egy-egy darabot.

5.   MINTAVÉTEL FONÁLBÓL

| 5.1. | Motringban és csévén kiszerelt fonalak — A laboratóriumi nyers minta összes kiszerelési egységéből vegyünk mintát.
  Folyamatosan húzzunk le minden motringról elegendő, azonos hosszúságú fonalat úgy, hogy azonos számú fordulattal (5) motringokat készítünk egy motollával vagy egy hasonló eszközzel. Egyesítsük egyetlen motringgá vagy kábellé a lecsévélt fonalakat, ügyelve arra, hogy minden motringról azonos hosszúságú fonal kerüljön az így létrehozott vizsgálati mintába.
  Végezzük el a laboratóriumi vizsgálati minta előkezelését.
  Vegyünk ki próbadarabokat a laboratóriumi vizsgálati mintából úgy, hogy azonos hosszúságú fonalakból álló kötegeket metszünk ki a motringból, illetve kábelből, ügyelve arra, hogy a fonálköteg a minta összes szálát tartalmazza.
  Ha a fonál finomságának egysége t és a laboratóriumi nyersmintából kiválasztott fonálkiszerelési egységek száma n, akkor egy 10 g-os vizsgálati mintához minden egyes kiszerelési egységből 106/nt cm hosszúságú darabot kell lehúzni.
  Ha az nt értéke magas, azaz meghaladja a 2 000-et, csévéljünk egy nagyobb tömegű motringot, és azt két helyen vágjuk át, hogy megfelelő tömegű kábelt kapjunk. Bármely, kábel formájában kialakított minta végeit jól kössük el az előkezelés előtt és a próbadarabokat a lekötött végektől megfelelő távolságra vegyük ki. |
| --- | --- |

5.1.

Motringban és csévén kiszerelt fonalak — A laboratóriumi nyers minta összes kiszerelési egységéből vegyünk mintát.

Folyamatosan húzzunk le minden motringról elegendő, azonos hosszúságú fonalat úgy, hogy azonos számú fordulattal (5) motringokat készítünk egy motollával vagy egy hasonló eszközzel. Egyesítsük egyetlen motringgá vagy kábellé a lecsévélt fonalakat, ügyelve arra, hogy minden motringról azonos hosszúságú fonal kerüljön az így létrehozott vizsgálati mintába.

Végezzük el a laboratóriumi vizsgálati minta előkezelését.

Vegyünk ki próbadarabokat a laboratóriumi vizsgálati mintából úgy, hogy azonos hosszúságú fonalakból álló kötegeket metszünk ki a motringból, illetve kábelből, ügyelve arra, hogy a fonálköteg a minta összes szálát tartalmazza.

Ha a fonál finomságának egysége t és a laboratóriumi nyersmintából kiválasztott fonálkiszerelési egységek száma n, akkor egy 10 g-os vizsgálati mintához minden egyes kiszerelési egységből 106/nt cm hosszúságú darabot kell lehúzni.

Ha az nt értéke magas, azaz meghaladja a 2 000-et, csévéljünk egy nagyobb tömegű motringot, és azt két helyen vágjuk át, hogy megfelelő tömegű kábelt kapjunk. Bármely, kábel formájában kialakított minta végeit jól kössük el az előkezelés előtt és a próbadarabokat a lekötött végektől megfelelő távolságra vegyük ki.

| 5.2. | Láncfonalak — A laboratóriumi vizsgálati minta vétele úgy történik, hogy a lánchenger végéről levágunk egy 20 centiméternél nem rövidebb részt, amely a láncban található összes fonalat tartalmazza, kivéve a szövetszegély fonalait, amelyeket eltávolítunk. A fonálköteget egyik végéhez közeli ponton megkötözzük. Ha a minta túl nagy ahhoz, hogy egyszerre lehessen előkezelni, osszuk két vagy több részre, mindegyik részt kössük össze az előkezeléshez, majd a külön-külön előkezelt részeket ismét egyesítsük. A laboratóriumi vizsgálati minta összekötött végétől távolabb eső vég felől vágjunk ki egy megfelelő hosszúságú próbadarabot, úgy, hogy a kötegben található összes láncfonál benne legyen. N számú, t finomságú fonálból álló lánc esetén az 1 g tömegű próbadarab hossza 105/Nt cm lesz. |
| --- | --- |

5.2.

Láncfonalak — A laboratóriumi vizsgálati minta vétele úgy történik, hogy a lánchenger végéről levágunk egy 20 centiméternél nem rövidebb részt, amely a láncban található összes fonalat tartalmazza, kivéve a szövetszegély fonalait, amelyeket eltávolítunk. A fonálköteget egyik végéhez közeli ponton megkötözzük. Ha a minta túl nagy ahhoz, hogy egyszerre lehessen előkezelni, osszuk két vagy több részre, mindegyik részt kössük össze az előkezeléshez, majd a külön-külön előkezelt részeket ismét egyesítsük. A laboratóriumi vizsgálati minta összekötött végétől távolabb eső vég felől vágjunk ki egy megfelelő hosszúságú próbadarabot, úgy, hogy a kötegben található összes láncfonál benne legyen. N számú, t finomságú fonálból álló lánc esetén az 1 g tömegű próbadarab hossza 105/Nt cm lesz.

6.   MINTAVÉTEL SZÖVETBŐL

6.1.   A szövetet reprezentáló, egyetlen vágatot tartalmazó laboratóriumi nyers minta anyagából

Az anyag egyik sarkától a másikig keresztben vágjunk ki egy csíkot, és távolítsuk el a szövegszegélyeket. Ez a csík lesz a laboratóriumi vizsgálati minta. Ahhoz, hogy x g tömegű laboratóriumi vizsgálati mintát nyerjünk, a csík területének x104/G cm2-nek kell lennie, ahol

G a szövet g/m2-ben megadott tömege.

Vessük alá a laboratóriumi vizsgálati mintát előkezelésnek, majd a csíkot vágjuk fel keresztben négy egyforma hosszúságú csíkra és helyezzük a csíkokat egymás tetejére. A próbadarabot az így rétegzett anyag bármely részéből vehetjük úgy, hogy az összes réteg keresztülmetszésével kapott próbadarabok minden rétegből azonos hosszúságú részt tartalmazzanak.

Ha az anyag szövött mintázatú, a laboratóriumi vizsgálati minta szélességét úgy vegyük föl, hogy a láncfonállal párhuzamosan mért irányban legalább egyszer ismétlődjön a szövött mintázat. Ha e feltétel teljesülése által a laboratóriumi vizsgálati minta túl nagy lesz ahhoz, hogy egyben kezeljük, vágjuk fel egyforma részekre, végezzük el az előkezelést, majd a próbadarabok kivétele előtt a darabokat helyezzük egymásra, ügyelve arra, hogy a szövött mintázat azonos részei ne essenek egymás alá.

6.2.   Több vágatot tartalmazó laboratóriumi nyers minta anyagából

Minden kivágott darabot kezeljünk a 6.1. pontban leírtak szerint, és mindegyik eredményt külön adjuk meg.

7.   MINTAVÉTEL KISZERELT ÉS KÉSZTERMÉKEKBŐL

A laboratóriumi nyers minta rendszerint egy teljes késztermék vagy kiszerelési egység, illetve ezek egy reprezentatív része.

Ahol szükséges, határozzuk meg, hogy a termék különböző részeinek hány százaléka nem azonos szálösszetételű, hogy ellenőrizhessük, megfelel-e a 14. cikkben foglaltaknak.

Vegyünk egy reprezentatív laboratóriumi vizsgálati mintát a késztermék, illetve kiszerelt termék azon részéből, amelynek összetételét a címkén fel kell tüntetni. Ha a terméken több címke is szerepel, olyan laboratóriumi vizsgálati mintákat készítsünk, amelyek mindegyike egy adott címkére nézve reprezentatív.

Ha a termék, amelynek összetételét meghatározzuk, nem egységes, a termék minden egyes részéből szükség lehet laboratóriumi vizsgálati mintavételre, illetve a különböző részek és a szóban forgó teljes termék közötti arány meghatározására.

Ezután számítsuk ki a százalékokat, figyelembe véve a mintázott részeknek az egészhez viszonyított arányait.

Végezzük el a laboratóriumi vizsgálati minták előkezelését.

Ezt követően válasszunk ki olyan próbadarabokat, amelyek az előkezelt laboratóriumi vizsgálati mintát reprezentálják.

II.   Bevezetés a textilszálkeverékek mennyiségi elemzésének módszereibe

A textilszálkeverékek mennyiségi elemzésének módszerei alapvetően két fő eljáráson alapulnak, a szálak kézi, illetve kémiai úton történő szétválasztásán.

Amennyiben lehetséges, a kézi szétválasztás módszerét alkalmazzuk, mert általában pontosabb eredményt ad a kémiai módszernél. Minden olyan textília esetében alkalmazható, amelynek szálkomponensei nem alkotnak közvetlen keveréket, így például a több alkotóelemből összeállított fonalakban, ahol mindegyik alkotóelem csak egy szálféleségből készült, illetve olyan kelméknél, ahol a láncfonál eltér a vetülékfonál anyagától, vagy olyan felfejthető kötött kelméknél, amelyek különböző szálféleségekből készültek.

A mennyiségi kémiai elemzési módszerek általában az egyes összetevők eltérő oldhatóságán alapulnak. Az egyik komponens kioldását követően az oldhatatlan visszamaradt anyagot lemérjük és a kioldódott komponens arányát a kiindulási tömeg veszteségéből számítjuk ki. A melléklet első része a mellékletben felsorolt valamennyi szálkeveréknek az e módszerrel elvégzett elemzésére vonatkozóan általános tájékoztatást ad, tekintet nélkül a szálkeverékek összetételére. Ezt a részt együtt kell alkalmazni a melléklet további pontjaival, amelyek meghatározott szálkeverékekre vonatkozó eljárás részleteit tartalmazzák. Némely esetben az elemzés nem az eltérő oldhatóság elvén alapszik; ilyen esetekben a megfelelő részben teljes körű leírás szerepel.

A szálkeverékekben a feldolgozás során és kisebb mértékben a késztermékben is találhatóak akár természetes úton előforduló, akár a feldolgozás megkönnyítése érdekében hozzáadott, nem szálas anyagok, például zsírok, viaszok, kikészítőszerek vagy vízoldható anyagok. A nem szálas anyagokat az elemzés előtt el kell távolítani. Ezért megadunk egy módszert az olajok, zsírok, viaszok és vízoldható anyagok eltávolítására is.

Ezen túlmenően a textiltermékek tartalmazhatnak gyantát vagy egyéb olyan anyagot, amelyet különleges tulajdonságok kialakítása érdekében adtak a szálakhoz. Az ilyen anyagok – kivételes esetben akár a színezőanyagok is – megzavarhatják a reagenseknek az oldható komponensre kifejtett hatását, és/vagy a reagens teljesen vagy részlegesen eltávolíthatja azokat. Az ilyen típusú hozzáadott anyag hibák forrása lehet, ezért a minta elemzését megelőzően el kell távolítani ezeket. Ha az ilyen jellegű hozzáadott anyag eltávolítása nem lehetséges, akkor az e mellékletben ismertetett vegyi mennyiségi elemzési módszerek nem alkalmazhatók.

A színezett szálakban található színezőanyag a szálak szerves részének tekintendő, ezért eltávolítására nem kerül sor.

Az elemzés során a száraz tömeget vesszük alapul, és ismertetjük a száraz tömeg meghatározásának eljárását is.

Az eredményt úgy kapjuk meg, hogy az e rendelet IX. mellékletében felsorolt, megengedett eltéréseket az egyes szálak száraz tömegére alkalmazzuk.

Mielőtt bármelyik elemzéshez hozzálátnánk, a keverékben jelenlévő összes szálféleség azonosítását el kell végezni. Egyes módszereknél előfordulhat, hogy a keverék oldható komponensének eltávolítására szolgáló reagensben az oldhatatlan komponens is részben feloldódik.

A reagenseket lehetőleg úgy kell megválasztani, hogy csak csekély vagy semmilyen hatásuk ne legyen az oldhatatlan komponensre. Ha ismeretes, hogy az elemzés során tömegveszteség várható, az eredményeket ennek megfelelően kell korrigálni; az erre vonatkozó korrekciós tényezők adottak. A tényezőket több laboratóriumban határozták meg úgy, hogy az előkezeléssel megtisztított szálakat az adott elemzési módszerben használt reagenssel kezelték.

Ezek a korrekciós tényezők csak az ép szálakra vonatkoznak, amennyiben a szálak a feldolgozás alatt vagy még azt megelőzően károsodtak, más korrekciós tényezőkre lehet szükség. A megadott eljárások egyedi meghatározásokra vonatkoznak.

Kézi és kémiai szétválasztás esetében egyaránt legalább két meghatározást kell elvégezni külön próbadarabon.

Amennyiben technikailag lehetséges, megerősítés céljából alternatív eljárást is célszerű alkalmazni, amikor is azt az összetevőt oldjuk ki hamarabb, amely az első módszerben visszamaradt anyagként szerepelt.

2.   FEJEZET

Egyes kétkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzésének módszerei

I.   A textilszálkeverékek kémiai úton történő mennyiségi elemzéséhez megadott valamennyi módszerre vonatkozó általános ismertető

I.1.   Cél és alkalmazási kör

Minden megadott módszer alkalmazási köre meghatározza, mely szálak esetében lehet a módszert alkalmazni.

I.2.   Alapelv

Egy textilszálkeverék összetevőinek azonosítását követően a nem szálas anyagot a megfelelő előkezeléssel eltávolítjuk, majd a két összetevő egyikének eltávolítására kerül sor, rendszerint az eltérő oldhatóság alapján (6). Az oldhatatlan maradékot lemérjük, és a tömegveszteségből kiszámítjuk a kioldott komponens arányát. Azon esetek kivételével, ahol ez technikai nehézségekbe ütközik, ajánlatos a nagyobb arányban szereplő összetevőt kioldani, és a kisebb arányban jelen lévő szálat nyerni ki maradékként.

I.3.   Eszközök és reagensek

I.3.1.   Eszközök

| I.3.1.1. | Szűrőtégelyek és olyan méretű mérőlombikok, amelyekbe beférnek a szűrőtégelyek vagy bármely más berendezés, amely azonos eredményt ad. |
| --- | --- |

I.3.1.1.

Szűrőtégelyek és olyan méretű mérőlombikok, amelyekbe beférnek a szűrőtégelyek vagy bármely más berendezés, amely azonos eredményt ad.

| I.3.1.2. | Szívópalack. |
| --- | --- |

I.3.1.2.

Szívópalack.

| I.3.1.3. | Exszikkátor, amely nedvességindikátorral megfestett szilikagélt tartalmaz. |
| --- | --- |

I.3.1.3.

Exszikkátor, amely nedvességindikátorral megfestett szilikagélt tartalmaz.

| I.3.1.4. | Szellőztethető szárítószekrény a próbadarabok 105 ± 3 °C-on való szárítására. |
| --- | --- |

I.3.1.4.

Szellőztethető szárítószekrény a próbadarabok 105 ± 3 °C-on való szárítására.

| I.3.1.5. | 0,0002 g pontosságú analitikai mérleg. |
| --- | --- |

I.3.1.5.

0,0002 g pontosságú analitikai mérleg.

| I.3.1.6. | Soxhlet extrakciós készülék vagy más, azonos eredményt adó eszköz. |
| --- | --- |

I.3.1.6.

Soxhlet extrakciós készülék vagy más, azonos eredményt adó eszköz.

I.3.2.   Reagensek

| I.3.2.1. | Újradesztillált petroléter, forráspont 40–60 °C között. |
| --- | --- |

I.3.2.1.

Újradesztillált petroléter, forráspont 40–60 °C között.

| I.3.2.2. | A többi reagenst az egyes módszerek ide vonatkozó pontjai adják meg. Minden felhasznált reagensnek vegytisztának kell lennie. |
| --- | --- |

I.3.2.2.

A többi reagenst az egyes módszerek ide vonatkozó pontjai adják meg. Minden felhasznált reagensnek vegytisztának kell lennie.

| I.3.2.3. | Desztillált vagy ioncserélt víz. |
| --- | --- |

I.3.2.3.

Desztillált vagy ioncserélt víz.

| I.3.2.4. | Aceton. |
| --- | --- |

I.3.2.4.

Aceton.

| I.3.2.5. | Ortofoszforsav. |
| --- | --- |

I.3.2.5.

Ortofoszforsav.

| I.3.2.6. | Karbamid. |
| --- | --- |

I.3.2.6.

Karbamid.

| I.3.2.7. | Nátrium-bikarbonát. |
| --- | --- |

I.3.2.7.

Nátrium-bikarbonát.

Minden felhasznált reagensnek vegytisztának kell lennie.

I.4.   Kondicionálás és vizsgálati légtér

Mivel szárazanyag-tartalom meghatározására kerül sor, szükségtelen a próbadarabokat kondicionálni vagy az elemzést klimatizált légtérben végezni.

I.5.   Laboratóriumi vizsgálati minta

Olyan laboratóriumi vizsgálati mintát készítsünk, amely reprezentálja a laboratóriumi nyers mintát, és előállítható belőle az összes szükséges, legalább 1 g tömegű próbadarab.

I.6.   A laboratóriumi vizsgálati minta előkezelése (7)

Ha a termékben olyan anyag található, amelyet a százalékos számításokhoz nem szabad figyelembe venni (lásd e rendelet 17. cikkét), azt először el kell távolítani egy olyan módszerrel, amely a szál összetevői közül egyikre sincs hatással.

Ennek érdekében a petroléterrel és vízzel eltávolítható nem szálas anyagok kivonása úgy történik, hogy a légszáraz mintát Soxhlet extraháló készülékben egy órán keresztül petroléteres kivonásnak vetjük alá, óránként legalább 6 ciklus sebességgel. A petrolétert hagyjuk elpárologni a mintából, amelyet ezután közvetlen kezeléssel extrahálunk, ami abból áll, hogy a próbadarabot szobahőmérsékleten egy órán keresztül vízben áztatjuk, majd ezt követően az áztatást egy további órán keresztül megismételjük 65 ± 5 °C hőmérsékletű vízben, a folyadékot időnként felkeverve. A folyadék és a próbadarab aránya 100:1 legyen. A felesleges vizet kipréseléssel, leszívatással vagy centrifugálással távolítsuk el a mintából, majd hagyjuk, hogy a minta levegőn megszáradjon.

Elasztolefin vagy elasztolefint és más szálasanyagot (gyapjú, állati szőr, selyem, pamut, len, valódi kender, juta, manilakender, alfa, kókuszrost, seprűzanót, hócsalán, szizál, cupro, modál szál, fehérje, viszkóz, akril, poliamid vagy nejlon, poliészter és elaszto-multiészter) tartalmazó textilszál-keverékek esetében az imént ismertetett eljárást kissé módosítani kell, azaz a petrolétert acetonnal kell felváltani.

Az elasztolefint és acetátot tartalmazó kétkomponensű textilszál-keverékek esetében az alábbi eljárást kell előkezelésként alkalmazni. Extraháljuk a mintát 80 °C-on 10 percig 25 g/l 50 %-os ortofoszforsavat és 50 g/l karbamidot tartalmazó oldattal. A folyadék és a próbadarab aránya 100:1 legyen. A mintát mossuk ki vízben, majd távolítsuk el a vizet és mossuk le 0,1 %-os nátrium-bikarbonát oldattal, majd végezetül gondosan mossuk le vízzel.

Ha a nemszálasanyag petroléterrel, illetve vízzel nem vonható ki, a fentebb leírt vizes eljárást olyan megfelelő módszerrel kell helyettesíteni, amely a szál összetevőit nem változtatja meg számottevő mértékben. Némely fehérítetlen, természetes növényi rostot tartalmazó szál esetében (például juta vagy kókuszrost) megjegyzendő, hogy a petroléterrel és vízzel végzett normál előkezelés nem távolítja el az összes nem szálas anyagot; ennek ellenére nem alkalmazunk további előkezelést, hacsak a minta nem tartalmaz vízben és petroléterben egyaránt oldhatatlan appretálószereket.

Az elemzésről készült jelentésnek részletesen ki kell térnie az alkalmazott előkezelési módszerekre.

I.7.   Vizsgálati eljárás

I.7.1.   Általános útmutató

I.7.1.1.   Szárítás

Valamennyi szárítási eljárást legalább négy, de legfeljebb 16 órán keresztül kell végezni 105 ± 3 °C-on szellőztetett szárítószekrényben, amelynek ajtaját végig zárva tartjuk. Ha a szárítás időtartama nem haladja meg a 14 órát, a próbadarabot a tömegállandóság ellenőrzése céljából meg kell mérni. A tömeg akkor tekinthető állandónak, ha további 60 perces szárítást követően a tömegváltozás kisebb, mint 0,05 %.

A szárítási, hűtési, valamint mérési eljárások során igyekezzünk elkerülni a szűrőtégelyek, mérőedények, próbadarabok vagy visszamaradt anyag puszta kézzel történő érintését.

A próbadarabokat mérőedényben szárítsuk, úgy, hogy a fedelet az edény mellé helyezzük. A szárítást követően a szárítószekrényből való kivételt megelőzően fedjük be a mérőedényt, és gyorsan helyezzük át az exszikkátorba.

A szűrőtégelyt mérőedényben szárítsuk, úgy, hogy közben a fedelet az edény mellé helyezzük. A szárítást követően fedjük be a mérőedényt, és gyorsan helyezzük át az exszikkátorba.

Ha nem szűrőtégelyt használtunk, a szárítószekrényben végzett szárítási folyamatot úgy kell kialakítani, hogy a szálak száraz tömegét veszteség nélkül meg lehessen határozni.

I.7.1.2.   Hűtés

Az exszikkátort a mérleg mellé helyezve minden hűtési műveletet addig folytatunk, amíg a mérőedény teljesen le nem hűlt, és ez két óránál nem lehet rövidebb.

I.7.1.3.   Mérés

A hűtés után a mérőedényt az exszikkátorból való eltávolítást követő két percen belül le kell mérni. A mérési pontosság 0,0002 g legyen.

I.7.2.   Eljárás

Az előkezelt laboratóriumi vizsgálati mintából legalább 1 g tömegű próbadarabot készítünk. Vágjunk a szövetből, illetve fonalból körülbelül 10 mm hosszú darabokat, minél jobban bontsuk szét őket. A próbadarabokat mérőedényben megszárítjuk, az exszikkátorban visszahűtjük, majd megmérjük. A próbadarabot a vonatkozó uniós módszer megfelelő szakaszában meghatározott üvegedénybe tesszük át, a mérőedényt azonnal megmérjük, és a különbség alapján megkapjuk a próbadarab tömegét. Az alkalmazott módszer megfelelő pontjában leírtak szerint elvégezzük a vizsgálatokat. A visszamaradt anyagot mikroszkóp alatt megvizsgáljuk, hogy meggyőződjünk róla, a kezelés valóban teljes mértékben eltávolította a fonalból az oldható szálat.

I.8.   Az eredmények kiszámítása és megadása

Az oldhatatlan komponens tömegét a keverékben lévő szálak teljes tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk az oldható komponens százalékát. Az eredményeket tiszta, száraz tömegre adjuk meg és a) a megengedett eltéréssel, valamint b) az előkezelés és az elemzés során előforduló tömegveszteség figyelembevételéhez szükséges korrekciós tényezővel pontosítjuk. A számításokat az I.8.2. pontban megadott képletnek megfelelően kell elvégezni.

| I.8.1. | Az oldhatatlan komponens kiszámításának módja tiszta, száraz tömeg százalékában kifejezve, az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség figyelembevétele nélkül.



  ahol:






  P1 % | a tiszta, száraz oldhatatlan komponens százalékban kifejezve |
| --- | --- | --- |
| m | a próbadarab száraz tömege az előkezelést követően |
| r | a visszamaradt anyag száraz tömege |
| d | az elemzés során az oldhatatlan komponensnek a reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező A „d” alkalmazandó értéke az egyes módszerek megfelelő szövegrészénél található meg. |

I.8.1.

Az oldhatatlan komponens kiszámításának módja tiszta, száraz tömeg százalékában kifejezve, az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség figyelembevétele nélkül.

Formula

ahol:

P1 %

a tiszta, száraz oldhatatlan komponens százalékban kifejezve

m

a próbadarab száraz tömege az előkezelést követően

r

a visszamaradt anyag száraz tömege

d

az elemzés során az oldhatatlan komponensnek a reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező A „d” alkalmazandó értéke az egyes módszerek megfelelő szövegrészénél található meg.

A „d” ezen értékeit természetesen normál értékeknek kell tekinteni, amelyek a vegyileg sértetlen szálak esetében alkalmazhatók.

| I.8.2. | Az oldhatatlan komponens százalékarányának kiszámítási módja tiszta, száraz tömeg százalékában kifejezve és az egyezményes tényezőkkel, szükség esetén az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség figyelembevételére alkalmazott korrekciós tényezőkkel kiegészítve.



  ahol:






  P1A% | az oldhatatlan komponens százaléka az egyezményes megengedett eltéréssel és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva |
| --- | --- | --- |
| P1 | a száraz, tiszta oldhatatlan komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képlettel számolva |
| a1 | az oldhatatlan komponens egyezményes megengedett eltérése (lásd a IX. mellékletet) |
| a2 | az oldható komponens egyezményes megengedett eltérése (lásd a IX. mellékletet) |
| b1 | az oldhatatlan komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során |
| b2 | az oldható komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során |

I.8.2.

Az oldhatatlan komponens százalékarányának kiszámítási módja tiszta, száraz tömeg százalékában kifejezve és az egyezményes tényezőkkel, szükség esetén az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség figyelembevételére alkalmazott korrekciós tényezőkkel kiegészítve.

Formula

ahol:

P1A%

az oldhatatlan komponens százaléka az egyezményes megengedett eltéréssel és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva

P1

a száraz, tiszta oldhatatlan komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képlettel számolva

a1

az oldhatatlan komponens egyezményes megengedett eltérése (lásd a IX. mellékletet)

a2

az oldható komponens egyezményes megengedett eltérése (lásd a IX. mellékletet)

b1

az oldhatatlan komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során

b2

az oldható komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során

A második összetevő százalékos aránya P2A% = 100 - P1A%

Amennyiben különleges előkezelést alkalmazunk, a b1 és b2 értékeit lehetőség szerint úgy kell meghatározni, hogy mindkét összetevőt alávetjük az elemzés során alkalmazott előkezelésnek. Tiszta szálnak azt tekintjük, amely mentes a nem szálas anyagoktól, azokat kivéve, amelyeket rendes körülmények között (akár természeténél fogva, akár a gyártási eljárás következtében) tartalmaz abban az állapotban (fehérítetlen vagy fehérített), amelyben az elemzett anyagban megtalálható.

Amennyiben nem áll rendelkezésre az elemzésre szánt anyag gyártási eljárása során alkalmazott tiszta, elkülönített szálkomponens, a b1 és b2 azon átlagos értékeit kell használni, amelyeket az elemzés alatt álló keverékben találhatóhoz hasonló tiszta szálakkal végzett elemzések során nyertek.

Ha a petroléterrel és vízzel végzett szabályos előkezelést alkalmazzuk, a b1 és b2 korrekciós tényezőket rendszerint nem kell figyelembe venni, kivéve a fehérítés nélküli pamut, len és kender esetét, ahol az előkezelés következtében előállott veszteséget egyezményesen 4 %-nak vesszük, valamint a polipropilén esetét, amelynél ez az érték 1 %.

Más szálak esetében a számításoknál egyezményes alapon nem vesszük figyelembe az előkezelés során bekövetkező veszteségeket.

II.   A kézi elválasztással végzett mennyiségi elemzés módszere

II.1.   Alkalmazási terület

Ezt a módszert alkalmazzuk a textilszálak valamennyi típusánál, ha azok nem képeznek közvetlen keveréket, vagyis kézzel szétválaszthatók.

II.2.   Alapelv

A textiltermék komponenseinek azonosítását követően a nem szálas anyagokat a megfelelő előkezeléssel eltávolítjuk, majd a szálakat kézzel elválasztjuk egymástól, megszárítjuk és megmérjük annak érdekében, hogy kiszámíthassuk az egyes szálak százalékos arányát a keverékben.

II.3.   Eszközök

| II.3.1. | Mérőedények vagy más, azonos eredményt adó eszközök. |
| --- | --- |

II.3.1.

Mérőedények vagy más, azonos eredményt adó eszközök.

| II.3.2. | Exszikkátor, amely nedvességindikátorral megfestett szilikagélt tartalmaz. |
| --- | --- |

II.3.2.

Exszikkátor, amely nedvességindikátorral megfestett szilikagélt tartalmaz.

| II.3.3. | Szellőztethető szárítószekrény a próbadarabok 105 ± 3 °C-on való szárítására. |
| --- | --- |

II.3.3.

Szellőztethető szárítószekrény a próbadarabok 105 ± 3 °C-on való szárítására.

| II.3.4. | 0,0002 g pontosságú analitikai mérleg. |
| --- | --- |

II.3.4.

0,0002 g pontosságú analitikai mérleg.

| II.3.5. | Soxhlet extrakciós készülék, vagy más, azonos eredményt adó készülék. |
| --- | --- |

II.3.5.

Soxhlet extrakciós készülék, vagy más, azonos eredményt adó készülék.

| II.3.6. | Tű. |
| --- | --- |

II.3.6.

Tű.

| II.3.7. | Sodratszámláló készülék vagy más hasonló eszköz. |
| --- | --- |

II.3.7.

Sodratszámláló készülék vagy más hasonló eszköz.

II.4.   Reagensek

| II.4.1. | Újradesztillált petroléter, 40–60 °C forráspont. |
| --- | --- |

II.4.1.

Újradesztillált petroléter, 40–60 °C forráspont.

| II.4.2. | Desztillált vagy ioncserélt víz. |
| --- | --- |

II.4.2.

Desztillált vagy ioncserélt víz.

II.5.   Kondicionálás és vizsgálati légtér

Lásd I.4.

II.6.   Laboratóriumi vizsgálati minta

Lásd I.5.

II.7.   A laboratóriumi vizsgálati minta előkezelése

Lásd I.6.

II.8.   Eljárás

II.8.1.   A fonal elemzése

Az előkezelt laboratóriumi vizsgálati mintából válasszunk ki egy legalább egy g tömegű próbadarabot. Nagyon finom fonalak esetében az elemzést legalább 30 m hosszban kell elvégezni, függetlenül annak tömegétől.

A fonalat alkalmas hosszúságú darabokra vágjuk fel, és a szálakat tű segítségével, illetve szükség esetén sodratszámlálóval válasszuk szét egymástól. Az így nyert száltípusokat előre lemért (kitárázott) mérőedényekbe helyezzük, és 105 ± 3 °C-on tömegállandóságig szárítjuk az I.7.1., valamint I.7.2. pontban leírtak szerint.

II.8.2.   Szövet elemzése

Az előkezelt laboratóriumi vizsgálati mintából a szövetszegélyektől jókora távolságban válasszunk ki egy legalább egy g tömegű próbadarabot, amelyet a kirojtosodás elkerülése érdekében a szélek mentén gondosan levágunk, és amely a lánc vagy vetülékfonalakkal párhuzamosan, vagy kötött anyag esetén a szemsorok és szemoszlopok vonalában fut. Válasszuk szét a különböző szálféleségeket, gyűjtsük össze előre lemért mérőedényekben, és folytassuk az eljárást a II.8.1. pontban leírtaknak megfelelően.

II.9.   Az eredmények kiszámítása és megadása

Az egyes szálkomponensek tömegét a keverék teljes tömegének százalékában fejezzük ki. Az eredményeket tiszta, száraz tömegre adjuk meg, és a) a megengedett eltéréssel, valamint b) az előkezelés során előforduló tömegveszteség figyelembevételéhez szükséges korrekciós tényezővel pontosítjuk.

| II.9.1. | A tiszta, száraz szálak tömegszázalékának kiszámítása a szálak tömegében az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség figyelembevétele nélkül:









  P1% | a tiszta, száraz első komponens százaléka, |
| --- | --- | --- |
| m1 | a tiszta, száraz első komponens tömege, |
| m2 | a tiszta, száraz második komponens tömege. |

II.9.1.

A tiszta, száraz szálak tömegszázalékának kiszámítása a szálak tömegében az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség figyelembevétele nélkül:

Formula

P1%

a tiszta, száraz első komponens százaléka,

m1

a tiszta, száraz első komponens tömege,

m2

a tiszta, száraz második komponens tömege.

| II.9.2. | Az egyes összetevőknek a megengedett eltéréssel, valamint szükség esetén az előkezelés során bekövetkező tömegveszteségre tekintettel alkalmazandó korrekciós tényezőkkel helyesbített százalékarányának kiszámításához lásd az I.8.2. pontban leírtakat. |
| --- | --- |

II.9.2.

Az egyes összetevőknek a megengedett eltéréssel, valamint szükség esetén az előkezelés során bekövetkező tömegveszteségre tekintettel alkalmazandó korrekciós tényezőkkel helyesbített százalékarányának kiszámításához lásd az I.8.2. pontban leírtakat.

III.1.   A módszerek pontossága

Az egyes módszereknél megadott pontosság értéke a megismételhetőségre vonatkozik.

A megismételhetőség a megbízhatóságra utal, vagyis arra, hogy a különböző laboratóriumok személyzete által, illetve eltérő időpontokban elvégzett vizsgálatok eredményeként kapott kísérleti értékek mennyire szoros egyezést mutatnak, ha ugyanazt a módszert alkalmazzák és azonos, állandó keverékből származó próbadarabokból nyernek egyedi eredményeket.

A megismételhetőség fokát az eredmények 95 %-os konfidenciaszinten megadott konfidenciahatárai fejezik ki.

Ezért a módszer azonos és állandó szálkeverékre történő szabályos és helyes alkalmazása esetében a különböző laboratóriumokban végzett elemzések sorozatában két eredmény eltérése 100 esetből csak 5-ben haladja meg a konfidenciahatárt.

III.2.   Vizsgálati jelentés

| III.2.1. | Közöljük, hogy az elemzést ennek a módszernek az alapján végeztük el. |
| --- | --- |

III.2.1.

Közöljük, hogy az elemzést ennek a módszernek az alapján végeztük el.

| III.2.2. | Adjuk meg az alkalmazott különleges előkezelés részleteit (lásd I.6.). |
| --- | --- |

III.2.2.

Adjuk meg az alkalmazott különleges előkezelés részleteit (lásd I.6.).

| III.2.3. | Adjuk meg az egyedi eredményeket és a számtani középértéket, mindkettőt egy tizedesjegy pontossággal. |
| --- | --- |

III.2.3.

Adjuk meg az egyedi eredményeket és a számtani középértéket, mindkettőt egy tizedesjegy pontossággal.

IV.   Különleges módszerek

ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZAT

| Módszer | Alkalmazási terület | Reagens |
| --- | --- | --- |
| Oldható komponens | Oldhatatlan komponens |
| 1. | acetát | bizonyos más szálak | aceton |
| 2. | egyes fehérjeszálak | bizonyos más szálak | hipoklorit |
| 3. | viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak | pamut, elasztolefin vagy melamin | hangyasav és cink-klorid |
| 4. | poliamid vagy nejlon | bizonyos más szálak | 80 tömegszázalékos hangyasav |
| 5. | acetát | triacetát, elasztolefin vagy melamin | benzil-alkohol |
| 6. | triacetát vagy polilaktid | bizonyos más szálak | diklór-metán |
| 7. | egyes cellulózszálak | poliészter, elaszto-multiészter vagy elasztolefin | 75 tömegszázalékos kénsav |
| 8. | akril, egyes modakrilok vagy klórszálak | bizonyos más szálak | dimetil-formamid |
| 9. | egyes klórszálak | bizonyos más szálak | széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 térf% |
| 10. | acetát | egyes klórszálak, elasztolefin vagy melamin | jégecet |
| 11. | selyem | gyapjú, szőr, elasztolefin vagy melamin | 75 tömegszázalékos kénsav |
| 12. | juta | egyes állati eredetű szálak | nitrogéntartalmat mérő módszer |
| 13. | polipropilén | bizonyos más szálak | xilol |
| 14. | bizonyos más szálak | klórszálak (vinilklorid-homopolimerek), elasztolefin vagy melamin | koncentrált kénsavas módszer |
| 15. | klórszálak, egyes modakrilok, egyes elasztánok, acetátok, triacetátok | bizonyos más szálak | ciklohexanon |
| 16. | melamin | pamut vagy aramid | 90 tömegszázalékos forró hangyasav |

Módszer

Alkalmazási terület

Reagens

Oldható komponens

Oldhatatlan komponens

1.

acetát

bizonyos más szálak

aceton

2.

egyes fehérjeszálak

bizonyos más szálak

hipoklorit

3.

viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak

pamut, elasztolefin vagy melamin

hangyasav és cink-klorid

4.

poliamid vagy nejlon

bizonyos más szálak

80 tömegszázalékos hangyasav

5.

acetát

triacetát, elasztolefin vagy melamin

benzil-alkohol

6.

triacetát vagy polilaktid

bizonyos más szálak

diklór-metán

7.

egyes cellulózszálak

poliészter, elaszto-multiészter vagy elasztolefin

75 tömegszázalékos kénsav

8.

akril, egyes modakrilok vagy klórszálak

bizonyos más szálak

dimetil-formamid

9.

egyes klórszálak

bizonyos más szálak

széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 térf%

10.

acetát

egyes klórszálak, elasztolefin vagy melamin

jégecet

11.

selyem

gyapjú, szőr, elasztolefin vagy melamin

75 tömegszázalékos kénsav

12.

juta

egyes állati eredetű szálak

nitrogéntartalmat mérő módszer

13.

polipropilén

bizonyos más szálak

xilol

14.

bizonyos más szálak

klórszálak (vinilklorid-homopolimerek), elasztolefin vagy melamin

koncentrált kénsavas módszer

15.

klórszálak, egyes modakrilok, egyes elasztánok, acetátok, triacetátok

bizonyos más szálak

ciklohexanon

16.

melamin

pamut vagy aramid

90 tömegszázalékos forró hangyasav

1.   MÓDSZER

ACETÁT ÉS BIZONYOS MÁS SZÁLAK

(Acetonos módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | acetát (19)
  valamint |
| --- | --- |

1.

acetát (19)

valamint

| 2. | gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), len (7), valódi kender (8), juta (9), manilakender (10), alfa (11), kókuszrost (12), seprűzanót (13), rami (14), szizál (15), cupro (21), modál szál (22), fehérje (23), viszkóz (25), akril (26), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), elaszto-multiészter (46), elasztolefin (47) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), len (7), valódi kender (8), juta (9), manilakender (10), alfa (11), kókuszrost (12), seprűzanót (13), rami (14), szizál (15), cupro (21), modál szál (22), fehérje (23), viszkóz (25), akril (26), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), elaszto-multiészter (46), elasztolefin (47) és melamin (48).

Ez a módszer semmilyen körülmények között nem alkalmazható olyan acetátszálak esetében, amelyeknek a felületét deacetilezték.

2.   ALAPELV

A keverék ismert száraz tömegéből acetonnal kioldjuk az acetátszálakat. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a száraz acetát rostszázalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikok.

3.2.   Reagens

Aceton.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el:

| | A legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban lévő próbadarab minden grammjára 100 ml acetont öntünk, az Erlenmeyer-lombikot összerázzuk, és 30 percig szobahőmérsékleten állni hagyjuk, majd a folyadékot az előzetesen lemért szűrőtégelyen keresztül dekantáljuk. |
| --- | --- |

A legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban lévő próbadarab minden grammjára 100 ml acetont öntünk, az Erlenmeyer-lombikot összerázzuk, és 30 percig szobahőmérsékleten állni hagyjuk, majd a folyadékot az előzetesen lemért szűrőtégelyen keresztül dekantáljuk.

| | A kezelést még kétszer megismételjük (összesen három extrakciót végezve), de csupán 15 perces időszakokra, úgy, hogy ezzel az acetonos kezelés teljes időtartama egy óra legyen. A visszamaradt anyagot szűrőtégelyre visszük át. A szűrőtégelyben található szálmaradékot acetonnal lemossuk és leszívással ürítjük. Ezután ismét megtöltjük a szűrőtégelyt acetonnal, és hagyjuk, hogy a gravitáció hatására lecsöpögjön. |
| --- | --- |

A kezelést még kétszer megismételjük (összesen három extrakciót végezve), de csupán 15 perces időszakokra, úgy, hogy ezzel az acetonos kezelés teljes időtartama egy óra legyen. A visszamaradt anyagot szűrőtégelyre visszük át. A szűrőtégelyben található szálmaradékot acetonnal lemossuk és leszívással ürítjük. Ezután ismét megtöltjük a szűrőtégelyt acetonnal, és hagyjuk, hogy a gravitáció hatására lecsöpögjön.

| | Végül szívassuk le a tégelyt, a szálmaradékkal együtt szárítsuk meg, hűtsük le, és mérjük meg. |
| --- | --- |

Végül szívassuk le a tégelyt, a szálmaradékkal együtt szárítsuk meg, hűtsük le, és mérjük meg.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. „d” értéke 1,00, kivéve a melamin esetében, amelynél „d” = 1,01.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

2.   MÓDSZER

BIZONYOS FEHÉRJESZÁLAK ÉS BIZONYOS MÁS SZÁLAK

(Hipokloritos módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | bizonyos fehérjeszálak, nevezetesen gyapjú (1), állati szőrök (2 és 3), selyem (4), fehérje (23),
  valamint |
| --- | --- |

1.

bizonyos fehérjeszálak, nevezetesen gyapjú (1), állati szőrök (2 és 3), selyem (4), fehérje (23),

valamint

| 2. | pamut (5), cupro (21), viszkóz (25), akril (26), klórszálak (27), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), polipropilén (37), elasztán (43), üvegszál (44), elaszto-multiészter (46), elasztolefin (47) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

pamut (5), cupro (21), viszkóz (25), akril (26), klórszálak (27), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), polipropilén (37), elasztán (43), üvegszál (44), elaszto-multiészter (46), elasztolefin (47) és melamin (48).

Ha különböző fehérjeszálak vannak jelen, akkor a módszerrel ezek összes tömegét határozzuk meg és nem egyedi mennyiségüket.

2.   ALAPELV

Az ismert száraz tömegű keverékből hipoklorit oldattal kioldjuk a fehérjeszálakat. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a fehérje száraz tömegének százalékát.

A hipoklorit oldat elkészítéséhez vagy lítium-hipoklorit, vagy nátrium-hipoklorit használható.

A lítium-hipoklorit akkor ajánlható, ha kevés elemzést igénylő esetről van szó, illetve ha az elemzéseket nagyobb időközönként végezzük. Ennek az az oka, hogy a szilárd formájú lítium-hipokloritban — ellentétben a nátrium-hipoklorittal — a hipokrit százalékos aránya lényegileg állandó. Ha a hipoklorit százalékos aránya ismert, a hipoklorit-tartalmat nem szükséges jodometriásan ellenőrizni minden egyes elemzés esetében, mert a konstans, lemért lítium-hipokloritot lehet alkalmazni.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | 250 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik; |
| --- | --- |

i.

250 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik;

| ii. | 20 (± 2) °C-ra állítható termosztát. |
| --- | --- |

ii.

20 (± 2) °C-ra állítható termosztát.

3.2.   Reagensek

i.   Hipoklorit reagens

a)   Lítium-hipoklorit oldat

Ez egy frissen elkészített 35 (± 2) g/l aktív klórt tartalmazó oldatból (kb. 1 M) áll, amelyhez 5 (± 0,5) g/l előzetesen feloldott nátrium-hidroxidot adunk. Az elkészítéshez 35 % aktív klórt tartalmazó 100 gramm (vagy 115 gramm 30 % aktív klórtartalmú anyagot) lítium-hipokloritot megközelítőleg 700 ml desztillált vízben kell feloldani, ehhez hozzáadni 5 gramm körülbelül 200 ml desztillált vízben feloldott nátrium-hidroxidot, és az egészet desztillált vízzel 1 literre kiegészíteni. A frissen elkészített oldat jodometriás ellenőrzése nem szükséges.

b)   Nátrium-hipoklorit oldat

Ez egy frissen elkészített 35 (± 2) g/l aktív klórt tartalmazó oldatból (kb. 1 M) áll, amelyhez 5 (± 0,5) g/l korábban feloldott nátrium hidroxidot adunk.

Az oldat aktív klórtartalmát minden elemzés előtt jodometriásan ellenőrizni kell.

ii.   Ecetsav, hígított oldat

5 ml jégecetet vízzel hígítsunk fel 1 literre.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el: a körülbelül 1 gramm tömegű mintát megközelítőleg 100 ml hipoklorit oldattal (lítium vagy nátrium-hipoklorit) helyezzük egy 250 ml-es lombikba, és alaposan rázzuk fel, hogy a próbadarab átitatódjon.

Ezt követően 40 percig melegítsük a lombikot 20 °C-on állandó vagy legalábbis rendszeres időközönként végzett rázogatás mellett. Mivel a gyapjú kioldódása hőtermeléssel jár, a módszerben keletkező reakcióhőt el kell oszlatni és ki kell űzni. Ellenkező esetben jelentős mértékű hiba állhat elő a nem oldható szálak kezdődő kioldódása miatt.

A 40 perc elteltével a lombik tartalmát szűrjük le egy lemért üveg szűrőtégelyen, és a visszamaradt szálakat tegyük szintén át a tégelybe úgy, hogy a lombikot egy kevés hipoklorit reagenssel kiöblítjük. A tégelyt leszívással ürítsük le, ezt követően a szálmaradékot mossuk át vízzel, híg ecetsavval, végül ismét vízzel, miközben a tégelyt minden egyes folyadék-hozzáadás után leszívatjuk. Ne alkalmazzunk leszívást addig, amíg mindegyik mosófolyadék teljesen le nem csöpögött a gravitáció hatására.

Végül szívassuk le a tégelyt, a visszamaradt anyaggal együtt szárítsuk meg, hűtsük le és mérjük meg.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. A „d” értéke 1,00, kivéve a pamut, viszkóz, modál és melamin szálak esetén, amelyeknél „d” = 1,01, valamint a fehérítés nélküli pamutnál, amelynél „d” = 1,03.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszint esetén legfeljebb ± 1.

3.   MÓDSZER

VISZKÓZ, CUPRO VAGY MODÁL SZÁLAK BIZONYOS TÍPUSAI ÉS PAMUT

(Hangyasavas és cink-kloridos módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | viszkóz (25) vagy cupro (21), beleértve a modál szálak bizonyos típusait is (22),
  valamint |
| --- | --- |

1.

viszkóz (25) vagy cupro (21), beleértve a modál szálak bizonyos típusait is (22),

valamint

| 2. | pamut (5), elasztolefin (47) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

pamut (5), elasztolefin (47) és melamin (48).

Modál szál jelenlétében előzetes vizsgálatra van szükség annak megállapítására, hogy az oldódik-e a reagensben.

Ez a módszer nem alkalmas olyan keverékek vizsgálatára, amelyekben a pamutot erős kémiai roncsoló hatás érte, illetve ahol a viszkóz vagy cupro bizonyos, teljes mértékben el nem távolítható színezékek vagy appretálószerek jelenléte következtében részlegesen oldhatóvá válik.

2.   ALAPELV

A viszkóz, cupro vagy modál szálakat az ismert száraz tömegű keverékből hangyasavval vagy cink-kloriddal oldjuk ki. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; korrigált tömegét a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a száraz viszkóz, cupro, illetve modál szálak százalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikok; |
| --- | --- |

i.

legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikok;

| ii. | az Erlenmeyer-lombikok 40 (± 2) °C-on tartására alkalmas készülék. |
| --- | --- |

ii.

az Erlenmeyer-lombikok 40 (± 2) °C-on tartására alkalmas készülék.

3.2.   Reagensek

| i. | Az oldathoz feloldunk 20 g olvasztott vízmentes cink-kloridot és 68 g vízmentes hangyasavat, majd vízzel 100 g-ra egészítjük ki (vagyis 80 tömegegység 85 tömegszázalékos hangyasavhoz adunk 20 tömegegység vízmentes olvasztott cink-kloridot).
  N.B.:
  Legyünk figyelemmel az I.3.2.2. pontra, amely azt szabályozza, hogy a felhasznált valamennyi reagensnek vegytisztának kell lennie, emellett alapvető jelentőségű, hogy csak olvasztott vízmentes cink-kloridot használjunk. |
| --- | --- |

i.

Az oldathoz feloldunk 20 g olvasztott vízmentes cink-kloridot és 68 g vízmentes hangyasavat, majd vízzel 100 g-ra egészítjük ki (vagyis 80 tömegegység 85 tömegszázalékos hangyasavhoz adunk 20 tömegegység vízmentes olvasztott cink-kloridot).

N.B.:

Legyünk figyelemmel az I.3.2.2. pontra, amely azt szabályozza, hogy a felhasznált valamennyi reagensnek vegytisztának kell lennie, emellett alapvető jelentőségű, hogy csak olvasztott vízmentes cink-kloridot használjunk.

| ii. | Ammónium hidroxid oldat: 20 ml tömény ammónium hidroxidot (melynek fajlagos súlya 0,880 g/ml) vízzel hígítsunk fel 1 literre. |
| --- | --- |

ii.

Ammónium hidroxid oldat: 20 ml tömény ammónium hidroxidot (melynek fajlagos súlya 0,880 g/ml) vízzel hígítsunk fel 1 literre.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el: a próbadarabot azonnal helyezzük el a 40 °C-ra előmelegített Erlenmeyer-lombikban. A próbadarab minden grammjához adjunk hozzá 100 ml-t a hangyasav és cink-klorid oldatából, amelyet szintén 40 °C-ra melegítettünk fel. Zárjuk le a lombikot, és rázzuk fel erősen. Két és fél órán keresztül óránként felrázva tartsuk a lombikot és tartalmát állandó, 40 °C-os hőmérsékleten.

Szűrjük le a lombik tartalmát egy lemért szűrőtégelyen, és a reagens segítségével az esetleg a lombikban maradt szálmaradványokat tegyük át a szűrőtégelyre. A lombikot 20 milliliternyi reagenssel öblítsük el.

Vízzel alaposan mossuk ki a szűrőtégelyt és a visszamaradt anyagokat 40 °C-on. A szálmaradékot öblítsük ki kb. 100 ml hideg ammóniaoldat segítségével (3.2. ii. pont), gondoskodva arról, hogy a visszamaradt anyagot ez az oldat 10 percen keresztül teljesen ellepje; majd alaposan öblítsük ki hideg vízzel.

Ne alkalmazzunk leszívást addig, amíg mindegyik mosófolyadék teljesen le nem csöpögött a gravitáció hatására.

Végül szívassuk le a tégelyt, szárítsuk meg, hűtsük le és mérjük meg a szálmaradékkal együtt.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. A „d” értéke pamut esetében 1,02, melamin esetében 1,01, elasztolefin esetében pedig 1,00.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 2.

4.   MÓDSZER

POLIAMID VAGY NEJLON ÉS BIZONYOS MÁS SZÁLAK

(80 tömegszázalékos hangyasavat alkalmazó módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | poliamid vagy nejlon, (30),
  valamint |
| --- | --- |

1.

poliamid vagy nejlon, (30),

valamint

| 2. | gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), pamut (5), cupro (21), modál (22), viszkóz (25), akril (26), klórszál (27), poliészter (35), polipropilén (37), üvegszál (44), elaszto-multiészter (46) elasztolefin (47) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), pamut (5), cupro (21), modál (22), viszkóz (25), akril (26), klórszál (27), poliészter (35), polipropilén (37), üvegszál (44), elaszto-multiészter (46) elasztolefin (47) és melamin (48).

Mint azt fentebb említettük, ezt a módszert gyapjúkeverékekre is lehet alkalmazni, de ha a gyapjútartalom meghaladja a 25 %-ot, a 2. módszert kell alkalmazni (a gyapjút lúgos nátrium-hipoklorit oldattal kell kioldani).

2.   ALAPELV

A poliamid szálakat az ismert száraz tömegű keverékből hangyasavval oldjuk ki. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a száraz poliamid- vagy nejlonszál százalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

3.2.   Reagensek

| i. | Hangyasav (80 tömegszázalékos, relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,186 g/cm3). 880 ml 90 tömegszázalékos hangyasavat (relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,204 g/cm3) vízzel hígítsunk fel 1 literre. Alternatív lehetőségként 780 ml 98–100 tömegszázalékos hangyasavat (relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,220 g/cm3) egészítsünk ki vízzel 1 literre.
  A hangyasav töménysége 77 és 83 tömegszázalék között nem kritikus. |
| --- | --- |

i.

Hangyasav (80 tömegszázalékos, relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,186 g/cm3). 880 ml 90 tömegszázalékos hangyasavat (relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,204 g/cm3) vízzel hígítsunk fel 1 literre. Alternatív lehetőségként 780 ml 98–100 tömegszázalékos hangyasavat (relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,220 g/cm3) egészítsünk ki vízzel 1 literre.

A hangyasav töménysége 77 és 83 tömegszázalék között nem kritikus.

| ii. | Híg ammóniaoldat: tömény ammóniaoldatból 80 ml-t (relatív sűrűsége 20 °C-on: 0,880 g/cm3) egészítsünk ki vízzel 1 literre. |
| --- | --- |

ii.

Híg ammóniaoldat: tömény ammóniaoldatból 80 ml-t (relatív sűrűsége 20 °C-on: 0,880 g/cm3) egészítsünk ki vízzel 1 literre.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el: a legalább 200 ml űrtartalmú lombikba helyezett minta minden grammjához adjunk 100 ml hangyasavat. Tegyük rá az üvegdugót, és rázzuk fel a lombik tartalmát, hogy a minta átitatódjon. Ezt követően tartsuk a lombikot 15 percig szobahőmérsékleten, rendszeres időközönként felrázva. Szűrjük le a lombik tartalmát egy lemért szűrőtégelyen, és a visszamaradt szálakat vigyük át a szűrőtégelyre úgy, hogy a lombikot kis mennyiségű hangyasavval kiöblítjük.

A tégelyt leszívással ürítsük ki, és a szűrőn visszamaradó szálakat mossuk át egymást követően hangyasavval, forró vízzel, híg ammóniaoldattal, végezetül pedig hideg vízzel, miközben a tégelyt minden újabb anyag hozzáadása után leszívással kiürítjük. Ne alkalmazzunk leszívást addig, amíg mindegyik mosófolyadék teljesen le nem csöpögött a gravitáció hatására.

Végül szívassuk le a tégelyt, a szálmaradékkal együtt szárítsuk meg, hűtsük le, és mérjük meg.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. „d” értéke 1,00, kivéve a melamin esetében, amelynél „d” = 1,01.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

5.   MÓDSZER

ACETÁT ÉS TRIACETÁT

(Benzil-alkoholos módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| — | acetát (19)
  valamint |
| --- | --- |

—

acetát (19)

valamint

| — | triacetát (24), elasztolefin (47) és melamin (48). |
| --- | --- |

—

triacetát (24), elasztolefin (47) és melamin (48).

2.   ALAPELV

Az acetát szálat ismert száraz tömegű keverékéből 52 ± 2 °C-on benzil-alkohollal oldjuk ki.

A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a száraz acetát rostszázalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik. |
| --- | --- |

i.

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

| ii. | Mechanikus rázógép. |
| --- | --- |

ii.

Mechanikus rázógép.

| iii. | Termosztát vagy egyéb készülék, amely a lombikot 52 ± 2 °C-on tudja tartani. |
| --- | --- |

iii.

Termosztát vagy egyéb készülék, amely a lombikot 52 ± 2 °C-on tudja tartani.

3.2.   Reagensek

| i. | Benzil-alkohol, |
| --- | --- |

i.

Benzil-alkohol,

| ii. | Etanol. |
| --- | --- |

ii.

Etanol.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el:

| | Az Erlenmeyer-lombikban lévő próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml benzil-alkoholt. Helyezzük az üvegdugót a lombik nyílásába, majd rögzítsük a lombikot a rázógépen úgy, hogy az belemerüljön az 52 ± 2 °C-on tartott vízfürdőbe, majd ezen a hőmérsékleten rázassuk mintegy 20 percen keresztül.
  (Mechanikus rázógép alkalmazása helyett a lombikor kézzel is rázhatjuk erősen.) |
| --- | --- |

Az Erlenmeyer-lombikban lévő próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml benzil-alkoholt. Helyezzük az üvegdugót a lombik nyílásába, majd rögzítsük a lombikot a rázógépen úgy, hogy az belemerüljön az 52 ± 2 °C-on tartott vízfürdőbe, majd ezen a hőmérsékleten rázassuk mintegy 20 percen keresztül.

(Mechanikus rázógép alkalmazása helyett a lombikor kézzel is rázhatjuk erősen.)

| | Dekantáljuk a folyadékot egy lemért szűrőtégelyen. Öntsünk még egy további adag benzil-alkoholt a lombikba, és az előbbiek szerint rázzuk 20 percig 52 ± 2 °C-on. |
| --- | --- |

Dekantáljuk a folyadékot egy lemért szűrőtégelyen. Öntsünk még egy további adag benzil-alkoholt a lombikba, és az előbbiek szerint rázzuk 20 percig 52 ± 2 °C-on.

| | A szűrőtégelyen keresztül dekantáljuk a folyadékot. Ismételjük meg a folyamatot harmadszor is. |
| --- | --- |

A szűrőtégelyen keresztül dekantáljuk a folyadékot. Ismételjük meg a folyamatot harmadszor is.

| | Végül öntsük a folyadékot és a visszamaradt anyagot az üveg szűrőtégelybe; majd mossuk át a visszamaradó szálakat a lombikból a tégelyre még egy adag 52 ± 2 °C-os benzil-alkohollal. A tégelyt alaposan ürítsük ki. |
| --- | --- |

Végül öntsük a folyadékot és a visszamaradt anyagot az üveg szűrőtégelybe; majd mossuk át a visszamaradó szálakat a lombikból a tégelyre még egy adag 52 ± 2 °C-os benzil-alkohollal. A tégelyt alaposan ürítsük ki.

| | A szálakat tegyük át egy lombikba, etanollal öblítsük ki, és miután kézzel felráztuk, dekantáljuk a tégelybe. |
| --- | --- |

A szálakat tegyük át egy lombikba, etanollal öblítsük ki, és miután kézzel felráztuk, dekantáljuk a tégelybe.

| | Ismételjük meg ezt az öblítőműveletet további két vagy három alkalommal. A visszamaradt anyagot vigyük át a tégelybe, és leszívással alaposan távolítsuk el a mosófolyadékot. A tégelyt a szálmaradékokkal együtt szárítsuk meg, hűtsük le és mérjük meg. |
| --- | --- |

Ismételjük meg ezt az öblítőműveletet további két vagy három alkalommal. A visszamaradt anyagot vigyük át a tégelybe, és leszívással alaposan távolítsuk el a mosófolyadékot. A tégelyt a szálmaradékokkal együtt szárítsuk meg, hűtsük le és mérjük meg.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. „d” értéke 1,00, kivéve a melamin esetében, amelynél „d” = 1,01.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

6.   MÓDSZER

TRIACETÁTOK ÉS BIZONYOS EGYÉB SZÁLAK

(Diklór-metános módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | triacetát (24) vagy polilaktid (34)
  valamint |
| --- | --- |

1.

triacetát (24) vagy polilaktid (34)

valamint

| 2. | gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), cupro (21), modál (22), viszkóz (25), akril (26), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), üvegszál (44) elaszto-multiészter (46), elasztolefin (47) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), cupro (21), modál (22), viszkóz (25), akril (26), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), üvegszál (44) elaszto-multiészter (46), elasztolefin (47) és melamin (48).

Megjegyzés

Az olyan triacetát szálak, amelyeket különleges kezeléssel részlegesen hidrolizáltak, már nem teljes mértékben oldódnak ebben a reagensben. Ilyen esetekben a módszer nem alkalmazható.

2.   ALAPELV

A triacetát vagy polilaktid szálakat a keverék ismert száraz tömegéből diklór-metánnal oldjuk ki. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a száraz triacetát vagy polilaktid százalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

3.2.   Reagens

Diklór-metán.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el:

| | A 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml diklór-metánt, helyezzük rá az üvegdugót, tízpercenként rázzuk fel a lombik tartalmát, hogy a próbadarab átitatódjon, majd hagyjuk állni szobahőmérsékleten 30 percig, miközben rendszeres időközönként felrázzuk. Dekantáljuk a folyadékot egy lemért szűrőtégelyen. Öntsünk a szálmaradékot tartalmazó lombikba 60 ml diklór-metánt, kézzel rázzuk fel, és a lombik tartalmát szűrjük át a szűrőtégelyen. A visszamaradt szálakat vigyük át a szűrőtégelyre úgy, hogy a lombikot kis mennyiségű diklór-metánnal kiöblítjük. Ürítsük ki a szűrőtégelyből a felesleges folyadékot leszívatással, töltsük fel a szűrőtégelyt diklór-metánnal, és hagyjuk, hogy a gravitáció hatására lecsöpögjön. |
| --- | --- |

A 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml diklór-metánt, helyezzük rá az üvegdugót, tízpercenként rázzuk fel a lombik tartalmát, hogy a próbadarab átitatódjon, majd hagyjuk állni szobahőmérsékleten 30 percig, miközben rendszeres időközönként felrázzuk. Dekantáljuk a folyadékot egy lemért szűrőtégelyen. Öntsünk a szálmaradékot tartalmazó lombikba 60 ml diklór-metánt, kézzel rázzuk fel, és a lombik tartalmát szűrjük át a szűrőtégelyen. A visszamaradt szálakat vigyük át a szűrőtégelyre úgy, hogy a lombikot kis mennyiségű diklór-metánnal kiöblítjük. Ürítsük ki a szűrőtégelyből a felesleges folyadékot leszívatással, töltsük fel a szűrőtégelyt diklór-metánnal, és hagyjuk, hogy a gravitáció hatására lecsöpögjön.

| | Végezetül ismét szívassuk le a felesleges folyadékot, majd a visszamaradt anyagot kezeljük forró vízzel az összes oldószer eltávolítása céljából, a tégelyt szívassuk le, szárítsuk meg, és a szálmaradékot hűtsük vissza és mérjük le. |
| --- | --- |

Végezetül ismét szívassuk le a felesleges folyadékot, majd a visszamaradt anyagot kezeljük forró vízzel az összes oldószer eltávolítása céljából, a tégelyt szívassuk le, szárítsuk meg, és a szálmaradékot hűtsük vissza és mérjük le.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. A „d” értéke 1,00, kivéve a poliészter, elaszto-multiészter, az elasztolefin és a melamin esetében, amelyeknél a „d” értéke 1,01.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

7.   MÓDSZER

EGYES CELLULÓZSZÁLAK ÉS POLIÉSZTER

(75 tömegszázalékos kénsavat alkalmazó módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | pamut (5), len (7), valódi kender (8), rami (14), cupro (21), modál szál (22), viszkóz (25),
  valamint |
| --- | --- |

1.

pamut (5), len (7), valódi kender (8), rami (14), cupro (21), modál szál (22), viszkóz (25),

valamint

| 2. | poliészter (35), elaszto-multiészter (46) és elasztolefin (47). |
| --- | --- |

2.

poliészter (35), elaszto-multiészter (46) és elasztolefin (47).

2.   ALAPELV

A cellulózszálakat a keverék ismert száraz tömegű mennyiségéből 75 tömegszázalékos kénsavval oldjuk ki. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a száraz cellulóz rostszázalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | Legalább 500 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik. |
| --- | --- |

i.

Legalább 500 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

| ii. | Termosztát vagy egyéb olyan eszköz, amely a lombikot 50 ± 5 °C-on tudja tartani. |
| --- | --- |

ii.

Termosztát vagy egyéb olyan eszköz, amely a lombikot 50 ± 5 °C-on tudja tartani.

3.2.   Reagensek

i.   Kénsav, 75 ± 2 tömegszázalék

Készítésekor óvatosan, folyamatos hűtés mellett adjunk 700 ml kénsavat (sűrűsége 20 °C-on: 1,84) 350 ml desztillált vízhez.

Miután szobahőmérsékletre visszahűtöttük, egészítsük ki az oldatot vízzel 1 literre.

ii.   Híg ammóniaoldat

80 ml tömény ammóniaoldatot (sűrűsége 20 °C-on: 0,88) vízzel hígítsunk fel 1 literre.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el:

| | A legalább 500 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 200 ml 75 %-os kénsavat, helyezzük rá az üvegdugót, rázzuk fel a lombik tartalmát, hogy a minta átitatódjon. |
| --- | --- |

A legalább 500 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 200 ml 75 %-os kénsavat, helyezzük rá az üvegdugót, rázzuk fel a lombik tartalmát, hogy a minta átitatódjon.

| | Hagyjuk állni 50 ± 5 °C-on egy órán keresztül, rendszeresen, kb. tízpercenként rázogatva. A lombik tartalmát a lemért szűrőtégely segítségével leszívással szűrjük le. A visszamaradt szálakat vigyük át a szűrőtégelyre úgy, hogy a lombikot kis mennyiségű 75 %-os kénsavval kiöblítjük. Leszívatással ürítsük ki a szűrőtégelyt, és a szűrőn visszamaradó szálakat mossuk át egyszer úgy, hogy egy adag friss kénsavval töltjük fel a tégelyt. Ne alkalmazzunk leszívást, amíg a gravitáció hatására le nem csöpög a sav. |
| --- | --- |

Hagyjuk állni 50 ± 5 °C-on egy órán keresztül, rendszeresen, kb. tízpercenként rázogatva. A lombik tartalmát a lemért szűrőtégely segítségével leszívással szűrjük le. A visszamaradt szálakat vigyük át a szűrőtégelyre úgy, hogy a lombikot kis mennyiségű 75 %-os kénsavval kiöblítjük. Leszívatással ürítsük ki a szűrőtégelyt, és a szűrőn visszamaradó szálakat mossuk át egyszer úgy, hogy egy adag friss kénsavval töltjük fel a tégelyt. Ne alkalmazzunk leszívást, amíg a gravitáció hatására le nem csöpög a sav.

| | A visszamaradt anyagot mossuk át egymás után többször előbb hideg vízzel, kétszer a híg ammóniaoldattal, majd alaposan hideg vízzel, és a tégelyt minden alkalommal alaposan csöpögtessük le. Ne alkalmazzunk leszívást addig, amíg mindegyik mosófolyadék teljesen le nem csöpögött a gravitáció hatására. Végezetül a maradék folyadék eltávolítása érdekében ismét szívjuk le a tégelyt, szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük le, és mérjük le. |
| --- | --- |

A visszamaradt anyagot mossuk át egymás után többször előbb hideg vízzel, kétszer a híg ammóniaoldattal, majd alaposan hideg vízzel, és a tégelyt minden alkalommal alaposan csöpögtessük le. Ne alkalmazzunk leszívást addig, amíg mindegyik mosófolyadék teljesen le nem csöpögött a gravitáció hatására. Végezetül a maradék folyadék eltávolítása érdekében ismét szívjuk le a tégelyt, szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük le, és mérjük le.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. A „d” értéke 1,00.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

8.   MÓDSZER

AKRILOK, EGYES MODAKRILOK VAGY KLÓRSZÁLAK ÉS BIZONYOS EGYÉB SZÁLAK

(Dimetil-formamidos módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | akrilok (26), egyes modakrilok (29) vagy egyes klórszálak (27) (8),
  valamint |
| --- | --- |

1.

akrilok (26), egyes modakrilok (29) vagy egyes klórszálak (27) (8),

valamint

| 2. | gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), cupro (21), modál (22), viszkóz (25), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), elaszto-multiészter (46) elasztolefin (47) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), cupro (21), modál (22), viszkóz (25), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), elaszto-multiészter (46) elasztolefin (47) és melamin (48).

A módszer egyaránt alkalmas előzetesen metallizált festékkel festett akrilok és egyes modakrilok esetében, ugyanakkor nem alkalmas olyan szálaknál, amelyeket krómos utánkezeléssel színeztek.

2.   ALAPELV

Az akril, modakril vagy klórszál műszálakat a keverék ismert száraz tömegű mennyiségéből forráspontig hevített vízfürdőben dimetil-formamiddal oldjuk ki. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük. Szükség esetén korrigált tömegértékét pedig a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki, a különbség alapján pedig megkapjuk a száraz akril, modakril vagy klórszál százalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik. |
| --- | --- |

i.

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

| ii. | Forráspontig hevített vízfürdő. |
| --- | --- |

ii.

Forráspontig hevített vízfürdő.

3.2.   Reagens

Dimetil-formamid (forráspont 153 ± 1 °C) 0,1 %-nál kisebb víztartalommal.

Ez a reagens mérgező, ezért ajánlott a vegyifülke használata.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el:

| | A legalább 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 80 ml dimetil-formamidot, amelyet előzetesen forráspontig hevített vízfürdőben előmelegítettünk, helyezzük rá az üvegdugót, rázzuk fel a lombik tartalmát a minta átitatása érdekében, és a forráspontig hevített vízfürdőben melegítsük egy órán keresztül. A palackot és tartalmát ez alatt az idő alatt öt alkalommal kézzel gyengéden rázzuk fel. |
| --- | --- |

A legalább 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 80 ml dimetil-formamidot, amelyet előzetesen forráspontig hevített vízfürdőben előmelegítettünk, helyezzük rá az üvegdugót, rázzuk fel a lombik tartalmát a minta átitatása érdekében, és a forráspontig hevített vízfürdőben melegítsük egy órán keresztül. A palackot és tartalmát ez alatt az idő alatt öt alkalommal kézzel gyengéden rázzuk fel.

| | A folyadékot a lemért szűrőtégely segítségével dekantáljuk, a szálakat hagyjuk a lombikban. Öntsünk a lombikba további 60 ml dimetil-formamidot, és melegítsük további 30 percig. A palack tartalmát ez alatt az idő alatt két alkalommal kézzel enyhén rázzuk fel. |
| --- | --- |

A folyadékot a lemért szűrőtégely segítségével dekantáljuk, a szálakat hagyjuk a lombikban. Öntsünk a lombikba további 60 ml dimetil-formamidot, és melegítsük további 30 percig. A palack tartalmát ez alatt az idő alatt két alkalommal kézzel enyhén rázzuk fel.

| | A lombik tartalmát leszívással szűrjük át a szűrőtégelyen. |
| --- | --- |

A lombik tartalmát leszívással szűrjük át a szűrőtégelyen.

| | A visszamaradt szálakat vigyük át a szűrőtégelyre úgy, hogy a lombikot kis mennyiségű dimetil-formamiddal kiöblítjük. A tégelyt leszívással ürítsük le. A visszamaradt anyagot mossuk ki körülbelül 1 liter 70–80 șC-os meleg vízzel úgy, hogy a tégelyt minden alkalommal teletöltjük. |
| --- | --- |

A visszamaradt szálakat vigyük át a szűrőtégelyre úgy, hogy a lombikot kis mennyiségű dimetil-formamiddal kiöblítjük. A tégelyt leszívással ürítsük le. A visszamaradt anyagot mossuk ki körülbelül 1 liter 70–80 șC-os meleg vízzel úgy, hogy a tégelyt minden alkalommal teletöltjük.

| | Minden vízadag után rövid ideig szívassuk le a tégelyt, de csak azután, hogy a víz a gravitáció hatására lecsöpögött. Ha a mosófolyadék túl lassan csöpög le a tégelyből, enyhe leszívást lehet alkalmazni. |
| --- | --- |

Minden vízadag után rövid ideig szívassuk le a tégelyt, de csak azután, hogy a víz a gravitáció hatására lecsöpögött. Ha a mosófolyadék túl lassan csöpög le a tégelyből, enyhe leszívást lehet alkalmazni.

| | Végezetül szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük vissza és mérjük le. |
| --- | --- |

Végezetül szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük vissza és mérjük le.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. „d” értéke 1,00, kivéve a következő esetekben:

| | gyapjú 1,01 |
| --- | --- |

gyapjú 1,01

| | pamut 1,01 |
| --- | --- |

pamut 1,01

| | cupro (réz-oxid szál) 1,01 |
| --- | --- |

cupro (réz-oxid szál) 1,01

| | modál 1,01 |
| --- | --- |

modál 1,01

| | poliészter 1,01 |
| --- | --- |

poliészter 1,01

| | elaszto-multiészter 1,01 |
| --- | --- |

elaszto-multiészter 1,01

| | melamin 1,01 |
| --- | --- |

melamin 1,01

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

9.   MÓDSZER

EGYES KLÓRSZÁLAK ÉS BIZONYOS EGYÉB SZÁLAK

(Széndiszulfid és aceton 55,5/44,5 arányú keverékét alkalmazó módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | egyes klórszálak (27), nevezetesen egyes polivinil-klorid szálak, utóklórozással vagy anélkül (9),
  valamint |
| --- | --- |

1.

egyes klórszálak (27), nevezetesen egyes polivinil-klorid szálak, utóklórozással vagy anélkül (9),

valamint

| 2. | gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), cupro (21), modál (22), viszkóz (25), akril (26), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), üvegszál (44) elaszto-multiészter (46) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), cupro (21), modál (22), viszkóz (25), akril (26), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), üvegszál (44) elaszto-multiészter (46) és melamin (48).

Ha a keverék gyapjú- vagy selyemtartalma meghaladja a 25 %-ot, a 2. módszert kell alkalmazni.

Ha a keverék poliamid- vagy nejlontartalma meghaladja a 25 %-ot, a 4. módszert kell alkalmazni.

2.   ALAPELV

A klórszálakat a keverék ismert száraz tömegű mennyiségéből széndiszulfid és aceton állandó forrpontú elegyével oldjuk ki. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a száraz polivinil-klorid műszál százalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik. |
| --- | --- |

i.

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

| ii. | Mechanikus rázógép. |
| --- | --- |

ii.

Mechanikus rázógép.

3.2.   Reagensek

| i. | Széndiszulfid és aceton állandó forrpontú elegye (55,5 térfogatszázalék széndiszulfid és 44,5 térfogatszázalék aceton). Mivel a reagens mérgező, ajánlott a vegyifülke használata. |
| --- | --- |

i.

Széndiszulfid és aceton állandó forrpontú elegye (55,5 térfogatszázalék széndiszulfid és 44,5 térfogatszázalék aceton). Mivel a reagens mérgező, ajánlott a vegyifülke használata.

| ii. | Etanol (92 % térfogatszázalékos) vagy metanol. |
| --- | --- |

ii.

Etanol (92 % térfogatszázalékos) vagy metanol.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el:

| | A legalább 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml-t az állandó forráspontú elegyből. Biztonságosan zárjuk le a lombikot, és szobahőmérsékleten 20 percen keresztül rázassuk intenzíven mechanikus rázógépen vagy manuálisan. |
| --- | --- |

A legalább 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml-t az állandó forráspontú elegyből. Biztonságosan zárjuk le a lombikot, és szobahőmérsékleten 20 percen keresztül rázassuk intenzíven mechanikus rázógépen vagy manuálisan.

| | A felül úszó folyadékot a lemért szűrőtégelyen keresztül dekantáljuk. |
| --- | --- |

A felül úszó folyadékot a lemért szűrőtégelyen keresztül dekantáljuk.

| | Ismételjük meg a folyamatot 100 ml friss reagenssel. Ezt a műveletsort egészen addig kell folytatni, amíg az óraüvegre cseppentett extrakciós folyadék elpárolgása után az üvegen semmiféle polimer-lerakódás nem marad. A visszamaradt anyagot további reagens hozzáadásával vigyük át a szűrőtégelyre, a folyadékot leszívással távolítsuk el, és a tégelyt, illetve a visszamaradt anyagot 20 ml alkohol, majd három alkalommal víz felhasználásával öblítsük ki. Mielőtt leszívásos szárítást alkalmaznánk, hagyjuk, hogy a mosófolyadék a gravitáció hatására lecsöpögjön. Szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük vissza és mérjük le. |
| --- | --- |

Ismételjük meg a folyamatot 100 ml friss reagenssel. Ezt a műveletsort egészen addig kell folytatni, amíg az óraüvegre cseppentett extrakciós folyadék elpárolgása után az üvegen semmiféle polimer-lerakódás nem marad. A visszamaradt anyagot további reagens hozzáadásával vigyük át a szűrőtégelyre, a folyadékot leszívással távolítsuk el, és a tégelyt, illetve a visszamaradt anyagot 20 ml alkohol, majd három alkalommal víz felhasználásával öblítsük ki. Mielőtt leszívásos szárítást alkalmaznánk, hagyjuk, hogy a mosófolyadék a gravitáció hatására lecsöpögjön. Szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük vissza és mérjük le.

Megjegyzés:

Bizonyos magas klórszáltartalmú keverékeknél a szárítási folyamat során jelentős zsugorodás következhet be, aminek következtében az oldószer lassabban oldja fel a klórszálat.

Ennek ellenére a klórszál végül teljesen feloldódik az oldószerben.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. „d” értéke 1,00, kivéve a melamin esetében, amelynél „d” = 1,01.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

10.   MÓDSZER

ACETÁT ÉS BIZONYOS KLÓRSZÁLAK

(Jégecetes módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | acetát (19)
  valamint |
| --- | --- |

1.

acetát (19)

valamint

| 2. | egyes klórszálak (27), nevezetesen polivinil-klorid szálak utóklórozással vagy anélkül, elasztolefin (47) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

egyes klórszálak (27), nevezetesen polivinil-klorid szálak utóklórozással vagy anélkül, elasztolefin (47) és melamin (48).

2.   ALAPELV

Az acetát műszálakat a keverék ismert száraz tömegű mennyiségéből jégecettel oldjuk ki. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a száraz acetát rostszázalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik. |
| --- | --- |

i.

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

| ii. | Mechanikus rázógép. |
| --- | --- |

ii.

Mechanikus rázógép.

3.2.   Reagens

Jégecet (99 % felett). Ezt a reagenst fokozott körültekintéssel kell kezelni, mert erősen maró hatású.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el:

| | A legalább 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml jégecetet. Biztonságosan zárjuk le a lombikot, és szobahőmérsékleten 20 percen keresztül intenzíven rázassuk mechanikus rázógépen vagy manuálisan. A felül úszó folyadékot a lemért szűrőtégelyen keresztül dekantáljuk. Ismételjük meg a műveletet további két alkalommal, mindannyiszor 100 ml friss reagenst használjunk, és összesen három extrahálást végezzünk. |
| --- | --- |

A legalább 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml jégecetet. Biztonságosan zárjuk le a lombikot, és szobahőmérsékleten 20 percen keresztül intenzíven rázassuk mechanikus rázógépen vagy manuálisan. A felül úszó folyadékot a lemért szűrőtégelyen keresztül dekantáljuk. Ismételjük meg a műveletet további két alkalommal, mindannyiszor 100 ml friss reagenst használjunk, és összesen három extrahálást végezzünk.

| | Vigyük át a visszamaradt anyagot a szűrőtégelyre, leszívással távolítsuk el a folyadékot, és öblítsük ki a tégelyt, illetve a visszamaradt anyagot 50 ml jégecet, majd három alkalommal víz felhasználásával. Minden egyes öblítés után hagyjuk, hogy a mosófolyadék a gravitáció hatására lecsöpögjön, mielőtt leszívásos szárítást alkalmaznánk. Szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük vissza és mérjük le. |
| --- | --- |

Vigyük át a visszamaradt anyagot a szűrőtégelyre, leszívással távolítsuk el a folyadékot, és öblítsük ki a tégelyt, illetve a visszamaradt anyagot 50 ml jégecet, majd három alkalommal víz felhasználásával. Minden egyes öblítés után hagyjuk, hogy a mosófolyadék a gravitáció hatására lecsöpögjön, mielőtt leszívásos szárítást alkalmaznánk. Szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük vissza és mérjük le.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. A „d” értéke 1,00.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

11.   MÓDSZER

SELYEM ÉS GYAPJÚ VAGY SZŐR

(75 % tömegszázalékos kénsavat alkalmazó módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | selyem (4),
  valamint |
| --- | --- |

1.

selyem (4),

valamint

| 2. | gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), elasztolefin (47) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), elasztolefin (47) és melamin (48).

2.   ALAPELV

A selyemszálakat a keverék ismert száraz tömegű mennyiségéből 75 tömegszázalékos kénsavval oldjuk ki (10).

A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük. Tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a száraz selyem százalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

3.2.   Reagensek

| i. | Kénsav (75 ± 2 tömegszázalék)
  Készítésekor óvatosan, folyamatos hűtés mellett adjunk 700 ml kénsavat (sűrűsége 20 °C-on: 1,84) 350 ml desztillált vízhez.
  Miután szobahőmérsékletre visszahűtöttük, egészítsük ki az oldatot vízzel 1 literre. |
| --- | --- |

i.

Kénsav (75 ± 2 tömegszázalék)

Készítésekor óvatosan, folyamatos hűtés mellett adjunk 700 ml kénsavat (sűrűsége 20 °C-on: 1,84) 350 ml desztillált vízhez.

Miután szobahőmérsékletre visszahűtöttük, egészítsük ki az oldatot vízzel 1 literre.

| ii. | Híg kénsavoldat: 100 ml kénsavat (sűrűsége 20 °C-on: 1,84) fokozatosan adjunk hozzá 1 900 ml desztillált vízhez. |
| --- | --- |

ii.

Híg kénsavoldat: 100 ml kénsavat (sűrűsége 20 °C-on: 1,84) fokozatosan adjunk hozzá 1 900 ml desztillált vízhez.

| iii. | Híg ammóniaoldat: hígítsunk fel 200 ml tömény ammóniát (sűrűsége 20 °C-on: 0,880) 1 000 ml vízzel. |
| --- | --- |

iii.

Híg ammóniaoldat: hígítsunk fel 200 ml tömény ammóniát (sűrűsége 20 °C-on: 0,880) 1 000 ml vízzel.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el:

| | A legalább 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml 75 tömegszázalékos kénsavat, és zárjuk le az üvegdugóval. Erősen rázzuk fel, és hagyjuk szobahőmérsékleten állni 30 percig. Rázzuk fel ismét, és hagyjuk állni 30 percig. |
| --- | --- |

A legalább 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml 75 tömegszázalékos kénsavat, és zárjuk le az üvegdugóval. Erősen rázzuk fel, és hagyjuk szobahőmérsékleten állni 30 percig. Rázzuk fel ismét, és hagyjuk állni 30 percig.

| | Végezetül még egyszer rázzuk fel, és szűrjük le a lombik tartalmát a lemért szűrőtégelyen. A 75 tömegszázalékos kénsav reagenssel mossuk ki a visszamaradt szálakat a lombikból. A szűrőn visszamaradt anyagot előbb 50 ml híg kénsavoldattal, majd 50 ml vízzel, végül 50 ml híg ammóniaoldattal mossuk ki. Leszívás előtt minden alkalommal hagyjuk, hogy a szálak legalább 10 percig érintkezzenek a folyadékkal. Végezetül vízzel öblítsük ki, de hagyjuk, hogy a szálak körülbelül 30 percen át érintkezzenek a vízzel. |
| --- | --- |

Végezetül még egyszer rázzuk fel, és szűrjük le a lombik tartalmát a lemért szűrőtégelyen. A 75 tömegszázalékos kénsav reagenssel mossuk ki a visszamaradt szálakat a lombikból. A szűrőn visszamaradt anyagot előbb 50 ml híg kénsavoldattal, majd 50 ml vízzel, végül 50 ml híg ammóniaoldattal mossuk ki. Leszívás előtt minden alkalommal hagyjuk, hogy a szálak legalább 10 percig érintkezzenek a folyadékkal. Végezetül vízzel öblítsük ki, de hagyjuk, hogy a szálak körülbelül 30 percen át érintkezzenek a vízzel.

| | Szívassuk le a tégelyt, szárítsuk meg a visszamaradt anyaggal együtt, hűtsük vissza és mérjük le. |
| --- | --- |

Szívassuk le a tégelyt, szárítsuk meg a visszamaradt anyaggal együtt, hűtsük vissza és mérjük le.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. A „d” értéke pamut esetén 0,985, elasztolefin esetén 1,00, melamin esetén pedig 1,01.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

12.   MÓDSZER

JUTA ÉS BIZONYOS ÁLLATI SZÁLAK

(Nitrogéntartalom meghatározásán alapuló módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | juta (9)
  valamint |
| --- | --- |

1.

juta (9)

valamint

| 2. | egyes állati szálak. |
| --- | --- |

2.

egyes állati szálak.

Az állati eredetű komponens vagy csak szőr (2 és 3), vagy gyapjú (1), vagy e kettő bármilyen arányú keveréke lehet. A módszer nem alkalmazható olyan textilipari keverékek esetében, amelyek nitrogén alapú nem rostszerű anyagot is tartalmaznak (festékek, kikészítő anyagok stb.).

2.   ALAPELV

Meghatározzuk a keverék nitrogéntartalmát, majd ez, valamint a két összetevő ismert vagy feltételezett nitrogéntartalma alapján kiszámítjuk az egyes komponensek részarányát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | 200–300 ml űrtartalmú Kjeldahl roncsoló lombik. |
| --- | --- |

i.

200–300 ml űrtartalmú Kjeldahl roncsoló lombik.

| ii. | Gőz befecskendezéssel működő Kjeldahl desztilláló készülék. |
| --- | --- |

ii.

Gőz befecskendezéssel működő Kjeldahl desztilláló készülék.

| iii. | 0,05 ml pontosságú titráló készülék. |
| --- | --- |

iii.

0,05 ml pontosságú titráló készülék.

3.2.   Reagensek

| i. | Toluol. |
| --- | --- |

i.

Toluol.

| ii. | Metanol. |
| --- | --- |

ii.

Metanol.

| iii. | Kénsav, relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,84. |
| --- | --- |

iii.

Kénsav, relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,84.

| iv. | Kálium-szulfát. |
| --- | --- |

iv.

Kálium-szulfát.

| v. | Szelén-dioxid. |
| --- | --- |

v.

Szelén-dioxid.

| vi. | Nátrium-hidroxid oldat (400 g/liter). Négyszáz gramm nátrium-hidroxidot oldjunk fel 400–500 ml vízben, és egészítsük ki vízzel 1 literre. |
| --- | --- |

vi.

Nátrium-hidroxid oldat (400 g/liter). Négyszáz gramm nátrium-hidroxidot oldjunk fel 400–500 ml vízben, és egészítsük ki vízzel 1 literre.

| vii. | Vegyes indikátor. Oldjunk fel 0,1 g metilvöröset 95 ml etanolban és 5 ml vízben, majd keverjük el 475 ml etanolban és 25 ml vízben feloldott 0,5 g brómkrezol zölddel. |
| --- | --- |

vii.

Vegyes indikátor. Oldjunk fel 0,1 g metilvöröset 95 ml etanolban és 5 ml vízben, majd keverjük el 475 ml etanolban és 25 ml vízben feloldott 0,5 g brómkrezol zölddel.

| viii. | Bórsavoldat. Oldjunk fel 20 g bórsavat 1 liter vízben. |
| --- | --- |

viii.

Bórsavoldat. Oldjunk fel 20 g bórsavat 1 liter vízben.

| ix. | Kénsav, 0,02N (normál térfogat szerinti oldat). |
| --- | --- |

ix.

Kénsav, 0,02N (normál térfogat szerinti oldat).

4.   A VIZSGÁLATI MINTA ELŐKEZELÉSE

Az alábbiakban ismertetett előkezelési eljárás az általános útmutatóban leírtak helyett alkalmazandó:

A légszáraz mintát 1 térfogat toluol és 3 térfogat metanol keverékével Soxhlet-készülékben négy órán keresztül óránként legalább 5 alkalommal vessük alá extrakciós eljárásnak. Engedjük, hogy az oldószer a levegőn elpárologjon a mintából, és az utolsó nyomokat 105 ± 3 °C-ra állított szárítószekrényben távolítsuk el. Ezután a mintát vízben (50 ml a minta minden grammjára) visszafolyó hűtés mellett forralva 30 percig extraháljuk. Szűrjük le, tegyük vissza a mintát a lombikba, és azonos mennyiségű vízzel ismételjük meg az eljárást. Szűrjük le, a felesleges vizet préseléssel, leszívással vagy centrifugálással távolítsuk el, majd hagyjuk, hogy a minta ismét légszáraz állapotúvá váljon.

Megjegyzés:

A toluol és a metanol mérgező hatásáról nem szabad elfeledkezni, ezért használatuk során fokozott elővigyázatossággal kell eljárni.

5.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

5.1.   Általános útmutató

A próbadarab kiválasztásánál, szárításánál és lemérésénél kövessük az általános útmutatóban leírtakat.

5.2.   Részletes eljárás

Tegyük a próbadarabot egy Kjeldahl roncsoló lombikba. A lombikban elhelyezett, legalább egy gramm súlyú próbadarabhoz a következő sorrendben adjunk 2,5 g kálium-szulfátot, 0,1–0,2 g szelén-dioxidot és 10 ml kénsavat (relatív sűrűsége 1,84). Melegítsük a lombikot, először csak enyhén, amíg az összes rost el nem roncsolódik, majd erőteljesebben, amíg az oldat tiszta és majdnem színtelen lesz. Melegítsük további 15 percen át. Hagyjuk a lombikot lehűlni, tartalmát óvatosan hígítsuk fel 10–20 ml vízzel, hűtsük le, a teljes tartalmát tegyük át egy 200 ml-es kalibrált lombikba (mérőlombik), és a feltáró oldat elkészítéséhez öntsük fel vízzel a jelzésig. Körülbelül 20 ml bórsavas oldatot helyezzünk egy 100 ml-es Erlenmeyer-lombikba. és a lombikot rakjuk a Kjeldahl-féle desztilláló készülék kondenzátora alá úgy, hogy a kifolyócső éppen a bórsavoldat felszíne alá merüljön. Pontosan 10 ml feltáró oldatot tegyünk a desztilláló lombikba, a tölcsérbe adagoljunk legalább 5 ml nátrium-hidroxid oldatot, kissé emeljük meg a dugót és hagyjuk, hogy a nátrium-hidroxid oldat lassan lecsorogjon az edénybe. Ha a feltáró oldat és a nátrium-hidroxidos oldat külön fázisban marad mint két, egymástól elkülönült réteg, enyhe rázogatással keverjük el őket. Enyhén melegítsük a lombikot, és helyezzük a gőzfejlesztőből származó gőzbe. Gyűjtsünk össze mintegy 20 ml desztillátumot, engedjük le az Erlenmeyer-lombikot úgy, hogy a kondenzátor kifolyócsöve mintegy 20 mm-rel a folyadék felszíne felett legyen, és további egy percen át folytassuk a desztillálást. A desztilláló kifolyócsövének hegyét mossuk le vízzel, és a mosófolyadékot fogjuk fel az Erlenmeyer-lombikba. Vegyük el az Erlenmeyer-lombikot, a helyére tegyünk egy másik Erlenmeyer-lombikot, amely körülbelül 10 ml bórsavas oldatot tartalmaz, és gyűjtsünk bele körülbelül 10 ml desztillátumot.

A két desztillátumot a vegyes indikátor alkalmazásával külön-külön titráljuk meg 0,02N kénsavval. Jegyezzük fel a két desztillátum teljes fogyását. Ha a második desztillátum fogyása meghaladja a 0,2 ml-t, ismételjük meg a vizsgálatot, és indítsuk el újból a desztillációs folyamatot, ehhez ismét adagoljunk egy újabb adag feltáró oldatot.

Végezzünk el egy vakpróbát is, vagyis folytassuk le a feltárást és a desztillálást csak a reagensekkel.

6.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

| 6.1. | Számítsuk ki a százalékos nitrogéntartalmat a minta szárazanyag-tartalmára vonatkoztatva a következők szerint:



  ahol:







  A% | = | a nitrogén százalékos aránya a száraz, tiszta minta anyagában, |
| --- | --- | --- | --- |
| V | = | a meghatározáskor felhasznált normál kénsavoldat teljes térfogata milliliterben megadva, |
| b | = | a vakpróbánál felhasznált normál kénsavoldat teljes térfogata milliliterben megadva, |
| N | = | a normál kénsavoldat normalitása, |
| W | = | a próbadarab száraz tömege grammokban kifejezve. |

6.1.

Számítsuk ki a százalékos nitrogéntartalmat a minta szárazanyag-tartalmára vonatkoztatva a következők szerint:

Formula

ahol:

A%

=

a nitrogén százalékos aránya a száraz, tiszta minta anyagában,

V

=

a meghatározáskor felhasznált normál kénsavoldat teljes térfogata milliliterben megadva,

b

=

a vakpróbánál felhasznált normál kénsavoldat teljes térfogata milliliterben megadva,

N

=

a normál kénsavoldat normalitása,

W

=

a próbadarab száraz tömege grammokban kifejezve.

| 6.2. | A juta esetében 0,22 %, az állati szálaknál pedig 16,2 % nitrogéntartalmat feltételezve és mindkét százalékos arányt a szál száraz tömegének százalékában kifejezve a keverék összetételét a következőképpen lehet kiszámítani:



  ahol:







  PA % | = | az állati szálak százalékos aránya a tiszta, száraz mintában. |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

A juta esetében 0,22 %, az állati szálaknál pedig 16,2 % nitrogéntartalmat feltételezve és mindkét százalékos arányt a szál száraz tömegének százalékában kifejezve a keverék összetételét a következőképpen lehet kiszámítani:

Formula

ahol:

PA %

=

az állati szálak százalékos aránya a tiszta, száraz mintában.

7.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

13.   MÓDSZER

POLIPROPILÉN SZÁLAK ÉS BIZONYOS EGYÉB SZÁLAK

(Xilolos módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | polipropilén szálak (37),
  valamint |
| --- | --- |

1.

polipropilén szálak (37),

valamint

| 2. | gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), acetát (19), cupro (21), modál (22), triacetát (24), viszkóz (25), akril (26), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), üvegszál (44), elaszto-multiészter (46) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), acetát (19), cupro (21), modál (22), triacetát (24), viszkóz (25), akril (26), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), üvegszál (44), elaszto-multiészter (46) és melamin (48).

2.   ALAPELV

A polipropilén műszálakat a keverék ismert száraz tömegű mennyiségéből forrásban lévő xilollal oldjuk ki. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a száraz polipropilén műszál százalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik. |
| --- | --- |

i.

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

| ii. | Visszafolyós hűtő (magas forrpontú folyadékok számára is megfelelő), amely illeszthető az Erlenmeyer-lombikhoz (i.). |
| --- | --- |

ii.

Visszafolyós hűtő (magas forrpontú folyadékok számára is megfelelő), amely illeszthető az Erlenmeyer-lombikhoz (i.).

3.2.   Reagens

137 és 142 °C között desztillált xilol.

Megjegyzés:

Ez a reagens igen gyúlékony, és gőzei mérgezőek. Használata során kellő elővigyázatossággal járjunk el.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, majd a következőképpen járjunk el:

| | Adjunk a (3.1. i.) pont szerinti Erlenmeyer-lombikban található próbadarabhoz a minta minden grammjára számítva 100 ml xilolt (3.2.). Csatlakoztassuk a visszafolyós hűtőt (3.1. ii.), forraljuk fel a lombik tartalmát, és tartsuk három percen át forráspont közelében. |
| --- | --- |

Adjunk a (3.1. i.) pont szerinti Erlenmeyer-lombikban található próbadarabhoz a minta minden grammjára számítva 100 ml xilolt (3.2.). Csatlakoztassuk a visszafolyós hűtőt (3.1. ii.), forraljuk fel a lombik tartalmát, és tartsuk három percen át forráspont közelében.

| | A folyadékot a lemért szűrőtégelyen keresztül (lásd az 1. megjegyzést) azonnal dekantáljuk. Ismételjük meg a műveletet további két alkalommal, mindannyiszor adjunk az anyaghoz 50 ml oldószert. |
| --- | --- |

A folyadékot a lemért szűrőtégelyen keresztül (lásd az 1. megjegyzést) azonnal dekantáljuk. Ismételjük meg a műveletet további két alkalommal, mindannyiszor adjunk az anyaghoz 50 ml oldószert.

| | Mossuk ki a lombikban visszamaradt anyagot egymás után 30 ml forrásban lévő xilollal (kétszer), majd 75 ml petroléterrel (lásd az általános útmutató I.3.2.1. pontját) (kétszer). A második petroléteres öblítést követően szűrjük le a lombik tartalmát a szűrőtégelyen keresztül, a visszamaradt szálakat kis mennyiségű petroléter alkalmazásával vigyük át a tégelyre, és hagyjuk, hogy az oldószer elpárologjon. Szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük vissza és mérjük le. |
| --- | --- |

Mossuk ki a lombikban visszamaradt anyagot egymás után 30 ml forrásban lévő xilollal (kétszer), majd 75 ml petroléterrel (lásd az általános útmutató I.3.2.1. pontját) (kétszer). A második petroléteres öblítést követően szűrjük le a lombik tartalmát a szűrőtégelyen keresztül, a visszamaradt szálakat kis mennyiségű petroléter alkalmazásával vigyük át a tégelyre, és hagyjuk, hogy az oldószer elpárologjon. Szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük vissza és mérjük le.

Megjegyzések:

| 1. | A szűrőtégelyt, amelyen keresztül a xilol dekantálását akarjuk végezni, elő kell melegíteni. |
| --- | --- |

1.

A szűrőtégelyt, amelyen keresztül a xilol dekantálását akarjuk végezni, elő kell melegíteni.

| 2. | A forrásban lévő xilollal végzett kezelést követően győződjünk meg róla, hogy a maradványanyagokat tartalmazó Erlenmeyer-lombik kellően lehűlt-e, mielőtt a petrolétert hozzáöntenénk. |
| --- | --- |

2.

A forrásban lévő xilollal végzett kezelést követően győződjünk meg róla, hogy a maradványanyagokat tartalmazó Erlenmeyer-lombik kellően lehűlt-e, mielőtt a petrolétert hozzáöntenénk.

| 3. | A laboránst érintő tűz- és mérgezésveszély csökkentése érdekében azonos eredményt adó, a megfelelő eljárást alkalmazó meleg extraháló berendezés is használható (11). |
| --- | --- |

3.

A laboránst érintő tűz- és mérgezésveszély csökkentése érdekében azonos eredményt adó, a megfelelő eljárást alkalmazó meleg extraháló berendezés is használható (11).

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. A „d” értéke 1,00, kivéve a melamin esetében, amelynél „d” = 1,01.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

14.   MÓDSZER

KLÓRSZÁLAK (VINILKLORID-HOMOPOLIMEREK) ÉS BIZONYOS EGYÉB SZÁLAK

(Tömény kénsavas módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | klórszálak (27), melyek alapját a vinilklorid homopolimerjei alkotják, utóklórozással vagy anélkül, elasztolefin (47)
  valamint |
| --- | --- |

1.

klórszálak (27), melyek alapját a vinilklorid homopolimerjei alkotják, utóklórozással vagy anélkül, elasztolefin (47)

valamint

| 2. | pamut (5), acetát (19), cupro (21), modál (22), triacetát (24), viszkóz (25), egyes akrilok (26), egyes modakrilok (29), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), elaszto-multiészter (46) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

pamut (5), acetát (19), cupro (21), modál (22), triacetát (24), viszkóz (25), egyes akrilok (26), egyes modakrilok (29), poliamid vagy nejlon (30), poliészter (35), elaszto-multiészter (46) és melamin (48).

A szóban forgó modakrilok tömény kénsavba mártva átlátszó oldatot adnak (a kénsav relatív sűrűsége 20 °C-on 1,84).

Ezt a módszert a 8. és 9. módszer helyett lehet alkalmazni.

2.   ALAPELV

A keverék nem klórszál és nem elasztolefin összetevőjét (vagyis az 1. bekezdés 2. pontjában említett szálak) tömény kénsavval (relatív sűrűsége 20 °C-on 1,84) kioldjuk a keverék ismert száraz tömegéből.

A klórszálból vagy az elasztolefinből álló visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a második összetevő százalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik. |
| --- | --- |

i.

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

| ii. | Lapos végű üvegbot. |
| --- | --- |

ii.

Lapos végű üvegbot.

3.2.   Reagensek

| i. | Tömény kénsav, (relatív sűrűsége 20 °C-on 1,84). |
| --- | --- |

i.

Tömény kénsav, (relatív sűrűsége 20 °C-on 1,84).

| ii. | Kénsav, megközelítőleg 50 tömegszázalékos vizes oldat.
  Készítésekor óvatosan, állandó hűtés mellett adjunk 400 ml kénsavat (relatív sűrűség 20 °C-on 1,84) 500 ml desztillált vagy ioncserélt vízhez. Szobahőmérsékletre hűtés után az oldatot vízzel egy literre egészítjük ki. |
| --- | --- |

ii.

Kénsav, megközelítőleg 50 tömegszázalékos vizes oldat.

Készítésekor óvatosan, állandó hűtés mellett adjunk 400 ml kénsavat (relatív sűrűség 20 °C-on 1,84) 500 ml desztillált vagy ioncserélt vízhez. Szobahőmérsékletre hűtés után az oldatot vízzel egy literre egészítjük ki.

| iii. | Híg ammóniaoldat.
  60 ml tömény ammóniaoldatot (relatív sűrűsége 20 °C-on 0,880) desztillált vízzel 1 literre hígítsunk fel. |
| --- | --- |

iii.

Híg ammóniaoldat.

60 ml tömény ammóniaoldatot (relatív sűrűsége 20 °C-on 0,880) desztillált vízzel 1 literre hígítsunk fel.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, majd a következőképpen járjunk el:

| | Az Erlenmeyer-lombikban található próbadarab (3.1. i.) minden grammjához adjunk 100 ml kénsavat (3.2. i.). |
| --- | --- |

Az Erlenmeyer-lombikban található próbadarab (3.1. i.) minden grammjához adjunk 100 ml kénsavat (3.2. i.).

| | Hagyjuk a lombik tartalmát szobahőmérsékleten állni 10 percen keresztül, és ez alatt az idő alatt az üvegbottal alkalmanként keverjük meg a próbadarabot. Ha szövött vagy kötött anyagot kezelünk, szorítsuk be a mintát az Erlenmeyer-lombik fala és az üvegbot közé, és gyakoroljunk rá enyhe nyomást, hogy elválasszuk a kénsav által kioldott anyagot a többitől. |
| --- | --- |

Hagyjuk a lombik tartalmát szobahőmérsékleten állni 10 percen keresztül, és ez alatt az idő alatt az üvegbottal alkalmanként keverjük meg a próbadarabot. Ha szövött vagy kötött anyagot kezelünk, szorítsuk be a mintát az Erlenmeyer-lombik fala és az üvegbot közé, és gyakoroljunk rá enyhe nyomást, hogy elválasszuk a kénsav által kioldott anyagot a többitől.

| | Dekantáljuk a folyadékot egy lemért szűrőtégelyen. Ismételten adjunk a lombik tartalmához 100 ml friss kénsavat (3.2. i.), és ismételjük meg a műveletet. A lombik tartalmát és – az üvegbot segítségével – a rostos maradványokat vigyük át a szűrőtégelyre. Szükség esetén öntsünk még egy kevés tömény kénsavat (3.2. i.) a lombikba, annak érdekében, hogy a lombik falához esetleg hozzátapadó szálakat el tudjuk távolítani. Szívjuk le a szűrőtégelyt, távolítsuk el a szűrletet a szűrőlombik kiürítésével vagy eltávolításával, ezt követően mossuk ki a tégelyben maradt anyagot 50 %-os kénsavoldattal (3.2. ii.), desztillált vagy ioncserélt vízzel (az általános útmutató I.3.2.3. pontja, ammóniaoldat (3.2. iii.), majd végezetül alaposan mossuk át desztillált vagy ioncserélt vízzel, úgy, hogy a tégelyt minden újabb anyag hozzáadása után leszívással kiürítjük. (A mosás alatt ne alkalmazzunk leszívást, először hagyjuk a folyadékot a gravitáció hatására lecsöpögni.) Szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük vissza és mérjük le. |
| --- | --- |

Dekantáljuk a folyadékot egy lemért szűrőtégelyen. Ismételten adjunk a lombik tartalmához 100 ml friss kénsavat (3.2. i.), és ismételjük meg a műveletet. A lombik tartalmát és – az üvegbot segítségével – a rostos maradványokat vigyük át a szűrőtégelyre. Szükség esetén öntsünk még egy kevés tömény kénsavat (3.2. i.) a lombikba, annak érdekében, hogy a lombik falához esetleg hozzátapadó szálakat el tudjuk távolítani. Szívjuk le a szűrőtégelyt, távolítsuk el a szűrletet a szűrőlombik kiürítésével vagy eltávolításával, ezt követően mossuk ki a tégelyben maradt anyagot 50 %-os kénsavoldattal (3.2. ii.), desztillált vagy ioncserélt vízzel (az általános útmutató I.3.2.3. pontja, ammóniaoldat (3.2. iii.), majd végezetül alaposan mossuk át desztillált vagy ioncserélt vízzel, úgy, hogy a tégelyt minden újabb anyag hozzáadása után leszívással kiürítjük. (A mosás alatt ne alkalmazzunk leszívást, először hagyjuk a folyadékot a gravitáció hatására lecsöpögni.) Szárítsuk meg a tégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük vissza és mérjük le.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. A „d” értéke 1,00, kivéve a melamin esetében, amelynél „d” = 1,01.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 1.

15.   MÓDSZER

KLÓRSZÁLAK, BIZONYOS MODAKRILOK, EGYES ELASZTÁNOK, ACETÁTOK, TRIACETÁTOK ÉS BIZONYOS EGYÉB SZÁLAK

(Ciklohexanonos módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | acetát (19), triacetát (24), klórszál (27), bizonyos modakril szálak (29), bizonyos elasztánok (43),
  valamint |
| --- | --- |

1.

acetát (19), triacetát (24), klórszál (27), bizonyos modakril szálak (29), bizonyos elasztánok (43),

valamint

| 2. | gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), cupro (21), modál szál (22), viszkóz (25), poliamid vagy nejlon (30), akril (26), üvegszál (44) és melamin (48). |
| --- | --- |

2.

gyapjú (1), állati szőr (2 és 3), selyem (4), pamut (5), cupro (21), modál szál (22), viszkóz (25), poliamid vagy nejlon (30), akril (26), üvegszál (44) és melamin (48).

Ha modakril vagy elasztán szálak is jelen vannak, először előzetes vizsgálatot kell végezni annak megállapítására, hogy a szálak teljes mértékben oldódnak-e a reagensben.

A klórszálakat tartalmazó keverékeket a 9. vagy a 14. módszerrel is lehet vizsgálni.

2.   ALAPELV

Az acetát és triacetát műszálak, a klórszálak, bizonyos modakrilok és bizonyos elasztánok forrásponthoz közeli hőmérsékleten a ciklohexán hatására kioldódnak az ismert száraz tömegű anyagból. A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a klórszál, modakril, elasztán, acetát, illetve triacetát százalékát.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | Meleg extraháló készülék, amely a 4. részben leírt vizsgálati eljáráshoz alkalmas. (Lásd az ábrát: ez a Melliand Textilberichte 56 (1975) 643–645. oldalán leírt készülék egy bizonyos változata). |
| --- | --- |

i.

Meleg extraháló készülék, amely a 4. részben leírt vizsgálati eljáráshoz alkalmas. (Lásd az ábrát: ez a Melliand Textilberichte 56 (1975) 643–645. oldalán leírt készülék egy bizonyos változata).

| ii. | A próbadarabot tartó szűrőtégely. |
| --- | --- |

ii.

A próbadarabot tartó szűrőtégely.

| iii. | Elválasztó lemez (1-es fokú porozitás). |
| --- | --- |

iii.

Elválasztó lemez (1-es fokú porozitás).

| iv. | Visszafolyós hűtő, amely a desztillációs lombikhoz illeszthető. |
| --- | --- |

iv.

Visszafolyós hűtő, amely a desztillációs lombikhoz illeszthető.

| v. | Melegítő eszköz. |
| --- | --- |

v.

Melegítő eszköz.

3.2.   Reagensek

| i. | Ciklohexanon, forráspontja 156 °C. |
| --- | --- |

i.

Ciklohexanon, forráspontja 156 °C.

| ii. | Etilalkohol, 50 térfogatszázalékos. |
| --- | --- |

ii.

Etilalkohol, 50 térfogatszázalékos.

N.B.:

A ciklohexanon gyúlékony és mérgező anyag. Használata során kellő elővigyázatossággal járjunk el.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, és a következőképpen járjunk el:

| | A desztilláló lombikba öntsünk az anyag minden grammjához 100 ml ciklohexanont, helyezzük be az extrakciós tartályt, amelybe előzetesen behelyeztük a próbadarabot és az enyhén lejtő elválasztó lemezt tartalmazó szűrőtégelyt. Illesszük a helyére a visszafolyós hűtőt. Hevítsük forrásig, és folytassuk a kivonást 60 percen keresztül óránként legalább 12 ciklus gyakorisággal. |
| --- | --- |

A desztilláló lombikba öntsünk az anyag minden grammjához 100 ml ciklohexanont, helyezzük be az extrakciós tartályt, amelybe előzetesen behelyeztük a próbadarabot és az enyhén lejtő elválasztó lemezt tartalmazó szűrőtégelyt. Illesszük a helyére a visszafolyós hűtőt. Hevítsük forrásig, és folytassuk a kivonást 60 percen keresztül óránként legalább 12 ciklus gyakorisággal.

| | A kivonást és hűtést követően távolítsuk el az extraháló tartályt, vegyük ki belőle a szűrőtégelyt, és távolítsuk el a elválasztó lemezt. Háromszor-négyszer mossuk ki a szűrőtégelyt körülbelül 60 °C-ra melegített 50 %-os etilalkohollal, majd ezt követően 1 liter 60 °C-os vízzel. |
| --- | --- |

A kivonást és hűtést követően távolítsuk el az extraháló tartályt, vegyük ki belőle a szűrőtégelyt, és távolítsuk el a elválasztó lemezt. Háromszor-négyszer mossuk ki a szűrőtégelyt körülbelül 60 °C-ra melegített 50 %-os etilalkohollal, majd ezt követően 1 liter 60 °C-os vízzel.

| | A mosási műveletek között vagy alatt leszívást ne alkalmazzunk. Hagyjuk a folyadékot a gravitáció hatására lecsöpögni, és csak ezután alkalmazzuk a leszívást. |
| --- | --- |

A mosási műveletek között vagy alatt leszívást ne alkalmazzunk. Hagyjuk a folyadékot a gravitáció hatására lecsöpögni, és csak ezután alkalmazzuk a leszívást.

| | Végül szárítsuk meg a szűrőtégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük le, és mérjük meg. |
| --- | --- |

Végül szárítsuk meg a szűrőtégelyt és a visszamaradt anyagot, hűtsük le, és mérjük meg.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. A „d” értéke 1,00, kivéve a következő eseteket:

| — | selyem és melamin 1,01 |
| --- | --- |

—

selyem és melamin 1,01

| — | akril 0,98. |
| --- | --- |

—

akril 0,98.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb 1.

Image

16.   MÓDSZER

MELAMIN ÉS BIZONYOS EGYÉB SZÁLAK

(Forró hangyasavas módszer)

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ez a módszer a nem szálas anyagok eltávolítását követően a következő összetételű, kétkomponensű textilszálkeverékek esetében alkalmazható:

| 1. | melamin (47)
  valamint |
| --- | --- |

1.

melamin (47)

valamint

| 2. | pamut (5) és aramid (31). |
| --- | --- |

2.

pamut (5) és aramid (31).

2.   ALAPELV

A melamint az ismert száraz tömegű keverékből (90 tömegszázalékos) forró hangyasavval oldjuk ki.

A visszamaradt anyagot összegyűjtjük, kimossuk, megszárítjuk és megmérjük; tömegét – szükség esetén korrigálva – a keverék száraz tömegének százalékában fejezzük ki. A különbség alapján megkapjuk a második összetevő százalékát.

Megjegyzés:

Szigorúan az ajánlott hőmérsékleti tartományban kell maradni, mivel a melamin oldhatósága nagy mértékben függ a hőmérséklettől.

3.   ESZKÖZÖK ÉS REAGENSEK (az általános útmutatóban meghatározottakon kívül)

3.1.   Eszközök

| i. | Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik. |
| --- | --- |

i.

Legalább 200 ml űrtartalmú, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombik.

| ii. | Rázó vízfürdő vagy egyéb olyan eszköz, amely rázni és 90 ± 2 °C-on tudja tartani a lombikot. |
| --- | --- |

ii.

Rázó vízfürdő vagy egyéb olyan eszköz, amely rázni és 90 ± 2 °C-on tudja tartani a lombikot.

3.2.   Reagensek

| i. | Hangyasav (90 tömegszázalékos, relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,204 g/ml). Hígítsunk fel 890 ml 98–100 tömegszázalékos hangyasavat (relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,220 g/ml) vízzel 1 literre.
  A forró hangyasav erősen maró hatású, ezért fokozott körültekintéssel kell vele bánni. |
| --- | --- |

i.

Hangyasav (90 tömegszázalékos, relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,204 g/ml). Hígítsunk fel 890 ml 98–100 tömegszázalékos hangyasavat (relatív sűrűsége 20 °C-on: 1,220 g/ml) vízzel 1 literre.

A forró hangyasav erősen maró hatású, ezért fokozott körültekintéssel kell vele bánni.

| ii. | Híg ammóniaoldat: tömény ammóniaoldatból 80 ml-t (relatív sűrűsége 20 °C-on: 0,880) egészítsünk ki vízzel 1 literre. |
| --- | --- |

ii.

Híg ammóniaoldat: tömény ammóniaoldatból 80 ml-t (relatív sűrűsége 20 °C-on: 0,880) egészítsünk ki vízzel 1 literre.

4.   VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

Kövessük az általános útmutatóban leírtakat, majd a következőképpen járjunk el:

A legalább 200 ml-es, becsiszolt üvegdugóval ellátott Erlenmeyer-lombikban található próbadarab minden grammjához adjunk 100 ml hangyasavat. Tegyük rá az üvegdugót, és rázzuk fel a lombik tartalmát, hogy a minta átitatódjon. Rázassuk erőteljesen a lombikot rázó vízfürdőben 90 ± 2 °C-on egy órán keresztül. Hűtsük a lombikot szobahőmérsékletre. Dekantáljuk a folyadékot egy lemért szűrőtégelyen. Öntsünk a szálmaradékot tartalmazó lombikba 50 ml hangyasavat, kézzel rázzuk fel, és a lombik tartalmát szűrjük át a szűrőtégelyen. A visszamaradt szálakat vigyük át a szűrőtégelyre úgy, hogy a lombikot kis mennyiségű hangyasavval kiöblítjük. A tégelyt ürítsük ki leszívással, és a visszamaradó szálakat mossuk át egymást követően hangyasavval, forró vízzel, híg ammóniaoldattal, végezetül pedig hideg vízzel, miközben a tégelyt minden újabb anyag hozzáadása után leszívással kiürítjük. Ne alkalmazzunk leszívást addig, amíg mindegyik mosófolyadék teljesen le nem csöpögött a gravitáció hatására. Végül szívassuk le a tégelyt, a szálmaradékkal együtt szárítsuk meg, hűtsük le, és mérjük meg.

5.   AZ EREDMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA ÉS MEGADÁSA

Az eredményeket az általános útmutatóban meghatározottak szerint számítsuk ki. A „d” értéke pamutnál és aramidnál 1,02.

6.   PONTOSSÁG

Textilanyagok homogén keveréke esetében az e módszerrel nyerhető eredmények konfidenciahatára 95 %-os konfidenciaszinten legfeljebb ± 2.

3.   FEJEZET

A háromkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzése

BEVEZETÉS

A kémiai módszerrel történő mennyiségi elemzés általában az egyes komponensek szelektív feloldásán alapszik. Ennek a módszernek négy lehetséges változata van:

| 1. | Két különböző próbadarab alkalmazása esetén az első próbadarabból kioldjuk az (a) komponenst, a második próbadarabból pedig kioldjuk a (b) komponenst. Mindkét próbadarabnál megmérjük az oldhatatlan visszamaradt anyag tömegét, és a minták tömegveszteségéből kiszámítjuk a két oldható komponens százalékos arányát. A harmadik (c) komponens százalékos arányát a különbség alapján számítjuk ki. |
| --- | --- |

1.

Két különböző próbadarab alkalmazása esetén az első próbadarabból kioldjuk az (a) komponenst, a második próbadarabból pedig kioldjuk a (b) komponenst. Mindkét próbadarabnál megmérjük az oldhatatlan visszamaradt anyag tömegét, és a minták tömegveszteségéből kiszámítjuk a két oldható komponens százalékos arányát. A harmadik (c) komponens százalékos arányát a különbség alapján számítjuk ki.

| 2. | Két különböző próbadarab alkalmazása esetén az első próbadarabból kioldjuk az (a) komponenst, a második próbadarabból pedig kioldunk két komponenst (az (a)-t és a (b)-t). Megmérjük az első próbadarabból visszamaradt oldhatatlan anyag tömegét, és a tömegveszteségből kiszámítjuk az (a) komponens százalékos arányát. Megmérjük a második próbadarabból visszamaradt oldhatatlan anyag tömegét; ez a (c) komponensnek felel meg. A harmadik, (b) komponens százalékos arányát a különbség alapján számítjuk ki. |
| --- | --- |

2.

Két különböző próbadarab alkalmazása esetén az első próbadarabból kioldjuk az (a) komponenst, a második próbadarabból pedig kioldunk két komponenst (az (a)-t és a (b)-t). Megmérjük az első próbadarabból visszamaradt oldhatatlan anyag tömegét, és a tömegveszteségből kiszámítjuk az (a) komponens százalékos arányát. Megmérjük a második próbadarabból visszamaradt oldhatatlan anyag tömegét; ez a (c) komponensnek felel meg. A harmadik, (b) komponens százalékos arányát a különbség alapján számítjuk ki.

| 3. | Két különböző próbadarab alkalmazása esetén az első próbadarabból kioldunk két komponenst (az (a)-t és a (b)-t), a második próbadarabból pedig kioldunk ugyancsak két komponenst (a (b)-t és a (c)-t). A két mintából visszamaradó oldhatatlan anyag a (c), illetve az (a) komponensnek felelnek meg. A harmadik, (b) komponens százalékos arányát a különbség alapján számítjuk ki. |
| --- | --- |

3.

Két különböző próbadarab alkalmazása esetén az első próbadarabból kioldunk két komponenst (az (a)-t és a (b)-t), a második próbadarabból pedig kioldunk ugyancsak két komponenst (a (b)-t és a (c)-t). A két mintából visszamaradó oldhatatlan anyag a (c), illetve az (a) komponensnek felelnek meg. A harmadik, (b) komponens százalékos arányát a különbség alapján számítjuk ki.

| 4. | Egyetlen próbadarab alkalmazása esetén az egyik komponens eltávolítása után megmérjük – a másik két szálból álló – oldhatatlan visszamaradt anyag tömegét, és a tömegveszteségből kiszámítjuk az oldható komponens százalékos arányát. A visszamaradó részt alkotó két szál egyikét feloldjuk, az oldhatatlan komponenst megmérjük, és a tömegveszteségből kiszámítjuk a második oldódó komponens százalékos arányát. |
| --- | --- |

4.

Egyetlen próbadarab alkalmazása esetén az egyik komponens eltávolítása után megmérjük – a másik két szálból álló – oldhatatlan visszamaradt anyag tömegét, és a tömegveszteségből kiszámítjuk az oldható komponens százalékos arányát. A visszamaradó részt alkotó két szál egyikét feloldjuk, az oldhatatlan komponenst megmérjük, és a tömegveszteségből kiszámítjuk a második oldódó komponens százalékos arányát.

Ha lehet választani, az első három változat valamelyikét tanácsos alkalmazni.

Amennyiben vegyelemzést alkalmazunk, az elemzésért felelős szakértőnek ügyelnie kell arra, hogy olyan módszert válasszon, ahol az oldószer csak a megfelelő szála(ka)t oldja, míg a másik/többi szálat sértetlenül hagyja.

Példaképpen a 3. fejezet VI. pontjában szerepel egy táblázat, amely tartalmaz néhány háromkomponensű szálkeveréket, és mellettük bemutat néhány olyan, kétkomponensű textilszálkeveréknél alkalmazott módszert, amelyek elvben a feltüntetett háromkomponensű textilszálkeverékek elemzésénél is alkalmazhatók.

A hibalehetőségek minimalizálása érdekében minden lehetséges esetben ajánlott a fent említett négy változat közül legalább kettő alkalmazásával elvégezni a kémiai elemzést.

Mielőtt bármelyik elemzéshez hozzálátnánk, a keverékben jelenlévő összes szálféleség azonosítását el kell végezni. Egyes kémiai módszereknél előfordulhat, hogy a keverék oldható komponensének eltávolítására szolgáló reagensben az oldhatatlan komponens is részben feloldódik. A reagenseket lehetőleg úgy kell megválasztani, hogy csak csekély vagy semmilyen hatásuk ne legyen az oldhatatlan komponensre. Ha ismeretes, hogy az elemzés során tömegveszteség várható, az eredményeket ennek megfelelően kell korrigálni; az erre vonatkozó korrekciós tényezők adottak. A tényezőket több laboratóriumban határozták meg úgy, hogy az előkezeléssel megtisztított szálakat az adott elemzési módszerben használt reagenssel kezelték. Ezek a korrekciós tényezők csak az ép szálakra vonatkoznak, amennyiben a szálak a feldolgozás alatt vagy még azt megelőzően károsodtak, más korrekciós tényezőkre lehet szükség. Ha a negyedik változatot alkalmazzuk, ahol egy szövetszálat két különböző oldószer egymást követő hatásának vetünk alá, korrekciós tényezőket kell alkalmazni a két kezelés során a szál tömegében bekövetkező veszteség miatt. Mind a kézi, mind a kémiai szétválasztás esetében legalább két meghatározást kell elvégezni.

I.   A háromkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi kémiai elemzésének módszereire vonatkozó általános ismertető

A háromkomponensű textilszálkeverékek kémiai úton történő mennyiségi elemzéséhez megadott valamennyi módszerre vonatkozó információ.

I.1.   Cél és alkalmazási kör

A kétkomponensű textilszálkeverékek elemzésére szolgáló egyes módszerek alkalmazási köre meghatározza, hogy a módszer mely szálakra alkalmazható. (Lásd a kétkomponensű textilszálkeverék mennyiségi elemzésének egyes módszereiről szóló 2. fejezetet).

I.2.   Alapelv

A keverék komponenseinek azonosítása után megfelelő előkezeléssel el kell távolítani a nemszálasanyagot, majd a bevezetésben leírt szelektív kioldási eljárás négy változata közül egyet vagy többet kell alkalmazni. Azon esetek kivételével, ahol ez technikai nehézségekkel jár, előnyösebb a nagyobb részarányú szálkomponenst feloldani, hogy így végleges visszamaradt anyagként a kisebb részarányú szálkomponenst kapjuk.

I.3.   Eszközök és reagensek

I.3.1.   Eszközök

| I.3.1.1. | Szűrőtégelyek és olyan méretű mérőlombikok, amelyekbe beférnek a szűrőtégelyek vagy bármely más berendezés, amely azonos eredményt ad. |
| --- | --- |

I.3.1.1.

Szűrőtégelyek és olyan méretű mérőlombikok, amelyekbe beférnek a szűrőtégelyek vagy bármely más berendezés, amely azonos eredményt ad.

| I.3.1.2. | Szívópalack. |
| --- | --- |

I.3.1.2.

Szívópalack.

| I.3.1.3. | Exszikkátor, amely nedvességindikátorral megfestett szilikagélt tartalmaz. |
| --- | --- |

I.3.1.3.

Exszikkátor, amely nedvességindikátorral megfestett szilikagélt tartalmaz.

| I.3.1.4. | Szellőztethető szárítószekrény a próbadarabok 105 ± 3 °C-on történő szárítására. |
| --- | --- |

I.3.1.4.

Szellőztethető szárítószekrény a próbadarabok 105 ± 3 °C-on történő szárítására.

| I.3.1.5. | 0,0002 g pontosságú analitikai mérleg. |
| --- | --- |

I.3.1.5.

0,0002 g pontosságú analitikai mérleg.

| I.3.1.6. | Soxhlet extrakciós készülék vagy más, azonos eredményt adó eszköz. |
| --- | --- |

I.3.1.6.

Soxhlet extrakciós készülék vagy más, azonos eredményt adó eszköz.

I.3.2.   Reagensek

| I.3.2.1. | Újradesztillált petroléter, forráspont 40–60 °C között. |
| --- | --- |

I.3.2.1.

Újradesztillált petroléter, forráspont 40–60 °C között.

| I.3.2.2. | A többi reagenst az egyes módszerek ide vonatkozó pontjai adják meg.
  Minden felhasznált reagensnek vegytisztának kell lennie. |
| --- | --- |

I.3.2.2.

A többi reagenst az egyes módszerek ide vonatkozó pontjai adják meg.

Minden felhasznált reagensnek vegytisztának kell lennie.

| I.3.2.3. | Desztillált vagy ioncserélt víz. |
| --- | --- |

I.3.2.3.

Desztillált vagy ioncserélt víz.

| I.3.2.4. | Aceton. |
| --- | --- |

I.3.2.4.

Aceton.

| I.3.2.5. | Ortofoszforsav. |
| --- | --- |

I.3.2.5.

Ortofoszforsav.

| I.3.2.6. | Karbamid. |
| --- | --- |

I.3.2.6.

Karbamid.

| I.3.2.7. | Nátrium-bikarbonát. |
| --- | --- |

I.3.2.7.

Nátrium-bikarbonát.

I.4.   Kondicionálás és vizsgálati légtér

Mivel szárazanyag-tartalom meghatározására kerül sor, szükségtelen a próbadarabokat kondicionálni vagy a vizsgálatot klimatizált légtérben végezni.

I.5.   Laboratóriumi vizsgálati minta

Olyan laboratóriumi vizsgálati mintát készítsünk, amely reprezentálja a laboratóriumi nyers mintát, és előállítható belőle az összes szükséges, legalább 1 g tömegű próbadarab.

I.6.   A laboratóriumi vizsgálati minta előkezelése (12)

Ha a termékben olyan anyag található, amelyet a százalékos számításokhoz nem szabad figyelembe venni (lásd e rendelet 17. cikkét), azt először el kell távolítani egy olyan módszerrel, amely a szál összetevői közül egyikre sincs hatással.

Ennek érdekében a petroléterrel és vízzel eltávolítható nem szálas anyagok kivonása úgy történik, hogy a légszáraz mintát Soxhlet extraháló készülékben egy órán keresztül petroléteres kivonásnak vetjük alá, óránként legalább 6 ciklus sebességgel. A petrolétert hagyjuk elpárologni a mintából, amelyet ezután közvetlen kezeléssel extrahálunk, ami abból áll, hogy a próbadarabot szobahőmérsékleten egy órán keresztül vízben áztatjuk, majd ezt követően az áztatást egy további órán keresztül megismételjük 65 ± 5 °C hőmérsékletű vízben, a folyadékot időnként felkeverve. A folyadék és a próbadarab aránya 100:1 legyen. A felesleges vizet kipréseléssel, leszívatással vagy centrifugálással távolítsuk el a mintából, majd hagyjuk, hogy levegőn megszáradjon.

Elasztolefin vagy elasztolefint és más szálasanyagot (gyapjú, állati szőr, selyem, pamut, len, valódi kender, juta, manilakender, alfa, kókuszrost, seprűzanót, hócsalán, szizál, cupro, modál szál, fehérje, viszkóz, akril, poliamid vagy nejlon, poliészter és elaszto-multiészter) tartalmazó textilszál-keverékek esetében az imént ismertetett eljárást kissé módosítani kell, azaz a petrolétert acetonnal kell felváltani.

Ha a nemszálasanyag petroléterrel, illetve vízzel nem vonható ki, a fentebb leírt vizes eljárást olyan megfelelő módszerrel kell helyettesíteni, amely a szál összetevőit nem változtatja meg számottevő mértékben. Némely fehérítetlen, természetes növényi rostot tartalmazó szál esetében (például juta vagy kókuszrost) megjegyzendő, hogy a petroléterrel és vízzel végzett normál előkezelés nem távolítja el az összes nem szálas anyagot; ennek ellenére nem alkalmazunk további előkezelést, hacsak a minta nem tartalmaz vízben és petroléterben egyaránt oldhatatlan appretálószereket.

Az elemzésről készült jelentésnek részletesen ki kell térnie az alkalmazott előkezelési módszerekre.

I.7.   Vizsgálati eljárás

I.7.1.   Általános útmutató

I.7.1.1.   Szárítás

Az összes szárítási eljárást legalább négy, de legfeljebb 16 órán keresztül kell végezni 105 ± 3 °C-on szellőztetett szárítószekrényben, amelynek ajtaját végig zárva tartjuk. Ha a szárítás időtartama nem haladja meg a 14 órát, a próbadarabot a tömegállandóság ellenőrzése céljából meg kell mérni. A tömeg akkor tekinthető állandónak, ha további 60 perces szárítást követően a tömegváltozás kisebb, mint 0,05 %.

A szárítási, hűtési, valamint mérési eljárások során igyekezzünk elkerülni a szűrőtégelyek, mérőedények, próbadarabok vagy visszamaradt anyag puszta kézzel történő érintését.

A próbadarabokat mérőedényben szárítsuk, úgy, hogy a fedelet az edény mellé helyezzük. A szárítást követően a szárítószekrényből való kivételt megelőzően fedjük be a mérőedényt, és gyorsan helyezzük át az exszikkátorba.

A szűrőtégelyt mérőedényben szárítsuk, úgy, hogy közben a fedelet az edény mellé helyezzük. A szárítást követően fedjük be a mérőedényt, és gyorsan helyezzük át az exszikkátorba.

Ha nem szűrőtégelyt használtunk, a szárítószekrényben végzett szárítási folyamatot úgy kell elvégezni, hogy a szálak száraz tömegét veszteség nélkül meg lehessen határozni.

I.7.1.2.   Hűtés

Az exszikkátort a mérleg mellé helyezve minden hűtési műveletet addig folytatunk, amíg a mérőedény teljesen le nem hűlt, és ez két óránál nem lehet rövidebb.

I.7.1.3.   Tömegmérés

A hűtés után a mérőedényt az exszikkátorból kivéve, 2 percen belül mérjük le 0,0002 g pontossággal.

I.7.2.   Eljárás

Az előkezelt laboratóriumi vizsgálati mintából legalább 1 g tömegű próbadarabot készítünk. Vágjunk a szövetből, illetve fonalból körülbelül 10 mm hosszú darabokat, minél jobban bontsuk szét őket. A próbadarabo(ka)t mérőedény(ek)ben megszárítjuk, az exszikkátorban visszahűtjük, majd megmérjük. A próbadarabo(ka)t a vonatkozó uniós módszer megfelelő szakaszában meghatározott üvegedény(ek)be tesszük át, a mérőedény(eke)t azonnal megmérjük, és a különbség alapján megkapjuk a próbadarab(ok) tömegét; az alkalmazott módszer megfelelő pontjában leírtaknak megfelelően elvégezzük a vizsgálatokat. A visszamaradt anyago(ka)t mikroszkóp alatt megvizsgáljuk, hogy meggyőződjünk róla, a kezelés valóban teljes mértékben eltávolította a fonalból az oldható szála(ka)t.

I.8.   Az eredmények kiszámítása és megadása

Valamennyi komponens tömegét a keverékben lévő szálak teljes tömegének százalékában fejezzük ki. Az eredményeket tiszta, száraz tömegre adjuk meg, és (a) az egyezményes megengedett eltéréssel, valamint (b) az előkezelés és az elemzés során a nem szálas anyagban bekövetkező tömegveszteség figyelembevételéhez szükséges korrekciós tényezővel pontosítjuk.

I.8.1.   A tiszta, száraz szálak százalékos tömegének kiszámítása, a szálak tömegében az előkezelés során bekövetkező veszteségek figyelmen kívül hagyásával.

I.8.1.1.   -1. VÁLTOZAT -

Azokban az esetekben alkalmazható képletek, amikor a keverék egyik komponensét az egyik próbadarabból, egy másik komponensét pedig a második próbadarabból távolítják el:

Formula

Formula

Formula

| | P1 % a tiszta, száraz első komponens százaléka (az első próbadarabból az első reagenssel kioldott komponens); |
| --- | --- |

P1 % a tiszta, száraz első komponens százaléka (az első próbadarabból az első reagenssel kioldott komponens);

| | P2 % a tiszta, száraz második komponens százaléka (a második próbadarabból a második reagenssel kioldott komponens); |
| --- | --- |

P2 % a tiszta, száraz második komponens százaléka (a második próbadarabból a második reagenssel kioldott komponens);

| | P3 % a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (egyik próbadarabból sem kioldott komponens); |
| --- | --- |

P3 % a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (egyik próbadarabból sem kioldott komponens);

| | m1 az első próbadarab száraz tömege az előkezelést követően; |
| --- | --- |

m1 az első próbadarab száraz tömege az előkezelést követően;

| | m2 a második próbadarab száraz tömege az előkezelést követően; |
| --- | --- |

m2 a második próbadarab száraz tömege az előkezelést követően;

| | r1 az első próbadarabból az első reagenssel kioldott első komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege; |
| --- | --- |

r1 az első próbadarabból az első reagenssel kioldott első komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;

| | r2 a második próbadarabból a második reagenssel kioldott második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege; |
| --- | --- |

r2 a második próbadarabból a második reagenssel kioldott második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;

| | d1 az első próbadarabból nem kioldott második komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező (13), |
| --- | --- |

d1 az első próbadarabból nem kioldott második komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező (13),

| | d2 az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező; |
| --- | --- |

d2 az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;

| | d3 a második próbadarabból nem kioldott első komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező; |
| --- | --- |

d3 a második próbadarabból nem kioldott első komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;

| | d4 a második próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező; |
| --- | --- |

d4 a második próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;

I.8.1.2.   -2. VÁLTOZAT -

Azokban az esetekben alkalmazandó képletek, amikor az első próbadarabból az (a) komponenst távolítják el, meghagyva a másik két komponenst (b + c), a második próbadarabból pedig két komponenst (a + b) távolítanak el, meghagyva a harmadik komponenst (c):

Formula

Formula

Formula

| | P1 % a tiszta, száraz első komponens százaléka (az első próbadarabból az első reagenssel kioldott komponens); |
| --- | --- |

P1 % a tiszta, száraz első komponens százaléka (az első próbadarabból az első reagenssel kioldott komponens);

| | P2 % a tiszta, száraz második komponens százaléka (a második próbadarabból a második reagenssel az első komponenssel egy időben kioldott komponens); |
| --- | --- |

P2 % a tiszta, száraz második komponens százaléka (a második próbadarabból a második reagenssel az első komponenssel egy időben kioldott komponens);

| | P3 % a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (egyik próbadarabból sem kioldott komponens); |
| --- | --- |

P3 % a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (egyik próbadarabból sem kioldott komponens);

| | m1 az első próbadarab száraz tömege az előkezelést követően; |
| --- | --- |

m1 az első próbadarab száraz tömege az előkezelést követően;

| | m2 a második próbadarab száraz tömege az előkezelést követően; |
| --- | --- |

m2 a második próbadarab száraz tömege az előkezelést követően;

| | r1 az első próbadarabból az első reagenssel kioldott első komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege; |
| --- | --- |

r1 az első próbadarabból az első reagenssel kioldott első komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;

| | r2 a második próbadarabból a második reagenssel kioldott első és második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege; |
| --- | --- |

r2 a második próbadarabból a második reagenssel kioldott első és második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;

| | d1 az első próbadarabból nem kioldott második komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező; |
| --- | --- |

d1 az első próbadarabból nem kioldott második komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;

| | d2 az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező; |
| --- | --- |

d2 az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;

| | d4 a második próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező. |
| --- | --- |

d4 a második próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező.

I.8.1.3.   -3. VÁLTOZAT -

Azokban az esetekben alkalmazandó képletek, amikor az egyik próbadarabból két komponenst (a + b) távolítanak el, meghagyva a harmadik komponenst (c), majd egy másik próbadarabból két komponenst (b + c) távolítanak el, meghagyva az első komponenst (a):

Formula

Formula

Formula

| | P1 % a tiszta, száraz első komponens százaléka (a reagenssel kioldott komponens); |
| --- | --- |

P1 % a tiszta, száraz első komponens százaléka (a reagenssel kioldott komponens);

| | P2 % a tiszta, száraz második komponens százaléka (a reagenssel kioldott komponens); |
| --- | --- |

P2 % a tiszta, száraz második komponens százaléka (a reagenssel kioldott komponens);

| | P3 % a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (a reagenssel a második próbadarabból kioldott komponens); |
| --- | --- |

P3 % a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (a reagenssel a második próbadarabból kioldott komponens);

| | m1 az első próbadarab száraz tömege az előkezelést követően; |
| --- | --- |

m1 az első próbadarab száraz tömege az előkezelést követően;

| | m2 a második próbadarab száraz tömege az előkezelést követően; |
| --- | --- |

m2 a második próbadarab száraz tömege az előkezelést követően;

| | r1 az első próbadarabból az első reagenssel kioldott első és második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege; |
| --- | --- |

r1 az első próbadarabból az első reagenssel kioldott első és második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;

| | r2 a második próbadarabból a második reagenssel kioldott második és harmadik komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege; |
| --- | --- |

r2 a második próbadarabból a második reagenssel kioldott második és harmadik komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;

| | d2 az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező; |
| --- | --- |

d2 az első próbadarabból nem kioldott harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;

| | d3 a második próbadarabból nem kioldott első komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező; |
| --- | --- |

d3 a második próbadarabból nem kioldott első komponensnek a második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;

I.8.1.4.   -4. VÁLTOZAT -

Azokban az esetekben alkalmazandó képletek, amikor ugyanannak a próbadarabnak a segítségével két komponenst távolítanak el sikeresen a keverékből:

Formula

Formula

Formula

| | P1 % a tiszta, száraz első komponens százaléka (első oldható komponens); |
| --- | --- |

P1 % a tiszta, száraz első komponens százaléka (első oldható komponens);

| | P2 % a tiszta, száraz második komponens százaléka (második oldható komponens); |
| --- | --- |

P2 % a tiszta, száraz második komponens százaléka (második oldható komponens);

| | P3 % a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (oldhatatlan komponens); |
| --- | --- |

P3 % a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka (oldhatatlan komponens);

| | m a próbadarab száraz tömege az előkezelést követően; |
| --- | --- |

m a próbadarab száraz tömege az előkezelést követően;

| | r1 az első reagenssel kioldott első komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege; |
| --- | --- |

r1 az első reagenssel kioldott első komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;

| | r2 az első és második reagenssel kioldott első és második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege; |
| --- | --- |

r2 az első és második reagenssel kioldott első és második komponens eltávolítása után visszamaradó anyag száraz tömege;

| | d1 a második komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező; |
| --- | --- |

d1 a második komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;

| | d2 a harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező; |
| --- | --- |

d2 a harmadik komponensnek az első reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;

| | d3 a harmadik komponensnek az első és második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező; |
| --- | --- |

d3 a harmadik komponensnek az első és második reagensben bekövetkező tömegveszteségére vonatkozó korrekciós tényező;

1.8.2.   Az egyes komponensek százalékos arányának kiszámítása az egyezményes megengedett eltéréssel, illetve adott esetben az előkezelési folyamatok során bekövetkező tömegveszteségekre vonatkozó korrekciós tényezőkkel kiigazítva:

Amennyiben:

Formula
  Formula
  Formula

akkor:

Formula

Formula

Formula

| | P1A % a tiszta, száraz első komponens százaléka, a nedvességtartalom és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva; |
| --- | --- |

P1A % a tiszta, száraz első komponens százaléka, a nedvességtartalom és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva;

| | P2A % a tiszta, száraz második komponens százaléka, a nedvességtartalom és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva; |
| --- | --- |

P2A % a tiszta, száraz második komponens százaléka, a nedvességtartalom és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva;

| | P3A% a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka, a nedvességtartalom és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva; |
| --- | --- |

P3A% a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka, a nedvességtartalom és az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség értékével korrigálva;

| | P1 a tiszta, száraz első komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képletek egyikével számolva |
| --- | --- |

P1 a tiszta, száraz első komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képletek egyikével számolva

| | P2 a tiszta, száraz második komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képletek egyikével számolva |
| --- | --- |

P2 a tiszta, száraz második komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képletek egyikével számolva

| | P3 a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képletek egyikével számolva |
| --- | --- |

P3 a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka az I.8.1. pontban feltüntetett képletek egyikével számolva

| | a1 az első komponens egyezményes megengedett eltérése; |
| --- | --- |

a1 az első komponens egyezményes megengedett eltérése;

| | a2 a második komponens egyezményes megengedett eltérése; |
| --- | --- |

a2 a második komponens egyezményes megengedett eltérése;

| | a3 a harmadik komponens egyezményes megengedett eltérése; |
| --- | --- |

a3 a harmadik komponens egyezményes megengedett eltérése;

| | b1 az első komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során; |
| --- | --- |

b1 az első komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során;

| | b2 a második komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során; |
| --- | --- |

b2 a második komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során;

| | b3 a harmadik komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során; |
| --- | --- |

b3 a harmadik komponens százalékos tömegvesztesége az előkezelés során;

Amennyiben különleges előkezelést alkalmazunk, a b1, b2 és b3 értékeit lehetőség szerint úgy kell meghatározni, hogy mindkét összetevőt alávetjük az elemzés során alkalmazott előkezelésnek. Tiszta szálnak azt tekintjük, amely mentes a nem szálas anyagoktól, azokat kivéve, amelyeket rendes körülmények között (akár természeténél fogva, akár a gyártási eljárás következtében) tartalmaz abban az állapotban (fehérítetlen vagy fehérített), amelyben a vizsgált anyagban megtalálható.

Amennyiben nem állnak rendelkezésre a vizsgálatra szánt anyag gyártási eljárása során alkalmazott tiszta, elkülönített szálkomponensek, a b1, b2 és b3 azon átlagos értékeit kell használni, amelyeket a vizsgált keverékben találhatóhoz hasonló tiszta szálakkal végzett elemzések során nyertek.

Ha a petroléterrel és vízzel végzett szabályos előkezelést alkalmazzuk, a b1, b2 és b3 korrekciós tényezőket rendszerint nem kell figyelembe venni, kivéve a fehérítés nélküli pamut, len és kender esetében, ahol az előkezelés következtében előálló veszteséget egyezményesen 4 %-nak vesszük, valamint a polipropilén esetében, amelynél ez az érték 1 %.

Egyéb szálak esetében az előkezelésnek tulajdonítható veszteségeket általában figyelmen kívül hagyják a számításokban.

I.8.3.   Megjegyzés

A számításokra vonatkozó példák a 3. fejezet V. pontjában találhatók.

II.   A háromkomponensű textilszálkeverékek kézi szétválasztással végzett mennyiségi elemzésének módszere

II.1.   Alkalmazási kör

Ezt a módszert alkalmazzuk a textilszálak valamennyi típusánál, ha azok nem képeznek közvetlen keveréket, vagyis kézzel szétválaszthatók.

II.2.   Alapelv

A textil komponensek azonosítása után, megfelelő előkezeléssel eltávolítjuk a nemszálasanyagot, ezután a szálakat kézzel szétválasztjuk, megszárítjuk és lemérjük annak érdekében, hogy a keverékben meg lehessen határozni az egyes szálak részarányát.

II.3.   Eszközök

| II.3.1. | Mérőedény vagy más, azonos eredményt biztosító eszköz. |
| --- | --- |

II.3.1.

Mérőedény vagy más, azonos eredményt biztosító eszköz.

| II.3.2. | Exszikkátor, amely nedvességindikátorral megfestett szilikagélt tartalmaz. |
| --- | --- |

II.3.2.

Exszikkátor, amely nedvességindikátorral megfestett szilikagélt tartalmaz.

| II.3.3. | Szellőztethető szárítószekrény a próbadarabok 105 ± 3 °C-on való szárítására. |
| --- | --- |

II.3.3.

Szellőztethető szárítószekrény a próbadarabok 105 ± 3 °C-on való szárítására.

| II.3.4. | 0,0002 g mérési pontosságú analitikai mérleg. |
| --- | --- |

II.3.4.

0,0002 g mérési pontosságú analitikai mérleg.

| II.3.5. | Soxhlet extraháló készülék, vagy olyan készülék, amely azonos eredményt biztosít. |
| --- | --- |

II.3.5.

Soxhlet extraháló készülék, vagy olyan készülék, amely azonos eredményt biztosít.

| II.3.6. | Tű. |
| --- | --- |

II.3.6.

Tű.

| II.3.7. | Sodratszámláló készülék vagy más hasonló eszköz. |
| --- | --- |

II.3.7.

Sodratszámláló készülék vagy más hasonló eszköz.

II.4.   Reagensek

| II.4.1. | Újradesztillált petroléter, forráspontja 40–60 °C. |
| --- | --- |

II.4.1.

Újradesztillált petroléter, forráspontja 40–60 °C.

| II.4.2. | Desztillált vagy ioncserélt víz. |
| --- | --- |

II.4.2.

Desztillált vagy ioncserélt víz.

II.5.   Kondicionálás és vizsgálati légtér

Lásd I.4.

II.6.   Laboratóriumi vizsgálati minta

Lásd I.5.

II.7.   A laboratóriumi vizsgálati minták előkezelése

Lásd I.6.

II.8.   Eljárás

II.8.1.   A fonal elemzése

Az előkezelt laboratóriumi vizsgálati mintából vegyünk egy legalább egy g tömegű próbadarabot. Nagyon finom fonalak esetében az elemzést legalább 30 m hosszban kell elvégezni, függetlenül annak tömegétől.

A fonalat alkalmas hosszúságú darabokra vágjuk fel, és a szálakat tű segítségével, illetve szükség esetén sodratszámlálóval válasszuk szét egymástól. Az így nyert szálféleségeket előre lemért (kitárázott) mérőedényekbe helyezzük, és 105 ± 3 °C-on tömegállandóságig szárítjuk az I.7.1., valamint I.7.2. pontban leírtak szerint.

II.8.2.   Szövet elemzése

Az előkezelt laboratóriumi vizsgálati mintából a szövetszegélytől távol válasszunk ki egy legalább 1 g tömegű próbadarabot, amelyet a kirojtosodás elkerülése érdekében a szélek mentén gondosan levágunk, és amely a lánc vagy vetülékfonalakkal párhuzamosan, vagy kötött anyag esetén a szemsorok és szemoszlopok vonalában fut. Válasszuk szét a különböző szálféleségeket, gyűjtsük össze előre lemért mérőedényekben, és folytassuk az eljárást a II.8.1. pontban leírtaknak megfelelően.

II.9.   Az eredmények kiszámítása és megadása

Az egyes szálkomponensek tömegét a keverékben lévő szálak teljes tömegének százalékában fejezzük ki. Az eredményeket tiszta, száraz tömegre adjuk meg, és (a) az egyezményes megengedett eltéréssel, valamint (b) az előkezelés során előforduló tömegveszteség figyelembevételéhez szükséges korrekciós tényezővel pontosítjuk.

| II.9.1. | A tiszta, száraz szálak tömegszázalékának kiszámítása a szálak tömegében az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség figyelembevétele nélkül: | P1 % a tiszta, száraz első komponens százaléka; |
| --- | --- | --- |

II.9.1.

A tiszta, száraz szálak tömegszázalékának kiszámítása a szálak tömegében az előkezelés során bekövetkező tömegveszteség figyelembevétele nélkül:

Formula

Formula

Formula

P1 % a tiszta, száraz első komponens százaléka;

| | P2 % a tiszta, száraz második komponens százaléka; |
| --- | --- |

P2 % a tiszta, száraz második komponens százaléka;

| | P3 % a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka; |
| --- | --- |

P3 % a tiszta, száraz harmadik komponens százaléka;

| | m1 a tiszta, száraz első komponens tömege; |
| --- | --- |

m1 a tiszta, száraz első komponens tömege;

| | m2 a tiszta, száraz második komponens tömege; |
| --- | --- |

m2 a tiszta, száraz második komponens tömege;

| | m3 a tiszta, száraz harmadik komponens tömege; |
| --- | --- |

m3 a tiszta, száraz harmadik komponens tömege;

| II.9.2. | Az egyes komponensek százalékos arányának kiszámítása az egyezményes megengedett eltéréssel, illetve adott esetben az előkezelési folyamatok során bekövetkező tömegveszteségekre vonatkozó korrekciós tényezőkkel kiigazítva: lásd az I.8.2. pontot. |
| --- | --- |

II.9.2.

Az egyes komponensek százalékos arányának kiszámítása az egyezményes megengedett eltéréssel, illetve adott esetben az előkezelési folyamatok során bekövetkező tömegveszteségekre vonatkozó korrekciós tényezőkkel kiigazítva: lásd az I.8.2. pontot.

III.   A háromkomponensű szálkeverékek kézi és kémiai szétválasztással végzett mennyiségi elemzésének módszere

Ahol lehetséges, az egyes különálló komponensek bármilyen kémiai kezelése előtt – a szétválasztott komponensek arányát figyelembe véve – kézi szétválasztást kell alkalmazni.

IV.1.   A módszerek pontossága

A kétkomponensű keverékek egyes elemzési módszereiben jelzett pontosság a megismételhetőségre vonatkozik (ld. a kétkomponensű textilszálkeverékek mennyiségi elemzésének egyes módszereiről szóló 2. fejezetet).

A megismételhetőség a megbízhatóságot jelenti, vagyis azt, hogy a különböző laboratóriumok személyzete által, illetve eltérő időpontokban elvégzett vizsgálatok eredményeként kapott kísérleti értékek mennyire szoros egyezést mutatnak, ha ugyanazt a módszert alkalmazzák, és azonos, állandó keverékből származó próbadarabokból nyernek egyedi eredményeket.

A megismételhetőség fokát az eredmények 95 %-os konfidenciaszinten megadott konfidenciahatárai fejezik ki.

Ez azt jelenti, hogy a módszer azonos és állandó szálkeverékre történő szabályos és helyes alkalmazása esetében a különböző laboratóriumokban végzett elemzések sorozatában két eredmény eltérése 100 esetből csak 5-ben haladja meg a konfidenciahatárt.

A háromkomponensű keverék elemzési pontosságának meghatározásához a szokásos módon használjuk a háromkomponensű keverék elemzésére alkalmazott, kétkomponensű keverékek elemzésére szolgáló módszereknél feltüntetett értékeket.

Mivel a háromkomponensű keverékek mennyiségi kémiai elemzésének négy változata két kioldást igényel (az első három változat esetén két külön próbadarab alkalmazásával, a negyedik változatban egyetlen próbadarab alkalmazásával), és abból a feltevésből kiindulva, hogy E1 és E2 jelöli a kétkomponensű keverékek elemzésére szolgáló két módszer pontosságát, az egyes komponensekre kapott eredmények pontosságát a következő táblázat tartalmazza:

| Szálkomponens | Változatok |
| --- | --- |
| 1 | 2. és 3. | 4. |
| a | E1 | E1 | E1 |
| b | E2 | E1+E2 | E1+E2 |
| c | E1+E2 | E2 | E1+E2 |

Szálkomponens

Változatok

1

2. és 3.

4.

a

E1

E1

E1

b

E2

E1+E2

E1+E2

c

E1+E2

E2

E1+E2

Ha a negyedik változatot alkalmazzuk, a pontosság foka az első reagens által a (b) és (c) komponensekből álló visszamaradt anyagra gyakorolt – nehezen megbecsülhető – lehetséges hatás miatt a fentiekben szereplő módszerrel kiszámolt értéknél alacsonyabbnak bizonyulhat.

IV.2.   Vizsgálati jelentés

| IV.1. | Fel kell tüntetni az elemzés elvégzéséhez alkalmazott változato(ka)t, az alkalmazott módszereket, reagenseket és korrekciós tényezőket. |
| --- | --- |

IV.1.

Fel kell tüntetni az elemzés elvégzéséhez alkalmazott változato(ka)t, az alkalmazott módszereket, reagenseket és korrekciós tényezőket.

| IV.2. | Meg kell adni a különleges előkezelések adatait, ha voltak ilyenek (ld. I.6.). |
| --- | --- |

IV.2.

Meg kell adni a különleges előkezelések adatait, ha voltak ilyenek (ld. I.6.).

| IV.3. | Meg kell adni az egyéni eredményeket és a számtani középértéket, egy tizedesjegy pontossággal. |
| --- | --- |

IV.3.

Meg kell adni az egyéni eredményeket és a számtani középértéket, egy tizedesjegy pontossággal.

| IV.4. | Ahol lehetséges, jelezni kell az egyes komponensek elemzésére alkalmazott módszernek a IV.1. szakaszban szereplő táblázat szerint kiszámított pontosságát. |
| --- | --- |

IV.4.

Ahol lehetséges, jelezni kell az egyes komponensek elemzésére alkalmazott módszernek a IV.1. szakaszban szereplő táblázat szerint kiszámított pontosságát.

V.   Példák egyes háromkomponensű keverékekben lévő komponensek százalékos arányának kiszámítására a I.8.1. pontban meghatározott egyes változatok alkalmazásával

Vegyük azt az esetet, amikor egy szálkeverék minőségi elemzése során a következő komponenseket kaptuk a keverékben: 1. kártolt gyapjú; 2. nejlon (poliamid); 3. fehérítetlen pamut.

1.   VÁLTOZAT

Ennek a változatnak az alkalmazásával, vagyis két különböző próbadarab használatával, ahol az egyik komponenst (a = gyapjú) az első próbadarabból, egy másik komponenst (b = poliamid) pedig a második próbadarabból távolítanak el kioldással, az alábbi eredményeket lehet elérni:

| 1. | Az első próbadarab száraz tömege az előkezelést követően (m1) = 1,6000 g |
| --- | --- |

1.

Az első próbadarab száraz tömege az előkezelést követően (m1) = 1,6000 g

| 2. | Lúgos nátrium-hipoklorittal történő kezelés után visszamaradt anyag száraz tömege (poliamid+pamut) (r1) = 1,4166 g |
| --- | --- |

2.

Lúgos nátrium-hipoklorittal történő kezelés után visszamaradt anyag száraz tömege (poliamid+pamut) (r1) = 1,4166 g

| 3. | A második próbadarab száraz tömege az előkezelést követően (m2) = 1,8000 g |
| --- | --- |

3.

A második próbadarab száraz tömege az előkezelést követően (m2) = 1,8000 g

| 4. | Hangyasavval történő kezelés után visszamaradt anyag száraz tömege (gyapjú+pamut) (r2) = 0,9000 g |
| --- | --- |

4.

Hangyasavval történő kezelés után visszamaradt anyag száraz tömege (gyapjú+pamut) (r2) = 0,9000 g

A lúgos nátrium-hipoklorittal történő kezelés nem okoz tömegveszteséget a poliamidnál, míg a fehérítetlen pamut 3 %-ot veszít tömegéből, ezért d1 = 1,0 és d2 = 1,03.

A hangyasavval történő kezelés nem okoz tömegveszteséget sem a gyapjúnál, sem a fehérítetlen pamutnál, ezért d3 és d4 = 1,0.

Ha a kémiai elemzéssel elért eredményeket és a korrekciós tényezőket behelyettesítjük az I.8.1.1 pontban szereplő képletbe, az alábbi eredményt kapjuk:

| | P1 % (gyapjú) = [1,03/1,0 – 1,03 × 1,4166/1,6000 + 0,9000/1,8000 × (1 – 1,03/1,0)] × 100 = 10,30 |
| --- | --- |

P1 % (gyapjú) = [1,03/1,0 – 1,03 × 1,4166/1,6000 + 0,9000/1,8000 × (1 – 1,03/1,0)] × 100 = 10,30

| | P2 % (poliamid) = [1,0/1,0 – 1,0 × 0,9000/1,8000 + 1,4166/1,6000 × (1– 1,0/,0)] × 100 = 50,00 |
| --- | --- |

P2 % (poliamid) = [1,0/1,0 – 1,0 × 0,9000/1,8000 + 1,4166/1,6000 × (1– 1,0/,0)] × 100 = 50,00

| | P3 % (pamut) = 100 – (10,30 + 50,00) = 39,70 |
| --- | --- |

P3 % (pamut) = 100 – (10,30 + 50,00) = 39,70

Az egyes tiszta, száraz szálak százalékos aránya a keverékben a következő:

| gyapjú | 10,30 % |
| --- | --- |
| poliamid | 50,00 % |
| pamut | 39,70 % |

gyapjú

10,30 %

poliamid

50,00 %

pamut

39,70 %

Ezeket a százalékokat az I.8.2. pontban szereplő képleteknek megfelelően, az egyezményes megengedett eltérések és az előkezelés okozta bármilyen tömegveszteség miatti korrekciós tényezők figyelembevételével javítani kell.

A IX. mellékletben jelzett egyezményes megengedett eltérések a következők: kártolt gyapjú 17,0 %, poliamid 6,25 %, pamut 8,5 %; a fehérítetlen pamutban ezenkívül 4 %-os tömegveszteség mutatható ki a petroléterrel és vízzel történő előkezelés után.

Ezért:

| | P1A % (gyapjú) = 10,30 × [1 + (17,0 + 0,0)/100]/[10,30 × (1 + (17,0 + 0,0)/100) + 50,00 × (1 + (6,25 + 0,0)/100) + 39,70 × (1 + (8,5 + 4,0/100)] × 100 = 10,97 |
| --- | --- |

P1A % (gyapjú) = 10,30 × [1 + (17,0 + 0,0)/100]/[10,30 × (1 + (17,0 + 0,0)/100) + 50,00 × (1 + (6,25 + 0,0)/100) + 39,70 × (1 + (8,5 + 4,0/100)] × 100 = 10,97

| | P2A % (poliamid) = 50,0 × (1 + (6,25 + 0,0)/100)/109,8385 × 100 = 48,37 |
| --- | --- |

P2A % (poliamid) = 50,0 × (1 + (6,25 + 0,0)/100)/109,8385 × 100 = 48,37

| | P3A % (pamut) = 100 - (10,97 + 48,37) = 40,66 |
| --- | --- |

P3A % (pamut) = 100 - (10,97 + 48,37) = 40,66

A fonal nyersanyag-összetétele tehát a következő:

| poliamid | 48,4 % |
| --- | --- |
| pamut | 40,6 % |
| gyapjú | 11,0 % |
| | 100,0 % |

poliamid

48,4 %

pamut

40,6 %

gyapjú

11,0 %

100,0 %

4.   VÁLTOZAT

Vegyük azt az esetet, amikor egy szálkeverék minőségi elemzése során a következő komponenseket kaptuk a keverékben: kártolt gyapjú, viszkóz, fehérítetlen pamut.

Tételezzük fel, hogy a 4. változatot alkalmazzuk, azaz egyetlen próbadarab keverékéből egymást követően eltávolítunk két komponenst, és az alábbi eredmények születnek:

| 1. | A próbadarab száraz tömege az előkezelést követően (m1) = 1,6000 g |
| --- | --- |

1.

A próbadarab száraz tömege az előkezelést követően (m1) = 1,6000 g

| 2. | Lúgos nátrium-hipoklorittal történő kezelés után visszamaradt anyag száraz tömege (poliamid+pamut)
  (r1) = 1,4166 g |
| --- | --- |

2.

Lúgos nátrium-hipoklorittal történő kezelés után visszamaradt anyag száraz tömege (poliamid+pamut)

(r1) = 1,4166 g

| 3. | Az r1 visszamaradó anyag második, cink-kloriddal/hangyasavval történő kezelése (pamut) után visszamaradó anyag száraz tömege
  (r2) = 0,6630 g |
| --- | --- |

3.

Az r1 visszamaradó anyag második, cink-kloriddal/hangyasavval történő kezelése (pamut) után visszamaradó anyag száraz tömege

(r2) = 0,6630 g

A lúgos nátrium-hipoklorittal történő kezelés nem okoz tömegveszteséget a viszkóznál, míg a fehérítetlen pamut 3 %-ot veszít tömegéből, ezért d1 = 1,0 és d2 = 1,03.

A hangyasavval/cink-kloriddal történő kezelés eredményeképpen a pamut tömege 4 %-kal nő, így d3 = 1,03×0,96 = 0,9888, kerekítve 0,99, (ahol d3 a harmadik komponens korrekciós tényezője az első és második reagensben bekövetkező tömegveszteségre vagy tömegnövekedésre vonatkozóan).

Ha a kémiai elemzéssel elért eredményeket és a korrekciós tényezőket behelyettesítjük az I.8.1.4. pontban szereplő képletekbe, az alábbi eredményt kapjuk:

| | P2 % (viszkóz) = 1,0 × 1,4166/1,6000 × 100 – 1,0/1,03 × 40,98 = 48,75 % |
| --- | --- |

P2 % (viszkóz) = 1,0 × 1,4166/1,6000 × 100 – 1,0/1,03 × 40,98 = 48,75 %

| | P3 % (pamut) = 0,99 × 0,6630/1,6000 × 100 = 41,02 % |
| --- | --- |

P3 % (pamut) = 0,99 × 0,6630/1,6000 × 100 = 41,02 %

| | P1 % (gyapjú) = 100 - (48,75 + 41,02) = 10,23 % |
| --- | --- |

P1 % (gyapjú) = 100 - (48,75 + 41,02) = 10,23 %

Mint azt már az 1. változatnál jeleztük, a százalékokat korrigálni kell az I.8.2. pontban szereplő képletekkel.

P1A % (gyapjú) = 10,23 × [1 + (17,0 + 0,0/100)]/[10,23 × (1 + (17,00 + 0,0)/100) + 48,75 × (1 + (13 + 0,0/100) + 41,02 × (1 + (8,5 + 4,0)/100)] × 100 = 10,57 %

P2A % (viszkóz) = 48,75 × [1 + (13 + 0,0)/100]/113,2041 × 100 = 48,65 %

P3A % (pamut) = 100 - (10,57 + 48,65) = 40,78 %

A szálkeverék nyersanyag-összetétele tehát a következő:

| viszkóz | 48,6 % |
| --- | --- |
| pamut | 40,8 % |
| gyapjú | 10,6 % |
| | 100,0 % |

viszkóz

48,6 %

pamut

40,8 %

gyapjú

10,6 %

100,0 %

VI.   Olyan jellemző háromkomponensű keverékek táblázata, amelyek a kétkomponensű keverékek elemzéséhez használt uniós módszerekkel elemezhetők (szemléltetésül)

| Keverék sz. | Szálkomponensek | Változat | Kétkomponensű textilszálkeverékek elemzéséhez használt módszer száma és reagensek |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. komponens | 2. komponens | 3. komponens |
| 1. | gyapjú vagy szőr | viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak | pamut | 1. és/vagy 4. | 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 3. (cink-klorid/hangyasav) |
| 2. | gyapjú vagy szőr | 6 vagy 6-6 poliamid | pamut, viszkóz, cupro vagy modál | 1. és/vagy 4. | 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%) |
| 3. | gyapjú, szőr vagy selyem | egyes klórszálak | viszkóz, cupro, modál vagy pamut | 1. és/vagy 4. | 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%) |
| 4. | gyapjú vagy szőr | 6 vagy 6-6 poliamid | poliészter, polipropilén, akril vagy üvegszál | 1. és/vagy 4. | 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 4. (hangyasav, 80 % tömeg%) |
| 5. | gyapjú, szőr vagy selyem | egyes klórszálak | poliészter, akril, poliamid vagy üvegszál | 1. és/vagy 4. | 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%) |
| 6. | selyem | gyapjú vagy szőr | poliészter | 2 | 11. (kénsav, 75 tömeg%) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) |
| 7. | 6 vagy 6-6 poliamid | akril | pamut, viszkóz, cupro vagy modál | 1. és/vagy 4. | 4. (hangyasav, 80 tömeg%) és 8. (dimetil-formamid) |
| 8. | egyes klórszálak | 6 vagy 6-6 poliamid | pamut, viszkóz, cupro vagy modál | 1. és/vagy 4. | 8. (dimetil-formamid) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)
  vagy 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%) |
| 9. | akril | 6 vagy 6-6 poliamid | poliészter | 1. és/vagy 4. | 8. (dimetil-formamid) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%) |
| 10. | acetát | 6 vagy 6-6 poliamid | viszkóz, pamut, cupro vagy modál | 4 | 1. (aceton) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%) |
| 11. | egyes klórszálak | akril | poliamid | 2. és/vagy 4. | 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%) és 8. (dimetil-formamid) |
| 12. | egyes klórszálak | 6 vagy 6-6 poliamid | akril | 1. és/vagy 4. | 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%) |
| 13. | 6 vagy 6-6 poliamid | viszkóz, cupro, modál vagy pamut | poliészter | 4 | 4. (hangyasav, 80 tömeg%) és 7. (kénsav, 75 tömeg%) |
| 14. | acetát | viszkóz, cupro, modál vagy pamut | poliészter | 4 | 1. (aceton) és 7. (kénsav, 75 tömeg%) |
| 15. | akril | viszkóz, cupro, modál vagy pamut | poliészter | 4 | 8. (dimetil-formamid) és 7. (kénsav, 75 tömeg%) |
| 16. | acetát | gyapjú, szőr vagy selyem | pamut, viszkóz, cupro, modál, poliamid, poliészter, akril | 4 | 1. (aceton) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) |
| 17. | triacetát | gyapjú, szőr vagy selyem | pamut, viszkóz, cupro, modál, poliamid, poliészter, akril | 4 | 6. (diklór-metán) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) |
| 18. | akril | gyapjú, szőr vagy selyem | poliészter | 1. és/vagy 4. | 8. (dimetil-formamid) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) |
| 19. | akril | selyem | gyapjú vagy szőr | 4 | 8. (dimetil-formamid) és 11. (kénsav, 75 tömeg%) |
| 20. | akril | gyapjú, szőr vagy selyem | pamut, viszkóz, cupro vagy modál | 1. és/vagy 4. | 8. (dimetil-formamid) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) |
| 21. | gyapjú, szőr vagy selyem | pamut, viszkóz, modál, cupro | poliészter | 4 | 2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 7. (kénsav, 75 %) |
| 22. | viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak | pamut | poliészter | 2. és/vagy 4. | 3. (cink-klorid/hangyasav) és 7. (kénsav, 75 tömeg%) |
| 23. | akril | viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak | pamut | 4 | 8. (dimetil-formamid) és 3. (cink-klorid/hangyasav) |
| 24. | egyes klórszálak | viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak | pamut | 1. és/vagy 4. | 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%) és 3. (cink-klorid/hangyasav) vagy 8. (dimetil-formamid) és 3. (cink-klorid/hangyasav) |
| 25. | acetát | viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak | pamut | 4 | 1. (aceton) és 3. (cink-klorid/hangyasav) |
| 26. | triacetát | viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak | pamut | 4 | 6. (diklór-metán) és 3. (cink-klorid/hangyasav) |
| 27. | acetát | selyem | gyapjú vagy szőr | 4 | 1. (aceton) és 11. (kénsav, 75 tömeg%) |
| 28. | triacetát | selyem | gyapjú vagy szőr | 4 | 6. (diklór-metán) és 11. (kénsav, 75 tömeg%) |
| 29. | acetát | akril | pamut, viszkóz, cupro vagy modál | 4 | 1. (aceton) és 8. (dimetil-formamid) |
| 30. | triacetát | akril | pamut, viszkóz, cupro vagy modál | 4 | 6. (diklór-metán) és 8. (dimetil-formamid) |
| 31. | triacetát | 6 vagy 6-6 poliamid | pamut, viszkóz, cupro vagy modál | 4 | 6. (diklór-metán) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%) |
| 32. | triacetát | pamut, viszkóz, cupro vagy modál | poliészter | 4 | 6. (diklór-metán) és 7. (kénsav, 75 tömeg%) |
| 33. | acetát | 6 vagy 6-6 poliamid | poliészter vagy akril | 4 | 1. (aceton) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%) |
| 34. | acetát | akril | poliészter | 4 | 1. (aceton) és 8. (dimetil-formamid) |
| 35. | egyes klórszálak | pamut, viszkóz, cupro vagy modál | poliészter | 4 | 8. (dimetil-formamid) és 7. (kénsav, 75 tömeg %)
  vagy 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg %) és 7. (kénsav, 75 tömeg %) |
| 36. | pamut | poliészter | elasztolefin | 2. és/vagy 4. | 7. (kénsav, 75 tömeg%) és 14. (tömény kénsav) |
| 37. | egyes modakril szálak | poliészter | melamin | 2. és/vagy 4. | 8. (dimetil-formamid) és 14. (tömény kénsav) |

Keverék sz.

Szálkomponensek

Változat

Kétkomponensű textilszálkeverékek elemzéséhez használt módszer száma és reagensek

1. komponens

2. komponens

3. komponens

1.

gyapjú vagy szőr

viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak

pamut

1. és/vagy 4.

2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 3. (cink-klorid/hangyasav)

2.

gyapjú vagy szőr

6 vagy 6-6 poliamid

pamut, viszkóz, cupro vagy modál

1. és/vagy 4.

2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)

3.

gyapjú, szőr vagy selyem

egyes klórszálak

viszkóz, cupro, modál vagy pamut

1. és/vagy 4.

2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%)

4.

gyapjú vagy szőr

6 vagy 6-6 poliamid

poliészter, polipropilén, akril vagy üvegszál

1. és/vagy 4.

2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 4. (hangyasav, 80 % tömeg%)

5.

gyapjú, szőr vagy selyem

egyes klórszálak

poliészter, akril, poliamid vagy üvegszál

1. és/vagy 4.

2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%)

6.

selyem

gyapjú vagy szőr

poliészter

2

11. (kénsav, 75 tömeg%) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit)

7.

6 vagy 6-6 poliamid

akril

pamut, viszkóz, cupro vagy modál

1. és/vagy 4.

4. (hangyasav, 80 tömeg%) és 8. (dimetil-formamid)

8.

egyes klórszálak

6 vagy 6-6 poliamid

pamut, viszkóz, cupro vagy modál

1. és/vagy 4.

8. (dimetil-formamid) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)

vagy 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)

9.

akril

6 vagy 6-6 poliamid

poliészter

1. és/vagy 4.

8. (dimetil-formamid) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)

10.

acetát

6 vagy 6-6 poliamid

viszkóz, pamut, cupro vagy modál

4

1. (aceton) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)

11.

egyes klórszálak

akril

poliamid

2. és/vagy 4.

9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%) és 8. (dimetil-formamid)

12.

egyes klórszálak

6 vagy 6-6 poliamid

akril

1. és/vagy 4.

9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)

13.

6 vagy 6-6 poliamid

viszkóz, cupro, modál vagy pamut

poliészter

4

4. (hangyasav, 80 tömeg%) és 7. (kénsav, 75 tömeg%)

14.

acetát

viszkóz, cupro, modál vagy pamut

poliészter

4

1. (aceton) és 7. (kénsav, 75 tömeg%)

15.

akril

viszkóz, cupro, modál vagy pamut

poliészter

4

8. (dimetil-formamid) és 7. (kénsav, 75 tömeg%)

16.

acetát

gyapjú, szőr vagy selyem

pamut, viszkóz, cupro, modál, poliamid, poliészter, akril

4

1. (aceton) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit)

17.

triacetát

gyapjú, szőr vagy selyem

pamut, viszkóz, cupro, modál, poliamid, poliészter, akril

4

6. (diklór-metán) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit)

18.

akril

gyapjú, szőr vagy selyem

poliészter

1. és/vagy 4.

8. (dimetil-formamid) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit)

19.

akril

selyem

gyapjú vagy szőr

4

8. (dimetil-formamid) és 11. (kénsav, 75 tömeg%)

20.

akril

gyapjú, szőr vagy selyem

pamut, viszkóz, cupro vagy modál

1. és/vagy 4.

8. (dimetil-formamid) és 2. (lúgos nátrium-hipoklorit)

21.

gyapjú, szőr vagy selyem

pamut, viszkóz, modál, cupro

poliészter

4

2. (lúgos nátrium-hipoklorit) és 7. (kénsav, 75 %)

22.

viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak

pamut

poliészter

2. és/vagy 4.

3. (cink-klorid/hangyasav) és 7. (kénsav, 75 tömeg%)

23.

akril

viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak

pamut

4

8. (dimetil-formamid) és 3. (cink-klorid/hangyasav)

24.

egyes klórszálak

viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak

pamut

1. és/vagy 4.

9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg%) és 3. (cink-klorid/hangyasav) vagy 8. (dimetil-formamid) és 3. (cink-klorid/hangyasav)

25.

acetát

viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak

pamut

4

1. (aceton) és 3. (cink-klorid/hangyasav)

26.

triacetát

viszkóz, cupro vagy meghatározott típusú modál szálak

pamut

4

6. (diklór-metán) és 3. (cink-klorid/hangyasav)

27.

acetát

selyem

gyapjú vagy szőr

4

1. (aceton) és 11. (kénsav, 75 tömeg%)

28.

triacetát

selyem

gyapjú vagy szőr

4

6. (diklór-metán) és 11. (kénsav, 75 tömeg%)

29.

acetát

akril

pamut, viszkóz, cupro vagy modál

4

1. (aceton) és 8. (dimetil-formamid)

30.

triacetát

akril

pamut, viszkóz, cupro vagy modál

4

6. (diklór-metán) és 8. (dimetil-formamid)

31.

triacetát

6 vagy 6-6 poliamid

pamut, viszkóz, cupro vagy modál

4

6. (diklór-metán) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)

32.

triacetát

pamut, viszkóz, cupro vagy modál

poliészter

4

6. (diklór-metán) és 7. (kénsav, 75 tömeg%)

33.

acetát

6 vagy 6-6 poliamid

poliészter vagy akril

4

1. (aceton) és 4. (hangyasav, 80 tömeg%)

34.

acetát

akril

poliészter

4

1. (aceton) és 8. (dimetil-formamid)

35.

egyes klórszálak

pamut, viszkóz, cupro vagy modál

poliészter

4

8. (dimetil-formamid) és 7. (kénsav, 75 tömeg %)

vagy 9. (széndiszulfid/aceton, 55,5/44,5 tömeg %) és 7. (kénsav, 75 tömeg %)

36.

pamut

poliészter

elasztolefin

2. és/vagy 4.

7. (kénsav, 75 tömeg%) és 14. (tömény kénsav)

37.

egyes modakril szálak

poliészter

melamin

2. és/vagy 4.

8. (dimetil-formamid) és 14. (tömény kénsav)

---

(1)  Bizonyos esetekben szükséges az egyes próbadarabok előkezelése.

(2)  Kiszerelt és késztermékek vonatkozásában lásd a 7. pontot.

(3)  Lásd az 1. pontot.

(4)  A laboratóriumi kártológépet szálkeverővel is lehet helyettesíteni, illetve a szálakat a „pászmák és selejtek” módszerével is lehet keverni.

(5)  Ha a kiszerelési egységek egy arra alkalmas motollára felvethetők, egyszerre több is csévélhető.

(6)  A 12. módszer kivétel. Ez ugyanis a két összetevő egyikében található egyik anyag meghatározásán alapszik.

(7)  Lásd az 1.1. fejezetet.

(8)  Az elemzés elvégzése előtt ellenőrizni kell a modakrilok és klórszálak oldódását a reagensben.

(9)  Az elemzés elvégzése előtt ellenőrizni kell a polivinil-klorid műszálak oldódását a reagensben.

(10)  A vadselyem, például tussah, a 75 % tömegszázalékos kénsavban nem oldódik fel teljes mértékben.

(11)  Lásd például a Melliand Textilberichte 56 (1975), 643-645. oldalain leírt berendezést.

(12)  Lásd az 1.1. fejezetet.

(13)  A d értékei a kétkomponensű szálkeverékek elemzésére szolgáló különféle módszerekre vonatkozó melléklet 2. fejezetében találhatók

2010. május 18., keddIX. MELLÉKLET

A TEXTILTERMÉKEKBEN TALÁLHATÓ SZÁLAK TÖMEGÉNEK KISZÁMÍTÁSÁHOZ HASZNÁLT MEGENGEDETT ELTÉRÉSEK

(17. cikk (2) bekezdés)

| Sorszám | Szál | Százalék |
| --- | --- | --- |
| 1 - 2. | Gyapjú és állati szőr: | |
| fésült szálak | 18,25 |
| kártolt szálak | 17,00 (1) |
| 3. | Állati szőr: | |
| fésült szálak | 18,25 |
| kártolt szálak | 17,00 (1) |
| Lószőr: | |
| fésült szálak | 16,00 |
| kártolt szálak | 15,00 |
| 4. | Selyem | 11,00 |
| 5. | Pamut: | |
| szokásos szálak | 8,50 |
| mercerezett szálak | 10,50 |
| 6. | Kapok | 10,90 |
| 7. | Len | 12,00 |
| 8. | Kender | 12,00 |
| 9. | Juta | 17,00 |
| 10. | Manilakender | 14,00 |
| 11. | Alfafű | 14,00 |
| 12. | Kókusz | 13,00 |
| 13. | Seprűzanót | 14,00 |
| 14. | Rami (fehérített rost) | 8,50 |
| 15. | Szizál | 14,00 |
| 16. | Indiai kender | 12,00 |
| 17. | Heneken (mexikói szizál) | 14,00 |
| 18. | Kantala korr. | 14,00 |
| 19. | Acetát | 9,00 |
| 20. | Alginát | 20,00 |
| 21. | Cupro (rézoxid-szál) | 13,00 |
| 22. | Modál | 13,00 |
| 23. | Fehérje | 17,00 |
| 24. | Triacetát | 7,00 |
| 25. | Viszkóz | 13,00 |
| 26. | Akril | 2,00 |
| 27. | Klórszál | 2,00 |
| 28. | Fluorszál | 0,00 |
| 29. | Modakril | 2,00 |
| 30. | Poliamid vagy nejlon: | |
| vágott szál | 6,25 |
| végtelen szál | 5,75 |
| 31. | Aramid | 8,00 |
| 32. | Poliimid | 3,50 |
| 33. | Lyocell | 13,00 |
| 34. | Polilaktid | 1,50 |
| 35. | Poliészter: | |
| vágott szál | 1,50 |
| végtelen szál | 1,50 |
| 36. | Polietilén | 1,50 |
| 37. | Polipropilén | 2,00 |
| 38. | Polikarbamid | 2,00 |
| 39. | Poliuretán: | |
| vágott szál | 3,50 |
| végtelen szál | 3,00 |
| 40. | Vinilszál | 5,00 |
| 41. | Trivinil | 3,00 |
| 42. | Elasztodién | 1,00 |
| 43. | Elasztán | 1,50 |
| 44. | Üvegszál: | |
| 5μm átlagos átmérő felett | 2,00 |
| legfeljebb 5μm átlagos átmérőig | 3,00 |
| 45. | Fémszál | 2,00 |
| Metallizált szál | 2,00 |
| Azbeszt | 2,00 |
| Papírfonal | 13,75 |
| 46. | Elaszto-multiészter | 1,50 |
| 47. | Elasztolefin | 1,50 |
| 48. | Melamin | 7,00 |

Sorszám

Szál

Százalék

1 - 2.

Gyapjú és állati szőr:

fésült szálak

18,25

kártolt szálak

17,00 (1)

3.

Állati szőr:

fésült szálak

18,25

kártolt szálak

17,00 (1)

Lószőr:

fésült szálak

16,00

kártolt szálak

15,00

4.

Selyem

11,00

5.

Pamut:

szokásos szálak

8,50

mercerezett szálak

10,50

6.

Kapok

10,90

7.

Len

12,00

8.

Kender

12,00

9.

Juta

17,00

10.

Manilakender

14,00

11.

Alfafű

14,00

12.

Kókusz

13,00

13.

Seprűzanót

14,00

14.

Rami (fehérített rost)

8,50

15.

Szizál

14,00

16.

Indiai kender

12,00

17.

Heneken (mexikói szizál)

14,00

18.

Kantala korr.

14,00

19.

Acetát

9,00

20.

Alginát

20,00

21.

Cupro (rézoxid-szál)

13,00

22.

Modál

13,00

23.

Fehérje

17,00

24.

Triacetát

7,00

25.

Viszkóz

13,00

26.

Akril

2,00

27.

Klórszál

2,00

28.

Fluorszál

0,00

29.

Modakril

2,00

30.

Poliamid vagy nejlon:

vágott szál

6,25

végtelen szál

5,75

31.

Aramid

8,00

32.

Poliimid

3,50

33.

Lyocell

13,00

34.

Polilaktid

1,50

35.

Poliészter:

vágott szál

1,50

végtelen szál

1,50

36.

Polietilén

1,50

37.

Polipropilén

2,00

38.

Polikarbamid

2,00

39.

Poliuretán:

vágott szál

3,50

végtelen szál

3,00

40.

Vinilszál

5,00

41.

Trivinil

3,00

42.

Elasztodién

1,00

43.

Elasztán

1,50

44.

Üvegszál:

5μm átlagos átmérő felett

2,00

legfeljebb 5μm átlagos átmérőig

3,00

45.

Fémszál

2,00

Metallizált szál

2,00

Azbeszt

2,00

Papírfonal

13,75

46.

Elaszto-multiészter

1,50

47.

Elasztolefin

1,50

48.

Melamin

7,00

---

(1)  A 17,00 %-os megengedett eltérést kell alkalmazni olyankor is, ha nem lehet megállapítani, hogy a gyapjút, illetve állati szőrt tartalmazó textiltermék fésült-e vagy kártolt.

2010. május 18., keddX. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK

| 2008/121/EK
  irányelv | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk, (1) bekezdés | 4. cikk, (1) bekezdés |
| 1. cikk, (2) bekezdés | 2. cikk, (2) bekezdés |
| 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont | 3. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, bevezető szöveg | 3. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |
| 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, i. alpont | 3. cikk, (1) bekezdés, b) pont, i. alpont |
| 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, ii. alpont | 3. cikk, (1) bekezdés, b) pont, ii. alpont |
| 2. cikk, (2) bekezdés, bevezető szöveg | 2. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |
| 2. cikk, (2) bekezdés, a) pont | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| 2. cikk, (2) bekezdés, b) pont | 2. cikk, (1) bekezdés, b) és c) pont |
| 2. cikk, (2) bekezdés, c) pont | 2. cikk (1) bekezdés d) pont |
| 3. cikk | 5. cikk |
| 4. cikk | 7. cikk |
| 5. cikk, (1) bekezdés | 8. cikk (1) bekezdés és III. melléklet |
| 5. cikk, (2) bekezdés | 8. cikk, (2) bekezdés |
| 5. cikk, (3) bekezdés | 8. cikk, (3) bekezdés |
| 6. cikk, (1) bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés |
| 6. cikk, (2) bekezdés | 9. cikk, (2) bekezdés |
| 6. cikk, (3) bekezdés | 9. cikk, (3) bekezdés |
| 6. cikk, (4) bekezdés | 9. cikk, (4) bekezdés |
| 6. cikk, (5) bekezdés | 18. cikk |
| 7. cikk | 10. cikk |
| 8. cikk, (1) bekezdés | 12. cikk, (1) bekezdés |
| 8. cikk, (2) bekezdés | ▐ |
| 8. cikk, (3) bekezdés | 13. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 8. cikk, (4) bekezdés | 13. cikk, (3) bekezdés |
| 8. cikk (5) bekezdés | — |
| 9. cikk, (1) bekezdés | 14. cikk, (1) bekezdés |
| 9. cikk, (2) bekezdés | 14. cikk, (2) bekezdés |
| 9. cikk, (3) bekezdés | 15. cikk és IV. melléklet |
| 10. cikk, (1) bekezdés, a) pont | 16. cikk, (2) bekezdés |
| 10. cikk, (1) bekezdés, b) pont | 16. cikk, (3) bekezdés |
| 10. cikk, (1) bekezdés, c) pont | 16. cikk, (4) bekezdés |
| 10. cikk, (2) bekezdés | 16. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |
| 11. cikk | 12. cikk, (2) bekezdés, negyedik albekezdés |
| 12. cikk | ▐ VII. melléklet |
| 13. cikk | 17. cikk, (2) bekezdés |
| 14. cikk, (1) bekezdés | — |
| 14. cikk, (2) bekezdés | 4. cikk, (2) bekezdés |
| 15. és 16. cikk | 23. cikk▐ |
| 17. cikk | — |
| 19. és 20. cikk | — |
| I. melléklet, sorszámok 1-től 47-ig | I. melléklet, sorszámok 1-től 47-ig |
| II. melléklet, sorszámok 1-től 47-ig | IX. melléklet, sorszámok 1-től 47-ig |
| III. melléklet | V. melléklet |
| III. melléklet, 36. pont | 3. cikk (1) bekezdés i) pont |
| IV. melléklet | VI. melléklet |

2008/121/EK
  irányelv

Ez a rendelet

1. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés

1. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés, a) pont

3. cikk, (1) bekezdés, a) pont

2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, bevezető szöveg

3. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg

2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, i. alpont

3. cikk, (1) bekezdés, b) pont, i. alpont

2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, ii. alpont

3. cikk, (1) bekezdés, b) pont, ii. alpont

2. cikk, (2) bekezdés, bevezető szöveg

2. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg

2. cikk, (2) bekezdés, a) pont

2. cikk, (1) bekezdés, a) pont

2. cikk, (2) bekezdés, b) pont

2. cikk, (1) bekezdés, b) és c) pont

2. cikk, (2) bekezdés, c) pont

2. cikk (1) bekezdés d) pont

3. cikk

5. cikk

4. cikk

7. cikk

5. cikk, (1) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés és III. melléklet

5. cikk, (2) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

5. cikk, (3) bekezdés

8. cikk, (3) bekezdés

6. cikk, (1) bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (2) bekezdés

9. cikk, (2) bekezdés

6. cikk, (3) bekezdés

9. cikk, (3) bekezdés

6. cikk, (4) bekezdés

9. cikk, (4) bekezdés

6. cikk, (5) bekezdés

18. cikk

7. cikk

10. cikk

8. cikk, (1) bekezdés

12. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (2) bekezdés

▐

8. cikk, (3) bekezdés

13. cikk, (1) és (2) bekezdés

8. cikk, (4) bekezdés

13. cikk, (3) bekezdés

8. cikk (5) bekezdés

—

9. cikk, (1) bekezdés

14. cikk, (1) bekezdés

9. cikk, (2) bekezdés

14. cikk, (2) bekezdés

9. cikk, (3) bekezdés

15. cikk és IV. melléklet

10. cikk, (1) bekezdés, a) pont

16. cikk, (2) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés, b) pont

16. cikk, (3) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés, c) pont

16. cikk, (4) bekezdés

10. cikk, (2) bekezdés

16. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés

11. cikk

12. cikk, (2) bekezdés, negyedik albekezdés

12. cikk

▐ VII. melléklet

13. cikk

17. cikk, (2) bekezdés

14. cikk, (1) bekezdés

—

14. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés

15. és 16. cikk

23. cikk▐

17. cikk

—

19. és 20. cikk

—

I. melléklet, sorszámok 1-től 47-ig

I. melléklet, sorszámok 1-től 47-ig

II. melléklet, sorszámok 1-től 47-ig

IX. melléklet, sorszámok 1-től 47-ig

III. melléklet

V. melléklet

III. melléklet, 36. pont

3. cikk (1) bekezdés i) pont

IV. melléklet

VI. melléklet

| 96/73/EK irányelv | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | VIII. melléklet, 1. fejezet, I. szakasz, (2) bekezdés |
| 3. cikk | 17. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés |
| 4. cikk | 17. cikk, (3) bekezdés |
| 5. cikk, (1) bekezdés | ▐ |
| 5. cikk, (2) bekezdés | 23. cikk |
| 6. cikk | ▐ |
| 7. cikk | — |
| 8. cikk | — |
| 9. cikk | — |
| I. melléklet | VIII. melléklet, 1. fejezet, I. szakasz |
| II. melléklet, 1. pont, bevezetés | VIII. melléklet, 1. fejezet, II. szakasz |
| II. melléklet, 1. pont, I., II. és III. szakasz | VIII. melléklet, 2. fejezet, I., II. és III. szakasz |
| II. melléklet, 2. pont | VIII. melléklet, 2. fejezet, IV. szakasz |

96/73/EK irányelv

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

VIII. melléklet, 1. fejezet, I. szakasz, (2) bekezdés

3. cikk

17. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

4. cikk

17. cikk, (3) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés

▐

5. cikk, (2) bekezdés

23. cikk

6. cikk

▐

7. cikk

—

8. cikk

—

9. cikk

—

I. melléklet

VIII. melléklet, 1. fejezet, I. szakasz

II. melléklet, 1. pont, bevezetés

VIII. melléklet, 1. fejezet, II. szakasz

II. melléklet, 1. pont, I., II. és III. szakasz

VIII. melléklet, 2. fejezet, I., II. és III. szakasz

II. melléklet, 2. pont

VIII. melléklet, 2. fejezet, IV. szakasz

| 73/44/EGK irányelv | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | VIII. melléklet, 1. fejezet, I. szakasz |
| 3. cikk | 17. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés |
| 4. cikk | 17. cikk, (3) bekezdés |
| 5. cikk | 23. cikk▐ |
| 6. cikk | — |
| 7. cikk | — |
| I. melléklet | VIII. melléklet, 3. fejezet, bevezetés és I.–IV. szakasz |
| II. melléklet | VIII. melléklet, 3. fejezet, V. szakasz |
| III. melléklet | VIII. melléklet, 3. fejezet, VI. szakasz |

73/44/EGK irányelv

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

VIII. melléklet, 1. fejezet, I. szakasz

3. cikk

17. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

4. cikk

17. cikk, (3) bekezdés

5. cikk

23. cikk▐

6. cikk

—

7. cikk

—

I. melléklet

VIII. melléklet, 3. fejezet, bevezetés és I.–IV. szakasz

II. melléklet

VIII. melléklet, 3. fejezet, V. szakasz

III. melléklet

VIII. melléklet, 3. fejezet, VI. szakasz

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/256 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/256

---

2010. május 18., keddAz Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás ***I

P7_TA(2010)0169

Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0580 – C7-0277/2009 – 2009/0162(COD))

2011/C 161 E/31

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0580),

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0101/2009),

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665) és az ahhoz kapcsolódó kiegészítésre (COM(2010)0147),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 212. cikkére,

tekintettel a Tanács képviselőjének 2010. május 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az EUMSz. 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0058/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

2010. május 18., keddP7_TC1-COD(2009)0162

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 388/2010/EU határozat.)

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/257 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/257

---

2010. május 18., keddEgyedi mezőgazdasági intézkedések az Unió legkülső régiói részére (a 247/2006/EK rendelet módosítása) ***I

P7_TA(2010)0170

Az Európai Parlament 2010. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 247/2006/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0510 – C7-0255/2009 – 2009/0138(COD))

2011/C 161 E/32

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0510),

tekintettel az EK-Szerződés 36., 37. cikkére és 299. cikke (2) bekezdésére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0255/2009),

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, 42. cikkére, 43. cikkének (2) bekezdésére és 349. cikkére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. március 17-i véleményére (1),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0054/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2010. május 18., keddP7_TC1-COD(2009)0138

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 18-án került elfogadásra az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 247/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 641/2010/EU rendelet.)

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/258 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/258

---

2010. május 18., keddBevételi és kiadási előirányzatok a 2011-es pénzügyi évre – I. szakasz – Parlament

P7_TA(2010)0171

Az Európai Parlament 2010. május 18-i állásfoglalása a Parlament 2011-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási előirányzatairól (2010/2005(BUD))

2011/C 161 E/33

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (2),

tekintettel a 2011-es költségvetési eljárásra - I., II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. szakasz - vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. március 25-i állásfoglalására (3),

tekintettel a főtitkárnak a Parlament 2011-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes előirányzat-tervezetének kidolgozásáról az Elnökség számára készített jelentésére,

tekintettel az Elnökség által, 2010. április 19-én, az eljárási szabályzat 23. cikkének (6) bekezdése és 79. cikkének (1) bekezdése értelmében készített előzetes előirányzat-tervezetre,

tekintettel a Költségvetési Bizottság által az eljárási szabályzat 79. cikkének (2) bekezdése értelmében készített előirányzat-tervezetre,

tekintettel eljárási szabályzatának 79. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0134/2010),

| A. | mivel a Szerződés szerinti feladatai elvégzése érdekében a Parlament arra törekszik, hogy előjogaival éljen, és azokat teljes mértékben kiaknázza, és mivel ez szükségessé teszi számos prioritási terület megerősítését, ugyanakkor szigorú megközelítést igényel a rendelkezésre álló források felhasználása tekintetében, |
| --- | --- |

A.

mivel a Szerződés szerinti feladatai elvégzése érdekében a Parlament arra törekszik, hogy előjogaival éljen, és azokat teljes mértékben kiaknázza, és mivel ez szükségessé teszi számos prioritási terület megerősítését, ugyanakkor szigorú megközelítést igényel a rendelkezésre álló források felhasználása tekintetében,

| B. | mivel e tekintetben a 2011-es költségvetési helyzet az 5. fejezetet (igazgatási kiadások) illetően minden eddiginél indokoltabbá tesz egy óvatos és fegyelmezett megközelítést a Parlament költségvetése vonatkozásában, a politikai célkitűzések és finanszírozásuk összeegyeztetése érdekében, |
| --- | --- |

B.

mivel e tekintetben a 2011-es költségvetési helyzet az 5. fejezetet (igazgatási kiadások) illetően minden eddiginél indokoltabbá tesz egy óvatos és fegyelmezett megközelítést a Parlament költségvetése vonatkozásában, a politikai célkitűzések és finanszírozásuk összeegyeztetése érdekében,

| C. | mivel az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között megerősített együttműködéssel kapcsolatos, kísérleti folyamatot vezettek be két évvel ezelőtt, amelyet megtartottak a 2011-es eljárásra vonatkozóan is, |
| --- | --- |

C.

mivel az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között megerősített együttműködéssel kapcsolatos, kísérleti folyamatot vezettek be két évvel ezelőtt, amelyet megtartottak a 2011-es eljárásra vonatkozóan is,

| D. | mivel a plenáris ülésnek a költségvetési előirányzatok és a végleges költségvetés elfogadásával kapcsolatos előjogai teljes mértékben fennmaradnak, a Szerződés rendelkezéseivel és az eljárási szabályzattal összhangban, |
| --- | --- |

D.

mivel a plenáris ülésnek a költségvetési előirányzatok és a végleges költségvetés elfogadásával kapcsolatos előjogai teljes mértékben fennmaradnak, a Szerződés rendelkezéseivel és az eljárási szabályzattal összhangban,

| E. | mivel az Elnökség és a Költségvetési Bizottság küldöttségei között az egyeztetést megelőzően két megbeszélésre került sor 2010. március 24-én és 2010. április 13-án, amelyek során a két küldöttség számos kulcsfontosságú kérdést megvitatott, |
| --- | --- |

E.

mivel az Elnökség és a Költségvetési Bizottság küldöttségei között az egyeztetést megelőzően két megbeszélésre került sor 2010. március 24-én és 2010. április 13-án, amelyek során a két küldöttség számos kulcsfontosságú kérdést megvitatott,

Általános keret és átfogó költségvetés

| 1. | megállapítja, hogy a 2011-es költségvetés Elnökség által javasolt összege 1 710 547 354 EUR, amely a többéves pénzügyi keret 5. fejezetének 20,32 %-át teszi ki; megállapítja, hogy a 2010-es költségvetéshez képest javasolt növekedési arány 5,8 %, beleértve az 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetet is; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a 2011-es költségvetés Elnökség által javasolt összege 1 710 547 354 EUR, amely a többéves pénzügyi keret 5. fejezetének 20,32 %-át teszi ki; megállapítja, hogy a 2010-es költségvetéshez képest javasolt növekedési arány 5,8 %, beleértve az 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetet is;

| 2. | miközben teljes mértékig tudatában van az előtte álló kihívásoknak, úgy véli, hogy e becslésekben a költségvetés növekedési arányát és végső szintjét ki kell igazítani; úgy határoz ebben a fázisban, hogy a költségvetés teljes összege 1 706 547 354 EUR, ami 5,5 %-os növekedést jelent, és az 5. fejezet 20,28 %-át teszi ki; továbbá a végleges költségvetés 2010 őszén való megállapítása előtt törekszik különböző kérdések tisztázására, a javasolt intézkedések további vizsgálatára, illetve a megtakarítások meghatározására; |
| --- | --- |

2.

miközben teljes mértékig tudatában van az előtte álló kihívásoknak, úgy véli, hogy e becslésekben a költségvetés növekedési arányát és végső szintjét ki kell igazítani; úgy határoz ebben a fázisban, hogy a költségvetés teljes összege 1 706 547 354 EUR, ami 5,5 %-os növekedést jelent, és az 5. fejezet 20,28 %-át teszi ki; továbbá a végleges költségvetés 2010 őszén való megállapítása előtt törekszik különböző kérdések tisztázására, a javasolt intézkedések további vizsgálatára, illetve a megtakarítások meghatározására;

| 3. | emlékeztet azon álláspontjára, hogy a többéves pénzügyi keretre vonatkozóan 2006-ban megtárgyalt és 2007 óta érvényben lévő eredeti referenciaértékek alapján kiadásainak továbbra is az eddigi 20 %-os határon belül kell maradnia, figyelembe véve a többi intézmény szükségleteit és a rendelkezésre álló mozgásteret; ezzel kapcsolatban tudomásul veszi a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának csak a 2010-es évre vonatkozó, 10 millió eurót meghaladó kérését; megismétli, hogy az Európai Külügyi Szolgálat szintén kihatással lehet az 5. fejezetre; megerősíti azon véleményét, hogy az Elnökségnek és a Költségvetési Bizottságnak együtt kell dolgoznia e határérték újraértékelésén, mielőtt intézményközi párbeszéd nyílik e kérdésben; javasolja, hogy e célból hozzanak létre egy munkacsoportot, amelynek 2010 júliusa előtt meg kell kezdenie a munkáját; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet azon álláspontjára, hogy a többéves pénzügyi keretre vonatkozóan 2006-ban megtárgyalt és 2007 óta érvényben lévő eredeti referenciaértékek alapján kiadásainak továbbra is az eddigi 20 %-os határon belül kell maradnia, figyelembe véve a többi intézmény szükségleteit és a rendelkezésre álló mozgásteret; ezzel kapcsolatban tudomásul veszi a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának csak a 2010-es évre vonatkozó, 10 millió eurót meghaladó kérését; megismétli, hogy az Európai Külügyi Szolgálat szintén kihatással lehet az 5. fejezetre; megerősíti azon véleményét, hogy az Elnökségnek és a Költségvetési Bizottságnak együtt kell dolgoznia e határérték újraértékelésén, mielőtt intézményközi párbeszéd nyílik e kérdésben; javasolja, hogy e célból hozzanak létre egy munkacsoportot, amelynek 2010 júliusa előtt meg kell kezdenie a munkáját;

| 4. | az 5. fejezet félidős pénzügyi programozásával, valamint a 2011-re tervezett 109 millió eurós, a 2012-re tervezett 102 millió eurós és a 2012-re tervezett 157 millió eurós tartalékkal kapcsolatban tisztán szeretne látni; úgy véli, hogy hasznos lenne tájékoztatást kapni a főtitkárok hatodik jelentésével kapcsolatos parlamenti munkahipotézisekről (2009. október) a költségvetés és a munkahelyek tekintetében, összehasonlítva a becslésekre vonatkozó jelenleg rendelkezésre álló javaslattal; pontosítani szeretné, hogy mely jelentős (potenciális) projektek és személyzetfejlesztéssel kapcsolatos tervek szerepelnek a következő 2–3 évre szóló programozásban; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a pénzügyi programozás csak egy nem kötelező erejű, indikatív tervezési eszköz, valamint azt, hogy a végső döntéseket a költségvetési hatóság hozza meg; |
| --- | --- |

4.

az 5. fejezet félidős pénzügyi programozásával, valamint a 2011-re tervezett 109 millió eurós, a 2012-re tervezett 102 millió eurós és a 2012-re tervezett 157 millió eurós tartalékkal kapcsolatban tisztán szeretne látni; úgy véli, hogy hasznos lenne tájékoztatást kapni a főtitkárok hatodik jelentésével kapcsolatos parlamenti munkahipotézisekről (2009. október) a költségvetés és a munkahelyek tekintetében, összehasonlítva a becslésekre vonatkozó jelenleg rendelkezésre álló javaslattal; pontosítani szeretné, hogy mely jelentős (potenciális) projektek és személyzetfejlesztéssel kapcsolatos tervek szerepelnek a következő 2–3 évre szóló programozásban; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a pénzügyi programozás csak egy nem kötelező erejű, indikatív tervezési eszköz, valamint azt, hogy a végső döntéseket a költségvetési hatóság hozza meg;

| 5. | egyetértve a fő indokolással, amely szerint a költségvetés 1 %-ából az előre nem látható kiadások számára elfogadható nagyságú rendkívüli tartalékalapot képeznek, egyetért az Elnökség arra irányuló javaslatával, hogy figyelembe veszi az 5. fejezetben rendkívül szűkre szabott mozgásteret, és e tartalékalapot 14 millió euróban állapítja meg; |
| --- | --- |

5.

egyetértve a fő indokolással, amely szerint a költségvetés 1 %-ából az előre nem látható kiadások számára elfogadható nagyságú rendkívüli tartalékalapot képeznek, egyetért az Elnökség arra irányuló javaslatával, hogy figyelembe veszi az 5. fejezetben rendkívül szűkre szabott mozgásteret, és e tartalékalapot 14 millió euróban állapítja meg;

| 6. | megérti, hogy az Európai Bíróság előtt a fizetésekkel kapcsolatban beadott folyamatban lévő ügy – amennyiben a Bíróság a Bizottság javára döntene – a Parlament számára 2011-ben mintegy 12 millió eurót jelentene, melynek fedezetét számos költségvetési sor tartalmazza a javaslatban; |
| --- | --- |

6.

megérti, hogy az Európai Bíróság előtt a fizetésekkel kapcsolatban beadott folyamatban lévő ügy – amennyiben a Bíróság a Bizottság javára döntene – a Parlament számára 2011-ben mintegy 12 millió eurót jelentene, melynek fedezetét számos költségvetési sor tartalmazza a javaslatban;

| 7. | emlékeztet előző kéréseire, melyek szerint az egész költségvetési javaslat tavasszal kerüljön bemutatásra a költségvetési előirányzat készítésének stádiumában, és ennek megfelelően elvárja, hogy ősszel csak kisebb vagy technikai jellegű változtatásokra kerüljön sor az úgynevezett módosító indítványokban; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet előző kéréseire, melyek szerint az egész költségvetési javaslat tavasszal kerüljön bemutatásra a költségvetési előirányzat készítésének stádiumában, és ennek megfelelően elvárja, hogy ősszel csak kisebb vagy technikai jellegű változtatásokra kerüljön sor az úgynevezett módosító indítványokban;

| 8. | ismételten hangsúlyozza, milyen fontos számára az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között a meghozandó döntések költségvetési következményeinek együttes tisztázása érdekében történő szoros együttműködés; hangsúlyozza továbbá, hogy minden döntéshozó testületen belül döntő fontosságú olyan pénzügyi kimutatások felhasználása, amelyek valamennyi költségvetési következményt egyértelműen bemutatnak a tagok számára; |
| --- | --- |

8.

ismételten hangsúlyozza, milyen fontos számára az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között a meghozandó döntések költségvetési következményeinek együttes tisztázása érdekében történő szoros együttműködés; hangsúlyozza továbbá, hogy minden döntéshozó testületen belül döntő fontosságú olyan pénzügyi kimutatások felhasználása, amelyek valamennyi költségvetési következményt egyértelműen bemutatnak a tagok számára;

Konkrét kérdések

A Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos kérdések

| 9. | üdvözli és 9,4 millió euróval jóváhagyja az Elnökség ezen intézkedésekkel – azaz a 18 képviselő számára történő külön tartalék létrehozásával – kapcsolatos javaslatainak finanszírozását; |
| --- | --- |

9.

üdvözli és 9,4 millió euróval jóváhagyja az Elnökség ezen intézkedésekkel – azaz a 18 képviselő számára történő külön tartalék létrehozásával – kapcsolatos javaslatainak finanszírozását;

| 10. | egyetért az Elnökség azon törekvésével, hogy a jogalkotás kiválóságával kapcsolatos célkitűzéshez való hozzájárulás érdekében szükséges a szakértelem fokozása; |
| --- | --- |

10.

egyetért az Elnökség azon törekvésével, hogy a jogalkotás kiválóságával kapcsolatos célkitűzéshez való hozzájárulás érdekében szükséges a szakértelem fokozása;

| 11. | e tekintetben támogatja az ötletet, hogy a szakpolitikai osztályoknak meg kell találni a megfelelő egyensúlyt a belső és külső szakértelem között attól függően, hogy milyen típusú információra van szükség az adott ügyek kapcsán, azonban bővebb magyarázatot vár el a tekintetben, hogy a javasolt létszámnövelés vajon hogyan bonyolítható le rugalmasan, valamint részletesebb tájékoztatást kér a korábbi végrehajtási arányokkal és az ilyen szakértelem iránt a bizottságok részéről megmutatkozó igényekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

11.

e tekintetben támogatja az ötletet, hogy a szakpolitikai osztályoknak meg kell találni a megfelelő egyensúlyt a belső és külső szakértelem között attól függően, hogy milyen típusú információra van szükség az adott ügyek kapcsán, azonban bővebb magyarázatot vár el a tekintetben, hogy a javasolt létszámnövelés vajon hogyan bonyolítható le rugalmasan, valamint részletesebb tájékoztatást kér a korábbi végrehajtási arányokkal és az ilyen szakértelem iránt a bizottságok részéről megmutatkozó igényekkel kapcsolatban;

| 12. | üdvözli, hogy az Elnökség figyelembe vette az AD és az AST álláshelyek arányával kapcsolatos aggodalmakat, aminek következtében az eredeti javaslathoz képest 3-mal csökkent az AST álláshelyek száma; az Elnökség jelenlegi javaslata alapján jóváhagyja a 19 AD5 és 13 AST1 álláshelynek a tematikus főosztályokon történő létrehozására szolgáló előirányzatokat; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy az Elnökség figyelembe vette az AD és az AST álláshelyek arányával kapcsolatos aggodalmakat, aminek következtében az eredeti javaslathoz képest 3-mal csökkent az AST álláshelyek száma; az Elnökség jelenlegi javaslata alapján jóváhagyja a 19 AD5 és 13 AST1 álláshelynek a tematikus főosztályokon történő létrehozására szolgáló előirányzatokat;

| 13. | elismeri, hogy szükség van a külső tanulmányok megerősítésére, és üdvözli az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közötti megállapodást, miszerint a kiegészítő összeget 1,7 millió euróban állapítják meg; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy szükség van a külső tanulmányok megerősítésére, és üdvözli az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közötti megállapodást, miszerint a kiegészítő összeget 1,7 millió euróban állapítják meg;

| 14. | tudomásul veszi a könyvtári dolgozók létszámának 28-cal történő növelésére irányuló javaslatot, közülük 13-an a képviselők rendelkezésére álló tájékoztatási szolgálatban fognak dolgozni (ezt megelőzően szerződéses alkalmazottak); jóváhagyja e 13 állás finanszírozását és a létszámtervbe történő beépítését feltéve, hogy biztosítékot kap arra vonatkozóan, hogy ezek betöltésére nyílt pályázat útján fog sor kerülni, valamint arra, hogy a szerződések pénzügyi keretében ennek megfelelő megtakarítás történik; úgy véli, hogy a jelenlegi tájékoztatási szolgálatok finanszírozását és emberi erőforrásait tovább kell erősíteni és ki kell fejleszteni egy felhasználóbarát rendszert, amely lehetővé teszi a képviselők számára, hogy a házon belül készült valamennyi információhoz könnyen hozzáférjenek; úgy határoz, hogy a 15 további álláshelyhez szükséges előirányzatokat felveszi a költségvetési javaslatba, azonban az összeg felét tartalékba helyezi,






  — | annak további megindokolásáig, hogy ezen álláshelyeket miként fogják felhasználni a képviselőknek nyújtott szakértői szolgáltatások javítása érdekében; |
| --- | --- | --- |

14.

tudomásul veszi a könyvtári dolgozók létszámának 28-cal történő növelésére irányuló javaslatot, közülük 13-an a képviselők rendelkezésére álló tájékoztatási szolgálatban fognak dolgozni (ezt megelőzően szerződéses alkalmazottak); jóváhagyja e 13 állás finanszírozását és a létszámtervbe történő beépítését feltéve, hogy biztosítékot kap arra vonatkozóan, hogy ezek betöltésére nyílt pályázat útján fog sor kerülni, valamint arra, hogy a szerződések pénzügyi keretében ennek megfelelő megtakarítás történik; úgy véli, hogy a jelenlegi tájékoztatási szolgálatok finanszírozását és emberi erőforrásait tovább kell erősíteni és ki kell fejleszteni egy felhasználóbarát rendszert, amely lehetővé teszi a képviselők számára, hogy a házon belül készült valamennyi információhoz könnyen hozzáférjenek; úgy határoz, hogy a 15 további álláshelyhez szükséges előirányzatokat felveszi a költségvetési javaslatba, azonban az összeg felét tartalékba helyezi,

—

annak további megindokolásáig, hogy ezen álláshelyeket miként fogják felhasználni a képviselőknek nyújtott szakértői szolgáltatások javítása érdekében;

| — | amíg konkrét tájékoztatást nem kap az Elnökség és az igazgatás által a belső tudásmenedzsment-rendszer kialakítása érdekében tett lépésekről, beleértve a megvalósítás tervezett menetrendjét és az információforrások racionalizálásából esetleg adódó megtakarításokat is; |
| --- | --- |

—

amíg konkrét tájékoztatást nem kap az Elnökség és az igazgatás által a belső tudásmenedzsment-rendszer kialakítása érdekében tett lépésekről, beleértve a megvalósítás tervezett menetrendjét és az információforrások racionalizálásából esetleg adódó megtakarításokat is;

| 15. | úgy véli, hogy a fent említett két közvetett támogatási szolgáltatást tudatosítani kellene és láthatóvá kellene tenni a képviselők számára, többek között a Parlament honlapjainak segítségével; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a fent említett két közvetett támogatási szolgáltatást tudatosítani kellene és láthatóvá kellene tenni a képviselők számára, többek között a Parlament honlapjainak segítségével;

| 16. | emlékeztet az iránymutatásokról szóló állásfoglalására, amelyben már szorgalmazta egy olyan értékelés elkészítését, amely tartalmazná az asszisztensi juttatás javasolt növeléséből eredő összes költségre vonatkozó részletes pénzügyi kimutatást is; úgy határoz ezért, hogy a megfelelő előirányzatokat tartalékba helyezi; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet az iránymutatásokról szóló állásfoglalására, amelyben már szorgalmazta egy olyan értékelés elkészítését, amely tartalmazná az asszisztensi juttatás javasolt növeléséből eredő összes költségre vonatkozó részletes pénzügyi kimutatást is; úgy határoz ezért, hogy a megfelelő előirányzatokat tartalékba helyezi;

Bővítés

| 17. | üdvözli a Horvátország csatlakozásával kapcsolatos rendelkezéseket és jóváhagyja az ennek megfelelő előirányzatokra vonatkozó és személyzeti jellegű intézkedéseket; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a Horvátország csatlakozásával kapcsolatos rendelkezéseket és jóváhagyja az ennek megfelelő előirányzatokra vonatkozó és személyzeti jellegű intézkedéseket;

Általános létszámterv

| 18. | megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződésből eredő 68, és a bővítéssel kapcsolatos 62 álláshely (melyből 11 álláshely a képviselőcsoportok számára) iránti kérelmen kívül 17 álláshely iránti kérelem érkezett a 2010-es eljárás során a DG INLO számára jóváhagyott hároméves terv második évének lezárásával összefüggésben, illetve 30 álláshely iránti kérelem egyéb olyan területekre vonatkozóan, amelyeket még 20 álláshely 2011-ben történő lehetséges átcsoportosítását követően sem tudtak lefedni, így az új álláshelyek száma összesen 180; részletesebb tájékoztatást kér a jogalkotási időszak kezdete óta átcsoportosított álláshelyekről, ideértve a 2010-re, és adott esetben a 2011-re becsült átcsoportosításokat is; úgy határoz, hogy az ezen álláshelyek létrehozására szolgáló előirányzatokat beiktatja a költségvetési javaslatba, azonban az „egyéb területeken” létrehozandó 30 álláshelyhez kapcsolódó előirányzatokat tartalékba helyezi a kért tájékoztatás elemzéséig; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződésből eredő 68, és a bővítéssel kapcsolatos 62 álláshely (melyből 11 álláshely a képviselőcsoportok számára) iránti kérelmen kívül 17 álláshely iránti kérelem érkezett a 2010-es eljárás során a DG INLO számára jóváhagyott hároméves terv második évének lezárásával összefüggésben, illetve 30 álláshely iránti kérelem egyéb olyan területekre vonatkozóan, amelyeket még 20 álláshely 2011-ben történő lehetséges átcsoportosítását követően sem tudtak lefedni, így az új álláshelyek száma összesen 180; részletesebb tájékoztatást kér a jogalkotási időszak kezdete óta átcsoportosított álláshelyekről, ideértve a 2010-re, és adott esetben a 2011-re becsült átcsoportosításokat is; úgy határoz, hogy az ezen álláshelyek létrehozására szolgáló előirányzatokat beiktatja a költségvetési javaslatba, azonban az „egyéb területeken” létrehozandó 30 álláshelyhez kapcsolódó előirányzatokat tartalékba helyezi a kért tájékoztatás elemzéséig;

| 19. | megjegyzi, hogy az Elnökség javaslata most 1 AD5 és 1 AST1 álláshelyet is tartalmaz az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés, 3 AD5 és 1 AST1 álláshelyet pedig a kockázatkezelés számára, azonban már nem tartalmazza a tervezett további 3 millió eurót a DG ITEC számára; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy az Elnökség javaslata most 1 AD5 és 1 AST1 álláshelyet is tartalmaz az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés, 3 AD5 és 1 AST1 álláshelyet pedig a kockázatkezelés számára, azonban már nem tartalmazza a tervezett további 3 millió eurót a DG ITEC számára;

| 20. | megjegyzi továbbá, hogy az Elnökség a képviselőcsoportok számára további 56 álláshelyet kért; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi továbbá, hogy az Elnökség a képviselőcsoportok számára további 56 álláshelyet kért;

| 21. | jóváhagyja a DG INLO tavaly elfogadott hároméves terve második évére vonatkozóan 2011-re javasolt intézkedéseket és álláshelyeket; |
| --- | --- |

21.

jóváhagyja a DG INLO tavaly elfogadott hároméves terve második évére vonatkozóan 2011-re javasolt intézkedéseket és álláshelyeket;

| 22. | bővebb tájékoztatást kér a szerződéses alkalmazottakra vonatkozó előirányzatok elosztásáról, valamint a szerződéses alkalmazottak kerete – a létszámterv megítélt növeléséből és főként a biztonság, az információs és kommunikációs technológiák területén és a könyvtárban különböző feladatok internalizálásából származó – nettó költségeinek, illetve nettő megtakarításainak áttekintéséről; |
| --- | --- |

22.

bővebb tájékoztatást kér a szerződéses alkalmazottakra vonatkozó előirányzatok elosztásáról, valamint a szerződéses alkalmazottak kerete – a létszámterv megítélt növeléséből és főként a biztonság, az információs és kommunikációs technológiák területén és a könyvtárban különböző feladatok internalizálásából származó – nettó költségeinek, illetve nettő megtakarításainak áttekintéséről;

Ingatlanok

| 23. | hangsúlyozza, hogy az ésszerű ingatlanpolitika szoros összefüggésben áll a 2011-es eljárással, valamint a fenntartható költségvetés általános kérdésével is; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az ésszerű ingatlanpolitika szoros összefüggésben áll a 2011-es eljárással, valamint a fenntartható költségvetés általános kérdésével is;

| 24. | üdvözli az Elnökség 2010. március 24-i határozatát, mely az Európai Parlament közép- és hosszú távú ingatlan- és épületekkel kapcsolatos politikára irányuló kérésével foglalkozik; kezdeti aggodalmának ad hangot annak megvalósíthatóságát illetően, hogy párhuzamosan folytatódjon valamennyi, a közép- és hosszú távú ingatlanstratégiából eredő jelenlegi és tervezett építési művelet; nem lát tisztán a tekintetben, hogy a rengeteg projekt hogyan illeszkedik a többéves pénzügyi keretbe, és kellő pontosítást kér; |
| --- | --- |

24.

üdvözli az Elnökség 2010. március 24-i határozatát, mely az Európai Parlament közép- és hosszú távú ingatlan- és épületekkel kapcsolatos politikára irányuló kérésével foglalkozik; kezdeti aggodalmának ad hangot annak megvalósíthatóságát illetően, hogy párhuzamosan folytatódjon valamennyi, a közép- és hosszú távú ingatlanstratégiából eredő jelenlegi és tervezett építési művelet; nem lát tisztán a tekintetben, hogy a rengeteg projekt hogyan illeszkedik a többéves pénzügyi keretbe, és kellő pontosítást kér;

| 25. | megemlíti e tekintetben az Elnökség azon javaslatát, hogy a képviselők brüsszeli irodáinak céljaira használjanak fel 85,9 millió EUR (a Parlament ingatlanpolitikájára fordítandó) címzett bevételt; emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet 179. cikkének (3) bekezdése értelmében a költségvetés szempontjából jelentős pénzügyi hatással járó mindenfajta ingatlanprojekttel kapcsolatosan konzultálni kell a költségvetési hatósággal; emlékeztet továbbá arra, hogy az átvitelek tekintetében a költségvetési rendelet előírja, hogy először az átvitt címzett bevételeket kell felhasználni; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy a Parlament a belga államtól érkező 85,9 millió EUR visszatérítésnek köszönhetően abban a helyzetben lesz, hogy új ingatlanprojekteket kezdhet, és ezáltal gyorsabban megvalósíthatja a középtávú ingatlanstratégia egy részét; |
| --- | --- |

25.

megemlíti e tekintetben az Elnökség azon javaslatát, hogy a képviselők brüsszeli irodáinak céljaira használjanak fel 85,9 millió EUR (a Parlament ingatlanpolitikájára fordítandó) címzett bevételt; emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet 179. cikkének (3) bekezdése értelmében a költségvetés szempontjából jelentős pénzügyi hatással járó mindenfajta ingatlanprojekttel kapcsolatosan konzultálni kell a költségvetési hatósággal; emlékeztet továbbá arra, hogy az átvitelek tekintetében a költségvetési rendelet előírja, hogy először az átvitt címzett bevételeket kell felhasználni; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy a Parlament a belga államtól érkező 85,9 millió EUR visszatérítésnek köszönhetően abban a helyzetben lesz, hogy új ingatlanprojekteket kezdhet, és ezáltal gyorsabban megvalósíthatja a középtávú ingatlanstratégia egy részét;

| 26. | nem tud egyetérteni azzal, hogy ezt a címzett bevételt kifejezetten erre az ingatlanprojektre tegyék félre; |
| --- | --- |

26.

nem tud egyetérteni azzal, hogy ezt a címzett bevételt kifejezetten erre az ingatlanprojektre tegyék félre;

| 27. | kéri, hogy a jövőben kerüljenek be a költségvetésbe a középtávú ingatlantervezéshez szükséges eszközök; továbbá kéri, hogy az épületekkel kapcsolatos projektek középtávú pénzügyi tervezésének megkönnyítésére és az átláthatóság növelésére a nagy ingatlanprojektekhez hozzanak létre saját költségvetési tételt; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy a jövőben kerüljenek be a költségvetésbe a középtávú ingatlantervezéshez szükséges eszközök; továbbá kéri, hogy az épületekkel kapcsolatos projektek középtávú pénzügyi tervezésének megkönnyítésére és az átláthatóság növelésére a nagy ingatlanprojektekhez hozzanak létre saját költségvetési tételt;

| 28. | megjegyzi, hogy az Elnökség javaslatában az új KAD épület építési munkálatainak kezdeti fázisára vonatkozó közvetlen előfinanszírozás biztosítására 10,2 millió eurót különítettek el az éves lízingdíjak költségvetési sorból; elismeri, hogy egy ilyen önkéntes előfinanszírozás segítené a finanszírozási költségek csökkentését, azonban – figyelembe véve a 2011. évre vonatkozó rendkívül szorító helyzetet – úgy határoz, hogy e célból alacsonyabb összeget, 6,2 millió eurót szerepeltet a költségvetési javaslatban; kész arra, hogy 2010 őszén újraértékelje ezt az összeget a költségvetési helyzet alakulása és a Parlament ingatlanpolitikájában bekövetkezett fejlemények alapján; |
| --- | --- |

28.

megjegyzi, hogy az Elnökség javaslatában az új KAD épület építési munkálatainak kezdeti fázisára vonatkozó közvetlen előfinanszírozás biztosítására 10,2 millió eurót különítettek el az éves lízingdíjak költségvetési sorból; elismeri, hogy egy ilyen önkéntes előfinanszírozás segítené a finanszírozási költségek csökkentését, azonban – figyelembe véve a 2011. évre vonatkozó rendkívül szorító helyzetet – úgy határoz, hogy e célból alacsonyabb összeget, 6,2 millió eurót szerepeltet a költségvetési javaslatban; kész arra, hogy 2010 őszén újraértékelje ezt az összeget a költségvetési helyzet alakulása és a Parlament ingatlanpolitikájában bekövetkezett fejlemények alapján;

Biztonság

| 29. | fontosnak tartja az Elnökség által bejelentett, a biztonsági politikára vonatkozó alapos felülvizsgálatot, és emlékeztet e tekintetben a források felelősségteljes felhasználása és különösen a belső és külső személyzet közötti költséghatékony egyensúly melletti elkötelezettségére; kéri az Elnökséget, hogy alaposan vizsgálja meg az új stratégia működési és pénzügyi vonatkozásait azzal a céllal, hogy a későbbi javaslatok során megfelelő egyensúlyt hozzon létre egy részről a biztonsági megfontolások, más részről a hozzáférhetőség és a nyitottság között; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek a lehető legnagyobb mértékben nyitott és elérhető intézménynek kell maradnia; ezért több tájékoztatást kér az igazgatástól az úgynevezett „Wiertz-projekttel” kapcsolatban, hogy értékelje annak a Parlament nyilvánosság általi elérhetőségére gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

29.

fontosnak tartja az Elnökség által bejelentett, a biztonsági politikára vonatkozó alapos felülvizsgálatot, és emlékeztet e tekintetben a források felelősségteljes felhasználása és különösen a belső és külső személyzet közötti költséghatékony egyensúly melletti elkötelezettségére; kéri az Elnökséget, hogy alaposan vizsgálja meg az új stratégia működési és pénzügyi vonatkozásait azzal a céllal, hogy a későbbi javaslatok során megfelelő egyensúlyt hozzon létre egy részről a biztonsági megfontolások, más részről a hozzáférhetőség és a nyitottság között; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek a lehető legnagyobb mértékben nyitott és elérhető intézménynek kell maradnia; ezért több tájékoztatást kér az igazgatástól az úgynevezett „Wiertz-projekttel” kapcsolatban, hogy értékelje annak a Parlament nyilvánosság általi elérhetőségére gyakorolt hatásait;

Információs és kommunikációs technológiai stratégia

| 30. | üdvözli az információs és kommunikációs technológiai stratégia strukturáltabb megközelítését és az átfogó stratégia kidolgozását e területen; ismételten kijelenti továbbá, hogy a külső szolgáltatóktól való függés csökkentése érdekében támogatja a feladatok megfelelő internalizálását; megjegyzi azonban, hogy már egymás után három éven keresztül biztosítottak új álláshelyeket; ezért úgy véli, hogy ezt a kérdést tisztázni kell; |
| --- | --- |

30.

üdvözli az információs és kommunikációs technológiai stratégia strukturáltabb megközelítését és az átfogó stratégia kidolgozását e területen; ismételten kijelenti továbbá, hogy a külső szolgáltatóktól való függés csökkentése érdekében támogatja a feladatok megfelelő internalizálását; megjegyzi azonban, hogy már egymás után három éven keresztül biztosítottak új álláshelyeket; ezért úgy véli, hogy ezt a kérdést tisztázni kell;

| 31. | megjegyzi, hogy 5 millió eurót különítettek el a képviselők informatikai mobilitási projektjére, és különösen a mobil kommunikáció fedezésére; a viszonylag magas összeg miatt szeretne több információt kapni erről; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy 5 millió eurót különítettek el a képviselők informatikai mobilitási projektjére, és különösen a mobil kommunikáció fedezésére; a viszonylag magas összeg miatt szeretne több információt kapni erről;

A környezetvédelemmel kapcsolatos ügyek

| 32. | üdvözli az EMAS CO2-kibocsátást csökkentő intézkedéseinek végrehajtására szánt pénzeszközök kismértékű növelését, amely a teljes költségvetésben elosztottan jelenik meg, és továbbra is hangsúlyozza, hogy fontosnak tartja ezt a kérdést; |
| --- | --- |

32.

üdvözli az EMAS CO2-kibocsátást csökkentő intézkedéseinek végrehajtására szánt pénzeszközök kismértékű növelését, amely a teljes költségvetésben elosztottan jelenik meg, és továbbra is hangsúlyozza, hogy fontosnak tartja ezt a kérdést;

| 33. | tudomásul veszi az alapvető teljesítménymutatók 2006 óta megfigyelhető alakulását, ahogy azt a környezetvédelmi vezetési rendszer 2008-as évre vonatkozó áttekintése is tartalmazza, nevezetesen 2008-ban a szénlábnyom 12,9 %-os csökkenését, az villamosenergia-felhasználás 0,8 %-os csökkenését, a gáz/olaj/hőfelhasználás 7,4 %-os növekedését a 2007. évi 17,5 %-os csökkenést követően, a mobilitási/közlekedési kibocsátás 8,8 %-os növekedését, az újrahasznosított hulladék 2006-os 49,8 %-os arányról 2008-ra 55,4 %-os arányra való növekedését, a vízfelhasználás 18,1 %-os növekedését és a papírfelhasználás 16,9 %-os csökkenését; |
| --- | --- |

33.

tudomásul veszi az alapvető teljesítménymutatók 2006 óta megfigyelhető alakulását, ahogy azt a környezetvédelmi vezetési rendszer 2008-as évre vonatkozó áttekintése is tartalmazza, nevezetesen 2008-ban a szénlábnyom 12,9 %-os csökkenését, az villamosenergia-felhasználás 0,8 %-os csökkenését, a gáz/olaj/hőfelhasználás 7,4 %-os növekedését a 2007. évi 17,5 %-os csökkenést követően, a mobilitási/közlekedési kibocsátás 8,8 %-os növekedését, az újrahasznosított hulladék 2006-os 49,8 %-os arányról 2008-ra 55,4 %-os arányra való növekedését, a vízfelhasználás 18,1 %-os növekedését és a papírfelhasználás 16,9 %-os csökkenését;

| 34. | üdvözli a környezetvédelmi vezetésről szóló költségvetési mellékletet, amely jó technikai áttekintést ad az érintett költségvetési tételekről; ennek kapcsán üdvözölné, ha ugyanebben a mellékletben az éves EMAS-jelentések több információt tartalmaznának a Parlament strasbourgi, brüsszeli és luxembourgi épületeinek szénlábnyomával és az üléshetekhez kötődő utazással és szállítással kapcsolatban, bemutatnák a Parlament szénlábnyomának csökkentése terén elért aktuális eredményeket, valamint megjelenítenék az ezen befektetések által elért kedvező környezetvédelmi hatásokat és a hosszú távon ténylegesen elért megtakarításokat; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a környezetvédelmi vezetésről szóló költségvetési mellékletet, amely jó technikai áttekintést ad az érintett költségvetési tételekről; ennek kapcsán üdvözölné, ha ugyanebben a mellékletben az éves EMAS-jelentések több információt tartalmaznának a Parlament strasbourgi, brüsszeli és luxembourgi épületeinek szénlábnyomával és az üléshetekhez kötődő utazással és szállítással kapcsolatban, bemutatnák a Parlament szénlábnyomának csökkentése terén elért aktuális eredményeket, valamint megjelenítenék az ezen befektetések által elért kedvező környezetvédelmi hatásokat és a hosszú távon ténylegesen elért megtakarításokat;

| 35. | támogatja a Parlament szénlábnyomát tovább csökkentő intézkedések folytatását; üdvözli e tekintetben az ingatlanok energiamegtakarítással kapcsolatos aspektusairól és az utazások vonatkozásában a szén-dioxid-ellentételezési rendszerek alkalmazásáról szóló, folyamatban lévő tanulmányokat; támogatja ezenkívül a gépkocsi helyett a tömegközlekedési eszközök használatának ösztönzését, és hogy Strasbourgban több kerékpár álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

35.

támogatja a Parlament szénlábnyomát tovább csökkentő intézkedések folytatását; üdvözli e tekintetben az ingatlanok energiamegtakarítással kapcsolatos aspektusairól és az utazások vonatkozásában a szén-dioxid-ellentételezési rendszerek alkalmazásáról szóló, folyamatban lévő tanulmányokat; támogatja ezenkívül a gépkocsi helyett a tömegközlekedési eszközök használatának ösztönzését, és hogy Strasbourgban több kerékpár álljon rendelkezésre;

| 36. | megjegyzi, hogy a képviselők utazási költségeinek költségvetési sora tulajdonképpen magasabb a fizetések költségvetési soránál; hangsúlyozza, hogy a juttatásokat, nevezetesen az utazási juttatásokat, felelősségteljesen kell felhasználni, és rámutat arra, hogy ha a Parlament munkahelyszíneire való és az onnan történő elutazáshoz első osztályon történő légi utazás helyett lehetőség szerint más közlekedési módot vennének igénybe, azzal a jelenlegi szabályok megváltoztatása nélkül is csökkenthető lenne a Parlament szénlábnyoma, és egyúttal költségmegtakarítást lehetne elérni; felhívja az Elnökséget, hogy a legutolsó előzetes egyeztetésen elért megállapodás szerint a Parlament első olvasata előtt időben mutasson be tanulmányt az új rendszer működéséről és az elérhető megtakarításokra vonatkozó lehetséges megoldásokról; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy a képviselők utazási költségeinek költségvetési sora tulajdonképpen magasabb a fizetések költségvetési soránál; hangsúlyozza, hogy a juttatásokat, nevezetesen az utazási juttatásokat, felelősségteljesen kell felhasználni, és rámutat arra, hogy ha a Parlament munkahelyszíneire való és az onnan történő elutazáshoz első osztályon történő légi utazás helyett lehetőség szerint más közlekedési módot vennének igénybe, azzal a jelenlegi szabályok megváltoztatása nélkül is csökkenthető lenne a Parlament szénlábnyoma, és egyúttal költségmegtakarítást lehetne elérni; felhívja az Elnökséget, hogy a legutolsó előzetes egyeztetésen elért megállapodás szerint a Parlament első olvasata előtt időben mutasson be tanulmányt az új rendszer működéséről és az elérhető megtakarításokra vonatkozó lehetséges megoldásokról;

| 37. | emlékeztet arra, hogy José Manuel Barroso kezdeményezése nyomán a költségvetési hatóság az európai intézmények költségvetéseiben környezetvédelmi intézkedésként pénzeszközöket különített el a személyzet számára tömegközlekedési támogatás finanszírozására; aktuális információkat kér a helyzetről a Parlament vonatkozásában; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy José Manuel Barroso kezdeményezése nyomán a költségvetési hatóság az európai intézmények költségvetéseiben környezetvédelmi intézkedésként pénzeszközöket különített el a személyzet számára tömegközlekedési támogatás finanszírozására; aktuális információkat kér a helyzetről a Parlament vonatkozásában;

| 38. | kéri, hogy ahol lehetséges és alkalmas, az intézményen belül használt pénzügyi kimutatásokat egészítsék ki környezetvédelmi nyilatkozatokkal; |
| --- | --- |

38.

kéri, hogy ahol lehetséges és alkalmas, az intézményen belül használt pénzügyi kimutatásokat egészítsék ki környezetvédelmi nyilatkozatokkal;

| 39. | meggyőződése, hogy a közbeszerzési irányelveket – lehetőség és szükség szerint – még jobban ki kell igazítani a környezetvédelmi és szociális záradékok beillesztésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

39.

meggyőződése, hogy a közbeszerzési irányelveket – lehetőség és szükség szerint – még jobban ki kell igazítani a környezetvédelmi és szociális záradékok beillesztésének megkönnyítése érdekében;

Többéves projektek és egyéb kiadási tételek

| 40. | üdvözli a 2,6 millió eurós növelésről szóló megállapodást, amely annak finanszírozását célozza, hogy a képviselők a jelenlegi 100 fő helyett évente 110 főt hívhassanak meg; úgy véli, hogy bármely további növelés fontolóra vétele előtt helyénvaló lehet egy kis időt adni az új látogatóközpont működésének kiértékelésére; a látogatások szervezéséért felelős szolgálatoknak azt is figyelembe kellene venniük, hogy a képviselők esetleg különböző méretű csoportokra kívánják osztani a látogatócsoportokat az év folyamán; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a 2,6 millió eurós növelésről szóló megállapodást, amely annak finanszírozását célozza, hogy a képviselők a jelenlegi 100 fő helyett évente 110 főt hívhassanak meg; úgy véli, hogy bármely további növelés fontolóra vétele előtt helyénvaló lehet egy kis időt adni az új látogatóközpont működésének kiértékelésére; a látogatások szervezéséért felelős szolgálatoknak azt is figyelembe kellene venniük, hogy a képviselők esetleg különböző méretű csoportokra kívánják osztani a látogatócsoportokat az év folyamán;

| 41. | jóváhagyja a látogatói központ megnyitása és egy teljes normál év működési költségei kapcsán a költségvetésben előirányzott 3 millió eurót; rámutat arra, hogy az első évet pénzügyi szempontból is értékelni kell, beleértve ezeket a működési költségeket is; |
| --- | --- |

41.

jóváhagyja a látogatói központ megnyitása és egy teljes normál év működési költségei kapcsán a költségvetésben előirányzott 3 millió eurót; rámutat arra, hogy az első évet pénzügyi szempontból is értékelni kell, beleértve ezeket a működési költségeket is;

| 42. | tudomásul veszi az Elnökség azon határozatát, mely szerint juttatásokat vezetnek be bizonyos tisztségek betöltői számára, melynek költségvetési kihatása 400 000 EUR; megjegyzi azonban, hogy az elvvel kapcsolatos viták ellentmondásosak voltak; e tekintetben üdvözli, hogy a feladataik teljesítése során felmerülő többletköltségek megtérítéséhez az érintett tisztviselőknek bizonylatokat kell benyújtaniuk; |
| --- | --- |

42.

tudomásul veszi az Elnökség azon határozatát, mely szerint juttatásokat vezetnek be bizonyos tisztségek betöltői számára, melynek költségvetési kihatása 400 000 EUR; megjegyzi azonban, hogy az elvvel kapcsolatos viták ellentmondásosak voltak; e tekintetben üdvözli, hogy a feladataik teljesítése során felmerülő többletköltségek megtérítéséhez az érintett tisztviselőknek bizonylatokat kell benyújtaniuk;

| 43. | tudomásul veszi az Elnökség azon javaslatát, hogy 2,5 millió eurót irányozzanak elő az Európai Történelem Háza céljaira, a jelenleg kiértékelés alatt álló építészeti pályázat eredményeit követő szakértői tanulmányokra vonatkozóan; emlékeztet arra, hogy az elmúlt évben kérte a projekt egészére tervbe vett költségek világos áttekintését – beleértve az igazgatási költségekét is –, legkésőbb a 2011-es költségvetési eljárás során az előzetes költségvetési előirányzat-tervezet elkészítésének szakaszában; emlékeztet az Elnökséggel a 2009-es előzetes egyeztető ülésen létrejött megállapodásra; kiemeli, hogy az Európai Történelem Házának szakértői bizottsága által készített jelentés 11 pontot sorol fel, amelyek további költségekkel járnak: (1) „szakértőkből és múzeumi szakértőkből álló tudományos tanácsadó testület”, (2) „az intézet intézményektől való függetlensége”, (3) „széles körű múzeumpedagógiai kínálat”, (4) „fiatal tudósok találkozóhelye”, (5) „állandó értékelés”, (6) „ideiglenes kiállítás és utazó kiállítás”, (7) „aktuális európai vonatkozású események”, (8) „saját kiadványok”, (9) „széles körű on-line kínálat”, (10) „saját múzeumi gyűjtemény létrehozása”, (11) „a kiállítások és a múzeumi infrastruktúra folyamatos fejlesztése”; ezért hangsúlyozza, hogy e projekt összköltségét sürgősen meg kell határozni; |
| --- | --- |

43.

tudomásul veszi az Elnökség azon javaslatát, hogy 2,5 millió eurót irányozzanak elő az Európai Történelem Háza céljaira, a jelenleg kiértékelés alatt álló építészeti pályázat eredményeit követő szakértői tanulmányokra vonatkozóan; emlékeztet arra, hogy az elmúlt évben kérte a projekt egészére tervbe vett költségek világos áttekintését – beleértve az igazgatási költségekét is –, legkésőbb a 2011-es költségvetési eljárás során az előzetes költségvetési előirányzat-tervezet elkészítésének szakaszában; emlékeztet az Elnökséggel a 2009-es előzetes egyeztető ülésen létrejött megállapodásra; kiemeli, hogy az Európai Történelem Házának szakértői bizottsága által készített jelentés 11 pontot sorol fel, amelyek további költségekkel járnak: (1) „szakértőkből és múzeumi szakértőkből álló tudományos tanácsadó testület”, (2) „az intézet intézményektől való függetlensége”, (3) „széles körű múzeumpedagógiai kínálat”, (4) „fiatal tudósok találkozóhelye”, (5) „állandó értékelés”, (6) „ideiglenes kiállítás és utazó kiállítás”, (7) „aktuális európai vonatkozású események”, (8) „saját kiadványok”, (9) „széles körű on-line kínálat”, (10) „saját múzeumi gyűjtemény létrehozása”, (11) „a kiállítások és a múzeumi infrastruktúra folyamatos fejlesztése”; ezért hangsúlyozza, hogy e projekt összköltségét sürgősen meg kell határozni;

Horizontális kérdések

| 44. | örömmel üdvözli, hogy a költségvetési javaslatba bekerült az állandó és változó költségeket azonosító első elemzés; elismeri a felmerült módszertani nehézségeket, de meggyőződése, hogy tovább kell tanulmányozni ezeket a fogalmakat; emlékeztet e tekintetben arra, hogy választ vár az illetékes szervektől a tekintetben, hogy hogyan alkalmazható a Parlament költségvetési eljárása során a nullbázisú költségvetési politika koncepciója, amely alkalmazza az állandó és a változó költségek közötti ezen különbségtételt; az állandó költségek mélyrehatóbb vizsgálatát kéri, amely különbséget tesz a permanens állandó költségek, a meghatározott időszakban felmerülő állandó költségek és azon területek között, ahol megtakarításokat lehet elérni; a változó költségek mélyrehatóbb vizsgálatát kéri, amely egyértelműen összekapcsolja a költségeket és a célokat, stratégiákat és intézkedéseket, és fontosságuk szerint azonosítja és sorolja be a kiemelt célokat; |
| --- | --- |

44.

örömmel üdvözli, hogy a költségvetési javaslatba bekerült az állandó és változó költségeket azonosító első elemzés; elismeri a felmerült módszertani nehézségeket, de meggyőződése, hogy tovább kell tanulmányozni ezeket a fogalmakat; emlékeztet e tekintetben arra, hogy választ vár az illetékes szervektől a tekintetben, hogy hogyan alkalmazható a Parlament költségvetési eljárása során a nullbázisú költségvetési politika koncepciója, amely alkalmazza az állandó és a változó költségek közötti ezen különbségtételt; az állandó költségek mélyrehatóbb vizsgálatát kéri, amely különbséget tesz a permanens állandó költségek, a meghatározott időszakban felmerülő állandó költségek és azon területek között, ahol megtakarításokat lehet elérni; a változó költségek mélyrehatóbb vizsgálatát kéri, amely egyértelműen összekapcsolja a költségeket és a célokat, stratégiákat és intézkedéseket, és fontosságuk szerint azonosítja és sorolja be a kiemelt célokat;

| 45. | rámutat arra, hogy az európai intézmények tekintetében az egyes közbeszerzésekre vonatkozó küszöbök jelenleg szigorúbbak a vonatkozó európai közbeszerzési irányelvekben meghatározottaknál, és hogy ez a helyzet további adminisztratív költségekhez és több munkaerő felhasználásához vezet, ami a küszöbök jobb összehangolásával megtakarítható lenne; |
| --- | --- |

45.

rámutat arra, hogy az európai intézmények tekintetében az egyes közbeszerzésekre vonatkozó küszöbök jelenleg szigorúbbak a vonatkozó európai közbeszerzési irányelvekben meghatározottaknál, és hogy ez a helyzet további adminisztratív költségekhez és több munkaerő felhasználásához vezet, ami a küszöbök jobb összehangolásával megtakarítható lenne;

| 46. | támogatja a szociális, kulturális vagy nyelvi vonatkozású tevékenységeket a személyzet és azok családtagjai számára, de ellenzi az ennek kapcsán adott egyéni támogatásokat, és következésképpen módosítja a vonatkozó költségvetési sorhoz kapcsolódó megjegyzéseket; |
| --- | --- |

46.

támogatja a szociális, kulturális vagy nyelvi vonatkozású tevékenységeket a személyzet és azok családtagjai számára, de ellenzi az ennek kapcsán adott egyéni támogatásokat, és következésképpen módosítja a vonatkozó költségvetési sorhoz kapcsolódó megjegyzéseket;

| 47. | határozottan támogatja az intézmény fogyatékkal élő személyek számára való jobb megfelelését célzó további intézkedéseket, mind a szükséges infrastrukturális változtatások, mind a személyzeti intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

47.

határozottan támogatja az intézmény fogyatékkal élő személyek számára való jobb megfelelését célzó további intézkedéseket, mind a szükséges infrastrukturális változtatások, mind a személyzeti intézkedések tekintetében;

Végső megfontolások

| 48. | hangsúlyozza, hogy részletesebben meg kell vizsgálni az egyes költségvetési tételeket, beleértve a végrehajtási arányok elemzését is, még a költségvetési tervezetről történő őszi szavazás előtt; a végleges költségvetési döntéseket tehát akkor fogja megvizsgálni és meghozni; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy részletesebben meg kell vizsgálni az egyes költségvetési tételeket, beleértve a végrehajtási arányok elemzését is, még a költségvetési tervezetről történő őszi szavazás előtt; a végleges költségvetési döntéseket tehát akkor fogja megvizsgálni és meghozni;

| 49. | elfogadja a 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetési előirányzatokat, és emlékeztet arra, hogy a Parlament költségvetési tervezetről szóló, a Tanács által módosított álláspontjának elfogadására 2010. októberben kerül sor, a Szerződés által meghatározott szavazási eljárás szerint; |
| --- | --- |

49.

elfogadja a 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetési előirányzatokat, és emlékeztet arra, hogy a Parlament költségvetési tervezetről szóló, a Tanács által módosított álláspontjának elfogadására 2010. októberben kerül sor, a Szerződés által meghatározott szavazási eljárás szerint;

| 50. | jóváhagyja a 2010. március 25-i háromoldalú költségvetési egyeztetés mellékelt együttes következtetéseit; |
| --- | --- |

50.

jóváhagyja a 2010. március 25-i háromoldalú költségvetési egyeztetés mellékelt együttes következtetéseit;

*

* *

| 51. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a költségvetési előirányzatokat a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

51.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a költségvetési előirányzatokat a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1.o.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0087.

---

2010. május 18., keddMELLÉKLET

A 2010. MÁRCIUS 25-I HÁROMOLDALÚ KÖLTSÉGVETÉSI EGYEZTETÉS EGYÜTTES KÖVETKEZTETÉSEI

HÁROMOLDALÚ KÖLTSÉGVETÉSI EGYEZTETÉS

2010. március 25.

Következtetések

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság tudomásul vette a Bíróság hivatalvezetője, valamint a Számvevőszék, a Régiók Bizottsága és a Gazdasági és Szociális Bizottság főtitkára által, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság főtitkárának küldött levelükben kinyilvánított aggodalmakat az új költségvetési eljárással, és különösen az egyeztetőbizottsággal kapcsolatban. Azt javasolják, hogy az említett intézményeket kérjék fel arra, hogy a Tanács álláspontjának és az Európai Parlament módosításainak hatásával kapcsolatos megjegyzéseiket írásban küldjék meg közvetlenül az egyeztetőbizottságnak.

---

2010. május 19., szerda

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/266 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/266

---

2010. május 19., szerdaEurópai Menekültügyi Alap a 2008-2013-as időszakra (az 573/2007/EK határozat módosítása) ***II

P7_TA(2010)0177

Az Európai Parlament 2010. május 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Alapnak a 2008–2013-as időszakra történő létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozatnak egyes közösségi intézkedések finanszírozásának megszüntetése és az ilyen intézkedések finanszírozására vonatkozó korlát megváltoztatása révén történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására vonatkozó, első olvasatbeli tanácsi álláspontról (16627/1/2009 – C7-0051/2010 – 2009/0026(COD))

2011/C 161 E/34

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (16627/1/2009 – C7-0051/2010),

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0067),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 63. cikke első bekezdésének 2. b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0070/2009),

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1),

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 78. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzatának 72. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0117/2010),

| 1. | jóváhagyja a Tanács álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács álláspontját;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktus az álláspontnak megfelelően kerül elfogadásra; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktus az álláspontnak megfelelően kerül elfogadásra;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogalkotási aktust, miután igazolást nyert, hogy minden eljárás megfelelően lezárult, továbbá - a Tanács főtitkárával egyetértésben - gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogalkotási aktust, miután igazolást nyert, hogy minden eljárás megfelelően lezárult, továbbá - a Tanács főtitkárával egyetértésben - gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2009.5.7., P6_TA(2009)0375.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/267 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/267

---

2010. május 19., szerdaAz energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölése (átdolgozás) ***II

P7_TA(2010)0178

Az Európai Parlament 2010. május 19-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács első olvasatbeli álláspontjáról, tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölésére vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadására (05247/1/2010 – C7-0094/2010 – 2008/0222(COD))

2011/C 161 E/35

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (05247/1/2010 – C7-0094/2010),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0778),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0412/2008),

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665) és az ahhoz kapcsolódó kiegészítésre (COM(2010)0147),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. március 24-i véleményére (2),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel eljárási szabályzatának 72. és 37. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra szóló ajánlására (A7-0128/2010),

| 1. | jóváhagyja a Tanács álláspontját; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács álláspontját;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi az ezen állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatokat;

| 4. | megállapítja, hogy a jogi aktus elfogadására a Tanács álláspontjával összhangban kerül sor; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a jogi aktus elfogadására a Tanács álláspontjával összhangban kerül sor;

| 5. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 6. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután igazolást nyert, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután igazolást nyert, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, továbbá a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2009.5.5., P6_TA(2009)0345.

(2)  HL C 228., 2009.9.22., 90. o.

---

2010. május 19., szerdaMELLÉKLET

Nyilatkozatok

az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölésére vonatkozó, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata az EUMSz. 290. cikkéről

„Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kijelenti, hogy a 2010/30/EU irányelv rendelkezései nem érintik az intézményeknek az EUMSz 290. cikkének végrehajtását illető, bármely jövőbeli álláspontját, sem az ilyen rendelkezéseket tartalmazó egyedi jogalkotási aktusokat.”

A Bizottság nyilatkozata a 2010/30/EU irányelv egyes rendelkezéseiről

1. cikk (2) bekezdése

„Az energiával kapcsolatos termékek (7) preambulumbekezdésben említett prioritási jegyzékének kidolgozásakor a Bizottság megfelelő figyelmet fog fordítani az energiával kapcsolatos építési termékekre is, tekintetbe véve különösen azt a potenciális energiamegtakarítást, amely egyes ilyen termékek címkézése révén érhető el, tekintve, hogy az épületek felelnek a teljes energiafogyasztás 40 %-áért az EU-ban.”

10. cikk

„A 2010/30/EU irányelv szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozásakor a Bizottság biztosítja a párhuzamos jogalkotás elkerülését és a termékekre vonatkozó EU jogi szabályozás terén az átfogó következetesség fenntartását.”

10. cikk (4) bekezdésének d) pontja

A címkés besorolás felülvizsgálata szempontjából jelentős termékhányad

„A Bizottság úgy véli, hogy a két legmagasabb energiahatékonysági osztályba tartozó termékek aránya akkor minősül jelentősnek, ha megbesülhető, hogy:

| — | a belső piacon rendelkezésre álló azon modellek száma, amelyek elérik az A+++ vagy az A++ osztályt, az elérhető releváns modellek teljes számának legalább mintegy egyharmadát teszi ki, vagy |
| --- | --- |

—

a belső piacon rendelkezésre álló azon modellek száma, amelyek elérik az A+++ vagy az A++ osztályt, az elérhető releváns modellek teljes számának legalább mintegy egyharmadát teszi ki, vagy

| — | a belső piacon egy adott évben értékesített termékek legalább mintegy egyharmada az A+++ vagy az A++ osztályba tartozik, vagy |
| --- | --- |

—

a belső piacon egy adott évben értékesített termékek legalább mintegy egyharmada az A+++ vagy az A++ osztályba tartozik, vagy

| — | mindkét előbbi feltétel teljesül.” |
| --- | --- |

—

mindkét előbbi feltétel teljesül.”

A Bizottság nyilatkozata a fogyasztók tájékoztatásáról

„A Bizottság támogatja uniós eszközök - így például az Intelligens energia – Európa program - alkalmazását, hogy hozzájáruljon az alábbiakhoz:

| — | olyan kezdeményezések, amelyek célja az energiafogyasztást jelző címkézés előnyeinek tudatosítása a végfelhasználókban |
| --- | --- |

—

olyan kezdeményezések, amelyek célja az energiafogyasztást jelző címkézés előnyeinek tudatosítása a végfelhasználókban

| — | olyan kezdeményezések, amelyek célja a piaci változások, illetve az energiahatékonysági szempontból egyre fejlettebb modellek kialakításához vezető technológiai fejlődés figyelemmel kísérése, elsősorban a különféle terméktípusokon belül a legjobb teljesítménnyel rendelkező modellek azonosítása, majd az ezekre vonatkozó információnak az összes érdekelt fél, köztük a fogyasztói szervezetek, az ágazat és a környezetvédelmi civil szervezetek rendelkezésére bocsátása révén, a fogyasztók irányában történő széles körű terjesztés céljából.
  Az ilyen monitoring indikátorként is szolgálhat a 2010/30/EU és 2009/125/EK irányelv szerinti címkézés és/vagy környezetbarát tervezésre vonatkozó intézkedések felülvizsgálata számára.” |
| --- | --- |

—

olyan kezdeményezések, amelyek célja a piaci változások, illetve az energiahatékonysági szempontból egyre fejlettebb modellek kialakításához vezető technológiai fejlődés figyelemmel kísérése, elsősorban a különféle terméktípusokon belül a legjobb teljesítménnyel rendelkező modellek azonosítása, majd az ezekre vonatkozó információnak az összes érdekelt fél, köztük a fogyasztói szervezetek, az ágazat és a környezetvédelmi civil szervezetek rendelkezésére bocsátása révén, a fogyasztók irányában történő széles körű terjesztés céljából.

Az ilyen monitoring indikátorként is szolgálhat a 2010/30/EU és 2009/125/EK irányelv szerinti címkézés és/vagy környezetbarát tervezésre vonatkozó intézkedések felülvizsgálata számára.”

A Bizottság nyilatkozata az intézmények működési szüneteiről

„Az Európai Bizottság tudomásul veszi, hogy az Európai Parlament és a Tanács úgy véli, hogy – azon eseteket kivéve, amikor a jogalkotási aktus sürgősségi eljárást ír elő – a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kapcsolatos értesítéseknek figyelembe kell venniük az intézmények működési szüneteit (téli és nyári szünet, európai választások) annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács gyakorolhassa előjogait a vonatkozó jogalkotási aktusokban rögzített határidőn belül, és készen áll arra, hogy ennek megfelelően járjon el.”

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/269 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/269

---

2010. május 19., szerda1/2010. számú költségvetési módosítás: I. szakasz – Parlament

P7_TA(2010)0179

Az Európai Parlament 2010. május 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló, 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (I. szakasz – Európai Parlament) szóló tanácsi álláspontról (09807/2010 – C7-0125/2010 – 2010/2045(BUD))

2011/C 161 E/36

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 314. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), és különösen az annak I. részében előírt és I. mellékletében ismertetett többéves pénzügyi keretre (MFF),

tekintettel az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2009. december 17-én fogadtak el véglegesen (4),

tekintettel a Parlament által, 2010. február 25-én elfogadott költségvetési javaslattervezetre (5),

tekintettel a Bizottság által, 2010. március 19-én készített, 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2010)0107),

tekintettel a Tanácsnak a 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló, 2010. május 18-án megállapított álláspontjára (09807/2010),

tekintettel eljárási szabályzatának 75b. és 75e. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0158/2010),

| A. | mivel a 2010-es költségvetési eljárás során megállapodás született arról, hogy a kifejezetten az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződést módosító Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével kapcsolatos kiadásokat szükség esetén a meglévő költségvetési eszközök, például költségvetés-módosítások révén kell fedezni, az eredeti 2010-es költségvetés elfogadása után, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2010-es költségvetési eljárás során megállapodás született arról, hogy a kifejezetten az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződést módosító Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével kapcsolatos kiadásokat szükség esetén a meglévő költségvetési eszközök, például költségvetés-módosítások révén kell fedezni, az eredeti 2010-es költségvetés elfogadása után,

| B. | mivel hangsúlyozást nyert, hogy ilyen esetben és a lehető legteljesebb mértékben, alaposan meg kell vizsgálni a meglévő erőforrások átszervezésének lehetőségét, mielőtt további források igénylésére sor kerülne, |
| --- | --- |

B.

mivel hangsúlyozást nyert, hogy ilyen esetben és a lehető legteljesebb mértékben, alaposan meg kell vizsgálni a meglévő erőforrások átszervezésének lehetőségét, mielőtt további források igénylésére sor kerülne,

| C. | mivel különös hangsúlyt kapott, hogy a költségvetés eredetileg elfogadott szintje, amely az MFF 5. fejezete (igazgatási előirányzatok) alatt engedélyezett kiadások 19,87 %-át teszi ki, nem foglalta magában a Lisszaboni Szerződés miatt – különösen a jogalkotási területen – szükséges kiigazításokat, |
| --- | --- |

C.

mivel különös hangsúlyt kapott, hogy a költségvetés eredetileg elfogadott szintje, amely az MFF 5. fejezete (igazgatási előirányzatok) alatt engedélyezett kiadások 19,87 %-át teszi ki, nem foglalta magában a Lisszaboni Szerződés miatt – különösen a jogalkotási területen – szükséges kiigazításokat,

| D. | mivel ugyanakkor elismerést nyert, hogy a rendelkezésre álló korlátozott tartalékkeretek miatt további megtakarításokra és átcsoportosításokra volna szükség a többletkövetelmények teljesítésének lehetővé tételéhez, |
| --- | --- |

D.

mivel ugyanakkor elismerést nyert, hogy a rendelkezésre álló korlátozott tartalékkeretek miatt további megtakarításokra és átcsoportosításokra volna szükség a többletkövetelmények teljesítésének lehetővé tételéhez,

| 1. | üdvözli a Bizottság 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetét, amelyet a Parlament 2010. február 25-i költségvetési javaslatával teljes összhangban készítettek el; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetét, amelyet a Parlament 2010. február 25-i költségvetési javaslatával teljes összhangban készítettek el;

| 2. | tudomásul veszi a Tanács 2010. május 18-i álláspontját, amely módosítás nélkül jóváhagyja a javaslatot, teljes mértékben tiszteletben tartva a becsületbeli megállapodást; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Tanács 2010. május 18-i álláspontját, amely módosítás nélkül jóváhagyja a javaslatot, teljes mértékben tiszteletben tartva a becsületbeli megállapodást;

| 3. | hangsúlyozza, hogy 2010. januárban és februárban, a költségvetési javaslat elkészítésének szakaszában már sor került az előterjesztett intézkedések részletes politikai vitájára és elemzésére; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy 2010. januárban és februárban, a költségvetési javaslat elkészítésének szakaszában már sor került az előterjesztett intézkedések részletes politikai vitájára és elemzésére;

| 4. | módosítás nélkül jóváhagyja az 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét annak kinyilvánítására, hogy az 1/2010. számú költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

módosítás nélkül jóváhagyja az 1/2010. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot, és utasítja elnökét annak kinyilvánítására, hogy az 1/2010. számú költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

(2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  HL L 64., 2010.3.12.

(5)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2010)0038.

---

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/271 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/271

---

2010. május 19., szerdaAz átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírások ***I

P7_TA(2010)0181

Az Európai Parlament 2010. május 19-i jogalkotási állásfoglalása az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0818 – C6-0480/2008 – 2008/0238(COD))

2011/C 161 E/37

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0818),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 152. cikke (4) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0480/2008),

tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 168. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. június 10-i véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0106/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja a közös nyilatkozatot, és felhívja a figyelmet az állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági közleményre, amelyet közzétesznek az Európai Unió Hivatalos Lapjában, a végső jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a közös nyilatkozatot, és felhívja a figyelmet az állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági közleményre, amelyet közzétesznek az Európai Unió Hivatalos Lapjában, a végső jogalkotási aktussal együtt;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 306., 2009.12.16., 64. o.

---

2010. május 19., szerdaP7_TC1-COD(2008)0238

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. május 19-én került elfogadásra az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló 2010/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2010/53/EU irányelv.)

2010. május 19., szerdaMELLÉKLET

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata az EUMSz. 290. cikkéről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kijelenti, hogy ezen irányelv rendelkezései nem befolyásolják az intézményeknek az EUMSz. 290. cikkének végrehajtásával kapcsolatos jövőbeli álláspontját, sem az ilyen rendelkezéseket tartalmazó egyedi jogalkotási aktusokat.

Az Európai Bizottság nyilatkozata (Sürgősség)

Az Európai Bizottság vállalja, hogy az Európai Parlamentet és a Tanácsot teljes körűen tájékoztatja egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus sürgősségi eljárással történő elfogadásának lehetőségéről. Amint a Bizottság szolgálatai azt tervezik, hogy egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust sürgősségi eljárással lehetne elfogadni, nem hivatalos formában figyelmeztetik az Európai Parlament és a Tanács titkárságát.

---

2010. május 20., csütörtök

| 31.5.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 161/273 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 161/273

---

2010. május 20., csütörtökA bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1–4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos közösségi pénzügyi támogatás (Kozloduj-program) *

P7_TA(2010)0188

Az Európai Parlament 2010. május 20-i jogalkotási állásfoglalása a bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1–4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos közösségi pénzügyi támogatásról (Kozloduj-program) szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0581 – C7-0289/2009 – 2009/0172(NLE))

2011/C 161 E/38

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0581),

tekintettel a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmánynak a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkjáról szóló 30. cikkére,

tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Nukleáris biztonság az Európai Unióban” című bizottsági közleményre (COM(2002)0605),

tekintettel az Euratom-Szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0289/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0142/2010),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | úgy véli, hogy a tanácsi rendeletre irányuló javaslat összeegyeztethető a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetének felső határával, de az 1a. alfejezetben megmaradó tartalék nagyon korlátozott; hangsúlyozza, hogy az új tevékenységek finanszírozása nem veszélyeztetheti az 1a. alfejezethez tartozó, már létező programokat vagy kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a tanácsi rendeletre irányuló javaslat összeegyeztethető a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetének felső határával, de az 1a. alfejezetben megmaradó tartalék nagyon korlátozott; hangsúlyozza, hogy az új tevékenységek finanszírozása nem veszélyeztetheti az 1a. alfejezethez tartozó, már létező programokat vagy kezdeményezéseket;

| 3. | ezért megismétli arra irányuló kérését, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának keretében készüljön a kozloduji leszerelési programra, valamint az 1a. alfejezetbe tartozó egyéb politikai prioritásokra vonatkozó többéves stratégia, kiegészítve a többéves pénzügyi keretnek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1), különösen annak 21–23. pontja alapján rendelkezésre álló valamennyi mechanizmus segítségével, 2010 első félévének vége előtt történő kiigazítására és felülvizsgálatára vonatkozó konkrét javaslatokkal; |
| --- | --- |

3.

ezért megismétli arra irányuló kérését, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának keretében készüljön a kozloduji leszerelési programra, valamint az 1a. alfejezetbe tartozó egyéb politikai prioritásokra vonatkozó többéves stratégia, kiegészítve a többéves pénzügyi keretnek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1), különösen annak 21–23. pontja alapján rendelkezésre álló valamennyi mechanizmus segítségével, 2010 első félévének vége előtt történő kiigazítására és felülvizsgálatára vonatkozó konkrét javaslatokkal;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a kozloduji leszerelési programra biztosított éves összegről az éves költségvetési eljárás során határoznak a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 38. pontjának rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a kozloduji leszerelési programra biztosított éves összegről az éves költségvetési eljárás során határoznak a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 38. pontjának rendelkezéseivel összhangban;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Euratom-Szerződés 106a. cikkének és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Euratom-Szerződés 106a. cikkének és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 6. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 7. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | Bulgária
  kötelezettséget vállalt arra
  , hogy 2002. december 31-ig, illetve 2006. december 31-ig leállítja a kozloduji atomerőmű 1. és 2., illetve 3. és 4. blokkját, valamint ezt követően leszereli ezeket a blokkokat.Az Európai Unió kifejezte arra vonatkozó szándékát, hogy 2009-ig további pénzügyi támogatást folyósít a Phare program alapján nyújtott előcsatlakozási támogatás folytatásaként, támogatva Bulgáriának az atomerőmű leszerelésére irányuló erőfeszítéseit. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

Bulgária
  kötelezettséget vállalt arra
  , hogy 2002. december 31-ig, illetve 2006. december 31-ig leállítja a kozloduji atomerőmű 1. és 2., illetve 3. és 4. blokkját, valamint ezt követően leszereli ezeket a blokkokat.Az Európai Unió kifejezte arra vonatkozó szándékát, hogy 2009-ig további pénzügyi támogatást folyósít a Phare program alapján nyújtott előcsatlakozási támogatás folytatásaként, támogatva Bulgáriának az atomerőmű leszerelésére irányuló erőfeszítéseit.

| (1) | 2005-ben, a csatlakozási tárgyalások során
  Bulgária
  beleegyezett abba
  , hogy 2002. december 31-ig, illetve 2006. december 31-ig leállítja a kozloduji atomerőmű 1. és 2., illetve 3. és 4. blokkját, valamint ezt követően leszereli ezeket a blokkokat.Az Európai Unió kifejezte arra vonatkozó szándékát, hogy 2009-ig további pénzügyi támogatást folyósít a Phare program alapján nyújtott előcsatlakozási támogatás folytatásaként, támogatva Bulgáriának az atomerőmű leszerelésére irányuló erőfeszítéseit.
  Az Európai Unió akkor arról is biztosított, hogy a pénzügyi támogatást figyelembe veszik a 2007–2013-as időszakra szóló közösségi támogatás általános felülvizsgálata részeként. |
| --- | --- |

(1)

2005-ben, a csatlakozási tárgyalások során
  Bulgária
  beleegyezett abba
  , hogy 2002. december 31-ig, illetve 2006. december 31-ig leállítja a kozloduji atomerőmű 1. és 2., illetve 3. és 4. blokkját, valamint ezt követően leszereli ezeket a blokkokat.Az Európai Unió kifejezte arra vonatkozó szándékát, hogy 2009-ig további pénzügyi támogatást folyósít a Phare program alapján nyújtott előcsatlakozási támogatás folytatásaként, támogatva Bulgáriának az atomerőmű leszerelésére irányuló erőfeszítéseit.
  Az Európai Unió akkor arról is biztosított, hogy a pénzügyi támogatást figyelembe veszik a 2007–2013-as időszakra szóló közösségi támogatás általános felülvizsgálata részeként.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| (2) | A Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló 2005. évi szerződés, és különösen a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány 30. cikke Bulgáriának a kozloduji atomerőmű 3. és 4. blokkjának leállítása vonatkozásában tett kötelezettségvállalására való tekintettel támogatási programot hozott létre(a továbbiakban: a Kozloduj-program), amely 210 millió EUR költségvetéssel rendelkezik a 2007–2009-es időszakban. |
| --- | --- |

(2)

A Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló 2005. évi szerződés, és különösen a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány 30. cikke Bulgáriának a kozloduji atomerőmű 3. és 4. blokkjának leállítása vonatkozásában tett kötelezettségvállalására való tekintettel támogatási programot hozott létre(a továbbiakban: a Kozloduj-program), amely 210 millió EUR költségvetéssel rendelkezik a 2007–2009-es időszakban.

| (2) | A Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló 2005. évi szerződés, és különösen a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány 30. cikke Bulgáriának a kozloduji atomerőmű 3. és 4. blokkjának leállítása vonatkozásában tett kötelezettségvállalására való tekintettel támogatási programot hozott létre(a továbbiakban: a Kozloduj-program), amely 210 millió EUR költségvetéssel rendelkezik a 2007–2009-es időszakban.
  Ez a program magában foglalja a kozloduji atomerőmű leállításából adódó kapacitáskiesésre nyújtott támogatást is. |
| --- | --- |

(2)

A Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló 2005. évi szerződés, és különösen a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány 30. cikke Bulgáriának a kozloduji atomerőmű 3. és 4. blokkjának leállítása vonatkozásában tett kötelezettségvállalására való tekintettel támogatási programot hozott létre(a továbbiakban: a Kozloduj-program), amely 210 millió EUR költségvetéssel rendelkezik a 2007–2009-es időszakban.
  Ez a program magában foglalja a kozloduji atomerőmű leállításából adódó kapacitáskiesésre nyújtott támogatást is.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| (2a) | Az uniós szolidaritás és az egyenlő bánásmód elve megkívánja, hogy az eddigiekhez hasonlóan ezúttal is méltányosan járjanak el azon tagállamokkal szemben, amelyek támogatásra szorulnak atomerőműveik leszereléséhez, miután a csatlakozási szerződésükben vagy annak jegyzőkönyvében foglaltaknak megfelelően vállalták, hogy atomerőműveket zárnak be. |
| --- | --- |

(2a)

Az uniós szolidaritás és az egyenlő bánásmód elve megkívánja, hogy az eddigiekhez hasonlóan ezúttal is méltányosan járjanak el azon tagállamokkal szemben, amelyek támogatásra szorulnak atomerőműveik leszereléséhez, miután a csatlakozási szerződésükben vagy annak jegyzőkönyvében foglaltaknak megfelelően vállalták, hogy atomerőműveket zárnak be.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| (4) | Az Unió elismeri a Bulgária által tett erőfeszítéseket és megállapítja, hogy az ország megfelelő haladást ért el a 2009-ig rendelkezésre álló közösségi alapok felhasználása terén a Kozloduj-program leszerelést előkészítő szakaszában, valamint elismeri, hogy 2009-et követően további pénzügyi támogatásra van szükség a tényleges leszerelési műveletek folytatása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió elismeri a Bulgária által tett erőfeszítéseket és megállapítja, hogy az ország megfelelő haladást ért el a 2009-ig rendelkezésre álló közösségi alapok felhasználása terén a Kozloduj-program leszerelést előkészítő szakaszában, valamint elismeri, hogy 2009-et követően további pénzügyi támogatásra van szükség a tényleges leszerelési műveletek folytatása érdekében.

| (4) | Az Unió elismeri a Bulgária által tett erőfeszítéseket és megállapítja, hogy az ország megfelelő haladást ért el a 2009-ig rendelkezésre álló közösségi alapok felhasználása terén a Kozloduj-program leszerelést előkészítő szakaszában, valamint elismeri, hogy 2009-et követően további pénzügyi támogatásra van szükség a
  2005. évi csatlakozási szerződéssel összhangban a
  tényleges leszerelési műveletek folytatása érdekében,
  miközben a legmagasabb szintű biztonsági előírásokat kell alkalmazni
  . |
| --- | --- |

(4)

Az Unió elismeri a Bulgária által tett erőfeszítéseket és megállapítja, hogy az ország megfelelő haladást ért el a 2009-ig rendelkezésre álló közösségi alapok felhasználása terén a Kozloduj-program leszerelést előkészítő szakaszában, valamint elismeri, hogy 2009-et követően további pénzügyi támogatásra van szükség a
  2005. évi csatlakozási szerződéssel összhangban a
  tényleges leszerelési műveletek folytatása érdekében,
  miközben a legmagasabb szintű biztonsági előírásokat kell alkalmazni
  .

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| (5) | Ugyanilyen fontos, hogy a kozloduji atomerőmű saját erőforrásait használják fel, mivel így rendelkezésre fog állni a szükséges szakértelem, ugyanakkor enyhébbek lesznek az előrehozott leállítás társadalmi és gazdasági következményei amiatt, hogy a bezárt atomerőmű személyzetét megszakítás nélkül foglalkoztatják.A szükséges biztonsági
  színvonal
  fenntartásához ezért fontos a folytatólagos pénzügyi támogatás. |
| --- | --- |

(5)

Ugyanilyen fontos, hogy a kozloduji atomerőmű saját erőforrásait használják fel, mivel így rendelkezésre fog állni a szükséges szakértelem, ugyanakkor enyhébbek lesznek az előrehozott leállítás társadalmi és gazdasági következményei amiatt, hogy a bezárt atomerőmű személyzetét megszakítás nélkül foglalkoztatják.A szükséges biztonsági
  színvonal
  fenntartásához ezért fontos a folytatólagos pénzügyi támogatás.

| (5) | Ugyanilyen fontos, hogy a kozloduji atomerőmű saját erőforrásait használják fel, mivel így rendelkezésre fog állni a szükséges szakértelem,
  gyarapodni fog a know-how és a készségek,
  ugyanakkor enyhébbek lesznek az előrehozott leállítás társadalmi és gazdasági következményei amiatt, hogy a bezárt atomerőmű személyzetét megszakítás nélkül foglalkoztatják.A szükséges biztonsági,
  egészségügyi és környezetvédelmi előírások
  fenntartásához ezért fontos a folytatólagos pénzügyi támogatás. |
| --- | --- |

(5)

Ugyanilyen fontos, hogy a kozloduji atomerőmű saját erőforrásait használják fel, mivel így rendelkezésre fog állni a szükséges szakértelem,
  gyarapodni fog a know-how és a készségek,
  ugyanakkor enyhébbek lesznek az előrehozott leállítás társadalmi és gazdasági következményei amiatt, hogy a bezárt atomerőmű személyzetét megszakítás nélkül foglalkoztatják.A szükséges biztonsági,
  egészségügyi és környezetvédelmi előírások
  fenntartásához ezért fontos a folytatólagos pénzügyi támogatás.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| (6) | Az Unió elismeri, hogy a pénzügyi támogatásra az
  energiaágazat enyhítő intézkedéseinek továbbvitele
  érdekében is szükség van, tekintve az
  atomerőmű blokkjainak leállítása miatti kapacitáskiesés mértékét, valamint a régió ellátásbiztonságára gyakorolt hatást
  . |
| --- | --- |

(6)

Az Unió elismeri, hogy a pénzügyi támogatásra az
  energiaágazat enyhítő intézkedéseinek továbbvitele
  érdekében is szükség van, tekintve az
  atomerőmű blokkjainak leállítása miatti kapacitáskiesés mértékét, valamint a régió ellátásbiztonságára gyakorolt hatást
  .

| (6) | Az Unió elismeri, hogy a pénzügyi támogatásra az
  energiahatékonyabb gazdaság irányába történő fejlődés
  érdekében is szükség van, tekintve
  hogy
  az
  pozitívan hatna az ellátásbiztonságra, a villamos energia árára és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mennyiségére Bulgáriában. Mivel Bulgáriában további előrelépés szükséges a kiégett fűtőelemek és erősen sugárzó radioaktív hulladékok végleges elhelyezése vonatkozásában, és mivel a kozloduji erőmű bezárásának eredményeképpen elhelyezendő valamennyi radioaktív hulladék végleges elhelyezése fontos folyamat, amelyet körültekintően kell megszervezni, az Uniónak segítenie kell a bolgár kormányt a végleges elhelyezési megoldások megtalálásában, szükség esetén a bolgár kormány által készített, a leszerelés során keletkező valamennyi radioaktív anyag biztonságos végleges elhelyezéséről szóló tanulmány alapján. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió elismeri, hogy a pénzügyi támogatásra az
  energiahatékonyabb gazdaság irányába történő fejlődés
  érdekében is szükség van, tekintve
  hogy
  az
  pozitívan hatna az ellátásbiztonságra, a villamos energia árára és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mennyiségére Bulgáriában. Mivel Bulgáriában további előrelépés szükséges a kiégett fűtőelemek és erősen sugárzó radioaktív hulladékok végleges elhelyezése vonatkozásában, és mivel a kozloduji erőmű bezárásának eredményeképpen elhelyezendő valamennyi radioaktív hulladék végleges elhelyezése fontos folyamat, amelyet körültekintően kell megszervezni, az Uniónak segítenie kell a bolgár kormányt a végleges elhelyezési megoldások megtalálásában, szükség esetén a bolgár kormány által készített, a leszerelés során keletkező valamennyi radioaktív anyag biztonságos végleges elhelyezéséről szóló tanulmány alapján.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| (6a) | A kozloduji atomerőmű 1–4-es blokkjainak idő előtti leállításából következő termelésikapacitás-csökkenés – melynek becsült mértéke a 2011–2013-as időszakra 15 TWh, 1,2 Gg/GWh CO2- egyenértékkel– az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jelentős emelkedéséhez vezetett, és Bulgária számára mintegy 18 000 Gg vagy 18 000 kt CO2-egyenérték-növekedést eredményezett, szükségessé téve a CO2-kibocsátás további csökkentését. |
| --- | --- |

(6a)

A kozloduji atomerőmű 1–4-es blokkjainak idő előtti leállításából következő termelésikapacitás-csökkenés – melynek becsült mértéke a 2011–2013-as időszakra 15 TWh, 1,2 Gg/GWh CO2- egyenértékkel– az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jelentős emelkedéséhez vezetett, és Bulgária számára mintegy 18 000 Gg vagy 18 000 kt CO2-egyenérték-növekedést eredményezett, szükségessé téve a CO2-kibocsátás további csökkentését.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| (6b) | Az Unió elismeri, hogy mérsékelni kell azoknak a megnövekedett környezeti károknak és kibocsátásoknak a hatását, amelyek annak következményei, hogy helyettesítő kapacitásként főként ligniterőműveket vesznek fokozottabban igénybe. |
| --- | --- |

(6b)

Az Unió elismeri, hogy mérsékelni kell azoknak a megnövekedett környezeti károknak és kibocsátásoknak a hatását, amelyek annak következményei, hogy helyettesítő kapacitásként főként ligniterőműveket vesznek fokozottabban igénybe.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

6 c preambulumbekezdés (új)

| (6c) | A kozloduji atomerőmű 1–4. blokkjainak bezárásából eredő társadalmi és gazdasági hatások csökkentésére irányuló enyhítő intézkedésekhez, mint például az érintett személyzet átképzésére és szakértelmének más ágazatokban – például az ipari kutatás vagy a megújuló energiák területén – történő hasznosítására irányuló programokhoz uniós pénzügyi támogatásra lehet szükség. |
| --- | --- |

(6c)

A kozloduji atomerőmű 1–4. blokkjainak bezárásából eredő társadalmi és gazdasági hatások csökkentésére irányuló enyhítő intézkedésekhez, mint például az érintett személyzet átképzésére és szakértelmének más ágazatokban – például az ipari kutatás vagy a megújuló energiák területén – történő hasznosítására irányuló programokhoz uniós pénzügyi támogatásra lehet szükség.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | Következésképpen
  az Európai Unió általános költségvetéséből 300 millió EUR-t kell rendelkezésre bocsátani a kozloduji atomerőmű leszerelésének finanszírozásához a 2010–2013-as időszakban. |
| --- | --- |

(7)

Következésképpen
  az Európai Unió általános költségvetéséből 300 millió EUR-t kell rendelkezésre bocsátani a kozloduji atomerőmű leszerelésének finanszírozásához a 2010–2013-as időszakban.

| (7) | Elismerve, hogy
  az
  üzemi nyereségből nem történt meg a szükséges leszerelés és a radioaktív hulladékok kezelése, az
  Európai Unió általános költségvetéséből 300 millió EUR-t kell rendelkezésre bocsátani a kozloduji atomerőmű
  1–4. blokkja
  leszerelésének finanszírozásához a 2010–2013-as időszakban.
  Ebből az összegből 180 millió EUR-t a leszerelési program támogatására, a fennmaradó 120 millió EUR-t az energiahatékonysági és energiatakarékossági intézkedésekre kell fordítani. |
| --- | --- |

(7)

Elismerve, hogy
  az
  üzemi nyereségből nem történt meg a szükséges leszerelés és a radioaktív hulladékok kezelése, az
  Európai Unió általános költségvetéséből 300 millió EUR-t kell rendelkezésre bocsátani a kozloduji atomerőmű
  1–4. blokkja
  leszerelésének finanszírozásához a 2010–2013-as időszakban.
  Ebből az összegből 180 millió EUR-t a leszerelési program támogatására, a fennmaradó 120 millió EUR-t az energiahatékonysági és energiatakarékossági intézkedésekre kell fordítani.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| (7a) | A Bizottság 2009. október 27-i előzetes értékelése (2) alapján a forrásokból 180 millió eurót irányoztak elő az alábbi projektek támogatására: 1) projektirányítás, technikai segítség a leszerelési program végrehajtásának támogatásához; 2) a kozloduji atomerőmű 715 szakértője fizetésének biztosítása, akik a 1–4. blokk leszerelésén dolgoznak (működtetés, karbantartás, technikai támogatás, projektmenedzsment); 3) hozzájárulás a radioaktív hulladékok végleges elhelyezését szolgáló nemzeti létesítmény felépítéséhez, amely alapvető fontosságú a leszerelési program végrehajtása szempontjából, különösen a kis és közepes radioaktivitású hulladékoknak a végrehajtás első 10 évében való elhelyezését illetően; 4) helyszíni infrastruktúra és a lebontott hulladék kezelése, beleértve a már a pályázati eljárás szakaszában tartó projekteknek nyújtandó kiegészítő juttatásokat is. A 4. projektben említett helyszíni infrastruktúrafejlesztés csak az 1–4. blokk leszerelésére vonatkozó intézkedéseket tartalmazhat. |
| --- | --- |

(7a)

A Bizottság 2009. október 27-i előzetes értékelése (2) alapján a forrásokból 180 millió eurót irányoztak elő az alábbi projektek támogatására: 1) projektirányítás, technikai segítség a leszerelési program végrehajtásának támogatásához; 2) a kozloduji atomerőmű 715 szakértője fizetésének biztosítása, akik a 1–4. blokk leszerelésén dolgoznak (működtetés, karbantartás, technikai támogatás, projektmenedzsment); 3) hozzájárulás a radioaktív hulladékok végleges elhelyezését szolgáló nemzeti létesítmény felépítéséhez, amely alapvető fontosságú a leszerelési program végrehajtása szempontjából, különösen a kis és közepes radioaktivitású hulladékoknak a végrehajtás első 10 évében való elhelyezését illetően; 4) helyszíni infrastruktúra és a lebontott hulladék kezelése, beleértve a már a pályázati eljárás szakaszában tartó projekteknek nyújtandó kiegészítő juttatásokat is. A 4. projektben említett helyszíni infrastruktúrafejlesztés csak az 1–4. blokk leszerelésére vonatkozó intézkedéseket tartalmazhat.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | Az Európai Unió általános költségvetésének leszerelésre elkülönített előirányzatai nem vezethetnek a verseny torzulásához a villamosenergia-szolgáltató vállalkozások vonatkozásában az Unió energiapiacán.A közösségi vívmányokkal összhangban ezeket az előirányzatokat kell felhasználni
  a kieső termelési kapacitásokat kompenzáló
  intézkedések finanszírozására is. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió általános költségvetésének leszerelésre elkülönített előirányzatai nem vezethetnek a verseny torzulásához a villamosenergia-szolgáltató vállalkozások vonatkozásában az Unió energiapiacán.A közösségi vívmányokkal összhangban ezeket az előirányzatokat kell felhasználni
  a kieső termelési kapacitásokat kompenzáló
  intézkedések finanszírozására is.

| (8) | Az Európai Unió általános költségvetésének leszerelésre elkülönített előirányzatai nem vezethetnek a verseny torzulásához a villamosenergia-szolgáltató vállalkozások vonatkozásában az Unió energiapiacán.A közösségi vívmányokkal
  és az európai közös energiapiac működési szabályaival
  összhangban ezeket az előirányzatokat kell felhasználni
  az energiahatékonysági és -megtakarítási
  intézkedések finanszírozására is. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió általános költségvetésének leszerelésre elkülönített előirányzatai nem vezethetnek a verseny torzulásához a villamosenergia-szolgáltató vállalkozások vonatkozásában az Unió energiapiacán.A közösségi vívmányokkal
  és az európai közös energiapiac működési szabályaival
  összhangban ezeket az előirányzatokat kell felhasználni
  az energiahatékonysági és -megtakarítási
  intézkedések finanszírozására is.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| (10) | Az EBRD
  feladatai közé tartozik az atomerőművek leszerelésére irányuló programoknak juttatott közpénzek kezelése, valamint
  e programok pénzügyi
  irányításának felügyelete
  a közpénzek felhasználásának optimalizálása érdekében.Az EBRD ezenfelül ellátja mindazokat a költségvetési feladatokat, melyeket a Bizottság a költségvetési rendelet 53d. cikkének rendelkezéseivel összhangban ráruház. |
| --- | --- |

(10)

Az EBRD
  feladatai közé tartozik az atomerőművek leszerelésére irányuló programoknak juttatott közpénzek kezelése, valamint
  e programok pénzügyi
  irányításának felügyelete
  a közpénzek felhasználásának optimalizálása érdekében.Az EBRD ezenfelül ellátja mindazokat a költségvetési feladatokat, melyeket a Bizottság a költségvetési rendelet 53d. cikkének rendelkezéseivel összhangban ráruház.

| (10) | Az EBRD feladatai közé tartozik azon atomerőműblokkok leszerelésére irányuló programoknak juttatott közpénzek kezelése, amelyeknek leállításáról a csatlakozási tárgyalások során megállapodtak.
  Az EBRD
  felügyeli
  e programok pénzügyi
  irányítását
  a közpénzek felhasználásának optimalizálása érdekében.Az EBRD emellett ellátja mindazokat a költségvetési feladatokat, melyeket a Bizottság a költségvetési rendelet 53d. cikkének rendelkezéseivel összhangban ráruház. |
| --- | --- |

(10)

Az EBRD feladatai közé tartozik azon atomerőműblokkok leszerelésére irányuló programoknak juttatott közpénzek kezelése, amelyeknek leállításáról a csatlakozási tárgyalások során megállapodtak.
  Az EBRD
  felügyeli
  e programok pénzügyi
  irányítását
  a közpénzek felhasználásának optimalizálása érdekében.Az EBRD emellett ellátja mindazokat a költségvetési feladatokat, melyeket a Bizottság a költségvetési rendelet 53d. cikkének rendelkezéseivel összhangban ráruház.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| (11) | A lehető legnagyobb hatékonyság érdekében az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni a kozloduji atomerőmű leszereléséhez, kellő figyelmet fordítva a leállítandó blokkok természetére és technológiai jellemzőire. |
| --- | --- |

(11)

A lehető legnagyobb hatékonyság érdekében az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni a kozloduji atomerőmű leszereléséhez, kellő figyelmet fordítva a leállítandó blokkok természetére és technológiai jellemzőire.

| (11) | A lehető legnagyobb hatékonyság
  és az esetleges környezeti következmények lehető legkisebbre való csökkentése
  érdekében az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni a kozloduji atomerőmű
  1–4. blokkájnak
  leszereléséhez, kellő figyelmet fordítva a leállítandó blokkok természetére és technológiai jellemzőire. |
| --- | --- |

(11)

A lehető legnagyobb hatékonyság
  és az esetleges környezeti következmények lehető legkisebbre való csökkentése
  érdekében az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni a kozloduji atomerőmű
  1–4. blokkájnak
  leszereléséhez, kellő figyelmet fordítva a leállítandó blokkok természetére és technológiai jellemzőire.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| (11a) | Az információkhoz való hozzáférés, a nyilvánosság részvétele és az átláthatóság érdekében a kozloduji atomerőmű leszerelése során minden megfelelő intézkedést meg kell tenni azon nemzetközi egyezményekben megállapított kötelezettségek teljesítésére, amelyek már előírják a nemzeti, nemzetközi és határokon átnyúló összefüggésben a szükséges követelményeket, mint amilyen a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i Aarhusi Egyezmény (3). |
| --- | --- |

(11a)

Az információkhoz való hozzáférés, a nyilvánosság részvétele és az átláthatóság érdekében a kozloduji atomerőmű leszerelése során minden megfelelő intézkedést meg kell tenni azon nemzetközi egyezményekben megállapított kötelezettségek teljesítésére, amelyek már előírják a nemzeti, nemzetközi és határokon átnyúló összefüggésben a szükséges követelményeket, mint amilyen a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i Aarhusi Egyezmény (3).

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| (12) | Az
  kozloduji atomerőmű leszerelését a környezetvédelem terén hatályos jogszabályokkal és különösen az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvvel összhangban kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(12)

Az
  kozloduji atomerőmű leszerelését a környezetvédelem terén hatályos jogszabályokkal és különösen az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvvel összhangban kell megvalósítani.

| (12) | A
  kozloduji atomerőmű
  1–4. blokkjának
  leszerelését a
  bolgár nemzeti jog rendelkezéseivel, engedélyezési szabályaival és a
  környezetvédelem terén hatályos jogszabályokkal és különösen az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvvel összhangban kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(12)

A
  kozloduji atomerőmű
  1–4. blokkjának
  leszerelését a
  bolgár nemzeti jog rendelkezéseivel, engedélyezési szabályaival és a
  környezetvédelem terén hatályos jogszabályokkal és különösen az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvvel összhangban kell megvalósítani.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| (12a) | A kozloduji atomerőmű leszerelését azon alapvető célkitűzésnek megfelelően kell elvégezni, mely szerint a munkavállalókat és a lakosságot meg kell védeni az ionizáló sugárzás káros hatásaitól, a jelenlegi szabályozásnak, főleg a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelvnek (4) megfelelően, ezáltal biztosítva a legnagyobb mértékben a munkavállalók és a lakosság biztonságát és egészségének védelmét. Az energiaszektorban az energiahatékonyságon és megújuló energiaforrásokon alapuló hatásmérséklő intézkedéseket egyedi bolgár nemzeti stratégiával kell támogatni. |
| --- | --- |

(12a)

A kozloduji atomerőmű leszerelését azon alapvető célkitűzésnek megfelelően kell elvégezni, mely szerint a munkavállalókat és a lakosságot meg kell védeni az ionizáló sugárzás káros hatásaitól, a jelenlegi szabályozásnak, főleg a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelvnek (4) megfelelően, ezáltal biztosítva a legnagyobb mértékben a munkavállalók és a lakosság biztonságát és egészségének védelmét. Az energiaszektorban az energiahatékonyságon és megújuló energiaforrásokon alapuló hatásmérséklő intézkedéseket egyedi bolgár nemzeti stratégiával kell támogatni.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

12 b preambulumbekezdés (új)

| (12b) | A gazdaságosság, valamint a kiutalt források hatékony és eredményes felhasználásának elvét a korábban finanszírozott programok értékelésén és eredményeik ellenőrzésén keresztül kell biztosítani. |
| --- | --- |

(12b)

A gazdaságosság, valamint a kiutalt források hatékony és eredményes felhasználásának elvét a korábban finanszírozott programok értékelésén és eredményeik ellenőrzésén keresztül kell biztosítani.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| (13a) | Azon feltételeket, melyeket a költségvetés végrehajtásának közös irányítása tekintetében figyelembe kell venni, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 53d., 108a. és 165. cikke, valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 35. és 43. cikke állapítja meg. |
| --- | --- |

(13a)

Azon feltételeket, melyeket a költségvetés végrehajtásának közös irányítása tekintetében figyelembe kell venni, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) 53d., 108a. és 165. cikke, valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 35. és 43. cikke állapítja meg.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| (13b) | A Kozloduj programnak példaként kell szolgálnia, és a Bizottságnak az atomerőművek jövőbeli leszerelésével járó költségek elemzése és előrejelzése céljából el kell készítenie a leszerelés teljes és részletes költségvetését. |
| --- | --- |

(13b)

A Kozloduj programnak példaként kell szolgálnia, és a Bizottságnak az atomerőművek jövőbeli leszerelésével járó költségek elemzése és előrejelzése céljából el kell készítenie a leszerelés teljes és részletes költségvetését.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

E rendelet létrehozza a kozloduji atomerőmű
  1–4. blokkjának leszereléséhez
  és a
  leállítás bulgáriai
  következményeinek kezelésére irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulás végrehajtásának részletes szabályait rögzítő programot (a továbbiakban: Kozloduj-program).

E rendelet létrehozza a kozloduji atomerőmű
  1–4-es blokkja leszerelésének további folyamatához
  és
  az előrehozott leállítás bulgáriai,
  a
  környezetvédelmet, a gazdaságot és a régió ellátásbiztonságát érintő
  következményeinek kezelésére irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulás végrehajtásának részletes szabályait rögzítő programot(a továbbiakban: Kozloduj-program).

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk

A Kozloduj-programnak nyújtott közösségi hozzájárulás a következők pénzügyi támogatására terjed ki: a kozloduji atomerőmű leszereléséhez kapcsolódó intézkedések, a közösségi vívmányokkal összhangban álló környezeti rehabilitációt célzó intézkedések és a kozloduji atomerőmű négy reaktora által biztosított termelési kapacitás helyettesítéséhez szükséges
  hagyományos
  villamosenergia-termelési kapacitások modernizációját célzó intézkedések, valamint egyéb, az erőmű leállításáról és leszereléséről szóló határozat következményeként meghozandó intézkedések, amelyek hozzájárulnak a szükséges szerkezetátalakításhoz, környezeti rehabilitációhoz, és az energiatermelési, -szállítási és -elosztási ágazatok modernizációjához, valamint az energiaellátás biztonságának megerősítéséhez és az energiahatékonyság javításához Bulgáriában.

A Kozloduj-programnak nyújtott közösségi hozzájárulás
  elsődleges célja
  a kozloduji atomerőmű
  1–4. blokkjának
  leszereléséhez kapcsolódó intézkedések pénzügyi támogatása.
  Másfelől céljai még
  a közösségi vívmányokkal összhangban álló környezeti rehabilitációt célzó intézkedések és a kozloduji atomerőmű négy reaktora által biztosított termelési kapacitás helyettesítéséhez szükséges villamosenergia-termelési kapacitások modernizációját célzó intézkedések, valamint egyéb, az erőmű
  említett blokkjainak
  leállításáról és leszereléséről szóló határozat következményeként meghozandó intézkedések, amelyek hozzájárulnak a szükséges szerkezetátalakításhoz, környezeti rehabilitációhoz, és az energiatermelési, -szállítási és -elosztási ágazatok modernizációjához
  és megerősítéséhez
  , valamint az energiaellátás biztonságának megerősítéséhez és
  magasabb színvonalához,
  az energiahatékonyság javításához
  és a megújuló energiák fokozottabb használatához
  Bulgáriában
  az energiatakarékosság és a megújuló energiák igénybe vételének ösztönzése mellett
  .
  Pénzügyi támogatás nyújtható az érintett közösségekben a társadalmi és gazdasági átmenet enyhítéséhez is, például új fenntartható munkahelyek és iparágak létrehozása révén.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

(1)   A Kozloduj-program végrehajtásához szükséges pénzügyi referenciaösszeg a 2010. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra 300 millió EUR.

(1)   A Kozloduj-program végrehajtásához szükséges
  – a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 38. pontja szerinti –
  pénzügyi referenciaösszeg a 2010. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra 300 millió EUR.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság a pénzügyi keret határain belül engedélyezi.

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság a pénzügyi keret határain belül
  és a leszerelési folyamat követelményeinek megfelelően
  engedélyezi.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

(3)   A 2010. január 1. és 2013. december 31. közötti időszak folyamán
  lehetőség van
  a Kozloduj-programnak nyújtott támogatási előirányzatok
  összegének korrekciójára
  , figyelemmel a program végrehajtásában tapasztalt előrehaladásra és annak biztosítása érdekében, hogy a források programozása és elosztása a tényleges fizetési szükségleteken és felvevőképességen alapuljon.

(3)   A 2010. január 1. és 2013. december 31. közötti időszak folyamán a Kozloduj-programnak nyújtott támogatási előirányzatok
  összegét felül kell vizsgálni
  , figyelemmel a program végrehajtásában tapasztalt előrehaladásra
  , valamint a kozloduji atomerőmű 1–4. blokkjai előrehozott leállításának a környezetvédelemre, a gazdaságra
  és
  a régió ellátásbiztonságára gyakorolt hosszú távú hatására és következményeire, és
  annak biztosítása érdekében, hogy a források programozása és elosztása a tényleges fizetési szükségleteken és felvevőképességen alapuljon.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

(2)   A Kozloduj-program keretében hozott intézkedéseket a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően kell jóváhagyni.

(2)   A Kozloduj-program keretében hozott intézkedéseket a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően kell jóváhagyni.
  Az intézkedéseknek meg kell felelniük a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó uniós szabályoknak.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

(1)   A Bizottságnak joga van akár közvetlenül saját alkalmazottai útján, akár bármely általa kiválasztott, erre szakosodott külső szervezet útján pénzügyi ellenőrzést folytatni a támogatás felhasználásával kapcsolatosan. E pénzügyi ellenőrzésekre a Közösség és az EBRD közötti, a Kozloduj Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapnak nyújtott közösségi támogatásról szóló megállapodás teljes időtartama alatt, valamint a támogatás utolsó részletének kifizetését követő öt éven belül kerülhet sor. Az ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság adott esetben a támogatás visszatérítéséről határozhat.

(1)   A Bizottságnak
  nyomon kell követnie a támogatást és
  joga van akár közvetlenül saját alkalmazottai útján, akár bármely általa kiválasztott, erre szakosodott külső szervezet útján pénzügyi ellenőrzést folytatni a támogatás felhasználásával kapcsolatosan. E pénzügyi ellenőrzésekre a
  Nemzetközi Atomenergia-ügynökség és a Nemzetközi Energiaügynökség szabályaival összhangban a
  Közösség és az EBRD közötti, a Kozloduj Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapnak nyújtott közösségi támogatásról szóló megállapodás teljes időtartama alatt, valamint a támogatás utolsó részletének kifizetését követő öt éven belül kerülhet sor.Az ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság adott esetben a támogatás visszatérítéséről határozhat.
  Ezen ellenőrzések és más értékelések finanszírozása nem tartozik a leszerelésre nyújtott támogatás költségvetésének hatálya alá.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

(2)   A Bizottság tagjai valamint a Bizottság által megbízott külső személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani különösen a kedvezményezett irodáihoz, valamint a pénzügyi ellenőrzés végrehajtásához szükséges valamennyi információhoz, beleértve az elektronikus formában tárolt adatokat is.

(2)   A Bizottság tagjai valamint a Bizottság által megbízott külső személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani különösen a kedvezményezett irodáihoz, valamint a pénzügyi ellenőrzés végrehajtásához szükséges valamennyi információhoz, beleértve az elektronikus formában tárolt adatokat is.
  Az ellenőrzések kiterjednek a leszerelésre vonatkozó engedélyek kiadása terén elért előrehaladás vizsgálatára is.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

A Számvevőszék ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság, különösen a hozzáférés tekintetében.

A Számvevőszék
  és az Európai Parlament
  ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság, különösen a hozzáférés tekintetében.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

A Bizottság gondoskodik e rendelet végrehajtásáról, amelyről rendszeresen jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.A Bizottság a 3. cikk(3) bekezdésével összhangban elvégzi a program félidős értékelését.

A Bizottság gondoskodik e rendelet végrehajtásáról, amelyről rendszeresen jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  a források felhasználásáról és az elvégzett feladatokról
  .A Bizottság a 3. cikk(3) bekezdésével összhangban elvégzi a program félidős
  és utólagos
  értékelését,
  és ezekről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek
  .

Az utólagos értékelés tartalmazza egy atomerőmű leszerelésének teljes és részletes költségvetését, hogy tervezni lehessen a jövőbeli leszerelési költségeket. Elemzi a gazdasági, társadalmi és környezeti költségeket is, a fennmaradó szabad sugárzás hatására és az ellátásbiztonságot érintő következményekre összpontosítva.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

7 a cikk (új)

7a. cikk

A Bizottság a hozzájárulási megállapodás aláírását megelőzően megfelelőségi értékelést végez legalább az EBRD nemzetközileg elfogadott számviteli, ellenőrzési, belső ellenőrzési és beszerzési előírásaival összhangban.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  
  SEC (2009) 1431.

(3)  

  HL L 124., 2005.5.17., 1. o.

(4)  

  HL L 159., 1996.6.29., 1. o.

(5)  

  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(6)  

  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

---