# Uradni list C 175/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.175.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 175 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5415. junij 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.175.slv

Uradni list

Evropske unije

C 175

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5415. junij 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2011/C 175/01 | Sklepi Sveta o prispevku kulture k izvajanju strategije Evropa 2020 | 1 |
| 2011/C 175/02 | Sklepi Sveta o službah, ki umetnikom in kulturnim delavcem dajejo informacije o mobilnosti | 5 |
| 2011/C 175/03 | Sklepi Sveta o predšolski vzgoji in varstvu: zagotovimo vsem našim otrokom najboljši izhodiščni položaj za življenje v jutrišnjem svetu | 8 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2011/C 175/01

Sklepi Sveta o prispevku kulture k izvajanju strategije Evropa 2020

Evropa 2020

1

2011/C 175/02

Sklepi Sveta o službah, ki umetnikom in kulturnim delavcem dajejo informacije o mobilnosti

5

2011/C 175/03

Sklepi Sveta o predšolski vzgoji in varstvu: zagotovimo vsem našim otrokom najboljši izhodiščni položaj za življenje v jutrišnjem svetu

8

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 15.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 175/1

---

Sklepi Sveta o prispevku kulture k izvajanju strategije Evropa 2020

2011/C 175/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB UPOŠTEVANJU:

| — | strategije „Evropa 2020“ za delovna mesta ter pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki jo je Evropski svet sprejel 17. junija 2010 (1), |
| --- | --- |

—

strategije „Evropa 2020“ za delovna mesta ter pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki jo je Evropski svet sprejel 17. junija 2010 (1),

| — | politične podlage iz Priloge k tem sklepom; |
| --- | --- |

—

politične podlage iz Priloge k tem sklepom;

OB OPOZARJANJU NA:

| — | Priporočilo Sveta z dne 13. julija 2010 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2), ki v smernici 4 poudarja velik gospodarski potencial kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter njuno vlogo pri spodbujanju inovacij, |
| --- | --- |

—

Priporočilo Sveta z dne 13. julija 2010 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2), ki v smernici 4 poudarja velik gospodarski potencial kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter njuno vlogo pri spodbujanju inovacij,

| — | sklepe Sveta z naslovom Sinergija vodilnih pobud strategije Evropa 2020 – Evropske digitalne agende in Unije inovacij (3), v katerih je izpostavljen pomen kulturnih in ustvarjalnih vsebin na spletu ter poudarjena potreba po pospešitvi digitalizacije in razširjanja evropske kulturne dediščine, tudi prek projekta digitalne knjižnice „Europeana“, |
| --- | --- |

—

sklepe Sveta z naslovom Sinergija vodilnih pobud strategije Evropa 2020 – Evropske digitalne agende in Unije inovacij (3), v katerih je izpostavljen pomen kulturnih in ustvarjalnih vsebin na spletu ter poudarjena potreba po pospešitvi digitalizacije in razširjanja evropske kulturne dediščine, tudi prek projekta digitalne knjižnice „Europeana“,

| — | sklepe Sveta o vodilni pobudi iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij: spodbujanje preobrazbe Evrope z inovacijami v hitro spreminjajočem se svetu (4), v katerih Svet priznava, da kulturni in ustvarjalni sektor predstavljata pomemben vir tehnoloških in netehnoloških inovacij ter da je treba ta potencial v celoti izkoristiti, |
| --- | --- |

—

sklepe Sveta o vodilni pobudi iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij: spodbujanje preobrazbe Evrope z inovacijami v hitro spreminjajočem se svetu (4), v katerih Svet priznava, da kulturni in ustvarjalni sektor predstavljata pomemben vir tehnoloških in netehnoloških inovacij ter da je treba ta potencial v celoti izkoristiti,

| — | delovni dokument služb Komisije o analizi posvetovanja, ki se je začelo na podlagi zelene knjige o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (5), v katerem je poudarjeno, da je prepričljiva večina sodelujočih v posvetovanju menila, da bi morala imeti kulturni in ustvarjalni sektor pomembno vlogo pri izvajanju strategije Evropa 2020 in njenih vodilnih pobud; |
| --- | --- |

—

delovni dokument služb Komisije o analizi posvetovanja, ki se je začelo na podlagi zelene knjige o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (5), v katerem je poudarjeno, da je prepričljiva večina sodelujočih v posvetovanju menila, da bi morala imeti kulturni in ustvarjalni sektor pomembno vlogo pri izvajanju strategije Evropa 2020 in njenih vodilnih pobud;

OB POZDRAVLJANJU:

| — | integriranih smernic za izvajanje strategije Evropa 2020 in njenih vodilnih pobud; |
| --- | --- |

—

integriranih smernic za izvajanje strategije Evropa 2020 in njenih vodilnih pobud;

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| — | kultura lahko znatno in z več vidikov prispeva k ukrepom, predlaganim v integriranih smernicah in vodilnih pobudah strategije Evropa 2020, s pomočjo katerih naj bi se EU razvila v pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

kultura lahko znatno in z več vidikov prispeva k ukrepom, predlaganim v integriranih smernicah in vodilnih pobudah strategije Evropa 2020, s pomočjo katerih naj bi se EU razvila v pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo,

| — | da bi se zagotovil tovrstni prispevek, je v delovnem načrtu Sveta za področje kulture 2011–2014 (6) opredeljenih šest prednostnih področij za okrepljeno sodelovanje, |
| --- | --- |

—

da bi se zagotovil tovrstni prispevek, je v delovnem načrtu Sveta za področje kulture 2011–2014 (6) opredeljenih šest prednostnih področij za okrepljeno sodelovanje,

| — | da bi lahko ta prispevek izkoristili, sta nujna in ključna sodelovanje med vsemi zadevnimi sektorji in usmerjen pristop na vseh političnih ravneh, |
| --- | --- |

—

da bi lahko ta prispevek izkoristili, sta nujna in ključna sodelovanje med vsemi zadevnimi sektorji in usmerjen pristop na vseh političnih ravneh,

| — | pomembno je, da lahko strukture upravljanja iz strategije Evropa 2020 upoštevajo prispevek kulturnega in ustvarjalnega sektorja; |
| --- | --- |

—

pomembno je, da lahko strukture upravljanja iz strategije Evropa 2020 upoštevajo prispevek kulturnega in ustvarjalnega sektorja;

POUDARJAJOČ:

1.   Prispevek kulture k pametni rasti

Kulturni in ustvarjalni sektor nudita veliko zaposlitvenih možnosti. V preteklem desetletju je bilo skupno zaposlovanje v kulturnem in ustvarjalnem sektorju trikrat večje od rasti zaposlovanja v celotnem gospodarstvu EU (7). Prav tako spodbujata ustvarjalnost in netehnološke inovacije v vseh vejah gospodarstva, saj zagotavljata visokokakovostne in konkurenčne storitve in blago. Nenazadnje lahko kultura, ki je ustrezno povezana z izobraževanjem, učinkovito prispeva k usposabljanju kvalificirane in prilagodljive delovne sile ter tako dopolnjuje gospodarsko uspešnost.

2.   Prispevek kulture k trajnostni rasti

Kultura lahko s spodbujanjem bolj ekološke mobilnosti in uporabo vrhunskih trajnostnih tehnologij, tudi digitalizacije, ki omogoča dostop do kulturnih vsebin prek spleta, prispeva k trajnostni rasti. Umetniki in kulturni sektor lahko igrajo ključno vlogo pri spreminjanju odnosa ljudi do okolja.

3.   Prispevek kulture k vključujoči rasti

Kultura lahko prispeva k vključujoči rasti s spodbujanjem medkulturnega dialoga, pri čemer je dosledno spoštovana kulturna raznolikost. Kulturne dejavnosti in programi lahko okrepijo socialno kohezijo in razvoj skupnosti, posamezniku ali skupnosti pa omogočijo polno udeležbo v socialnem, kulturnem in gospodarskem življenju družbe –.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| — | pri oblikovanju ustreznih politik in nacionalnih programov reform za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 upoštevajo horizontalni značaj kulture ter izmenjujejo dobre prakse v zvezi z orodji in metodologijami za oceno prispevka kulture k uresničitvi teh ciljev, |
| --- | --- |

—

pri oblikovanju ustreznih politik in nacionalnih programov reform za doseganje ciljev strategije Evropa 2020 upoštevajo horizontalni značaj kulture ter izmenjujejo dobre prakse v zvezi z orodji in metodologijami za oceno prispevka kulture k uresničitvi teh ciljev,

| — | okrepijo sinergije in spodbujajo partnerstva med izobraževalnimi, kulturnimi in raziskovalnimi ustanovami in poslovnim sektorjem na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter pri tem posebno pozornost namenijo razvoju nadarjenosti ter znanj in spretnosti, potrebnih za ustvarjalne dejavnosti, |
| --- | --- |

—

okrepijo sinergije in spodbujajo partnerstva med izobraževalnimi, kulturnimi in raziskovalnimi ustanovami in poslovnim sektorjem na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter pri tem posebno pozornost namenijo razvoju nadarjenosti ter znanj in spretnosti, potrebnih za ustvarjalne dejavnosti,

| — | uporabijo finančne instrumente EU, zlasti strukturne sklade, da bi upoštevale potencial kulture ter kulturnega in ustvarjalnega sektorja za spodbujanje razvoja v regijah in mestih ter bi jih po potrebi vključile v strategije pametne specializacije (8), |
| --- | --- |

—

uporabijo finančne instrumente EU, zlasti strukturne sklade, da bi upoštevale potencial kulture ter kulturnega in ustvarjalnega sektorja za spodbujanje razvoja v regijah in mestih ter bi jih po potrebi vključile v strategije pametne specializacije (8),

| — | pri proizvodnji in razširjanju kulturnih dobrin in storitev spodbujajo trajnostne in ekološke tehnologije, s čimer spodbujajo trajnostni razvoj, in podpirajo umetnike in kulturni sektor, ki si z dejavnostmi neformalnega in priložnostnega izobraževanja prizadevajo izboljšati ozaveščenost o trajnostnem razvoju, |
| --- | --- |

—

pri proizvodnji in razširjanju kulturnih dobrin in storitev spodbujajo trajnostne in ekološke tehnologije, s čimer spodbujajo trajnostni razvoj, in podpirajo umetnike in kulturni sektor, ki si z dejavnostmi neformalnega in priložnostnega izobraževanja prizadevajo izboljšati ozaveščenost o trajnostnem razvoju,

| — | preučijo vlogo materialne in nematerialne kulturne dediščine pri razvoju skupnosti in pri spodbujanju aktivnega državljanstva ter jo upoštevajo pri pripravi ustreznih strategij lokalnega in regionalnega razvoja, |
| --- | --- |

—

preučijo vlogo materialne in nematerialne kulturne dediščine pri razvoju skupnosti in pri spodbujanju aktivnega državljanstva ter jo upoštevajo pri pripravi ustreznih strategij lokalnega in regionalnega razvoja,

| — | odgovorijo na potrebe po usposabljanju in prioritete v zvezi z razvojem zmogljivosti specializiranih institucij in strokovnih delavcev, ki opravljajo učinkovito družbeno-kulturno delo, |
| --- | --- |

—

odgovorijo na potrebe po usposabljanju in prioritete v zvezi z razvojem zmogljivosti specializiranih institucij in strokovnih delavcev, ki opravljajo učinkovito družbeno-kulturno delo,

| — | preučijo, katere zmogljivosti je treba razviti v javnih kulturnih organizacijah, da bodo lahko nudile ustrezne storitve, ter posebno pozornost namenijo njihovim družbeno-kulturnim funkcijam; |
| --- | --- |

—

preučijo, katere zmogljivosti je treba razviti v javnih kulturnih organizacijah, da bodo lahko nudile ustrezne storitve, ter posebno pozornost namenijo njihovim družbeno-kulturnim funkcijam;

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| — | brez poseganja v prihodnja pogajanja o novem večletnem finančnem okviru preuči, kako lahko v svojih predlogih za prihodnje strateške in finančne instrumente EU v celoti upošteva prispevek kulture pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

brez poseganja v prihodnja pogajanja o novem večletnem finančnem okviru preuči, kako lahko v svojih predlogih za prihodnje strateške in finančne instrumente EU v celoti upošteva prispevek kulture pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020,

| — | še naprej spodbuja sodelovanje med vsemi ustreznimi službami Komisije in tako poudari vlogo kulture pri izvajanju strategije Evropa 2020 ter zagotovi, da se ta vloga upošteva tudi v ustreznih politikah, smernicah in ureditvah upravljanja; |
| --- | --- |

—

še naprej spodbuja sodelovanje med vsemi ustreznimi službami Komisije in tako poudari vlogo kulture pri izvajanju strategije Evropa 2020 ter zagotovi, da se ta vloga upošteva tudi v ustreznih politikah, smernicah in ureditvah upravljanja;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| — | izvajajo statistični okvir, ki ga je razvila mreža za kulturo evropskega statističnega sistema ESSnet-culture za zbiranje zanesljivih, primerljivih in ažurnih informacij o socialno-ekonomskem vplivu kulture, in opredelijo prihodnje prednostne naloge na podlagi priporočil, ki jih je izdala mreža za kulturo evropskega statističnega sistema ESSnet-culture, |
| --- | --- |

—

izvajajo statistični okvir, ki ga je razvila mreža za kulturo evropskega statističnega sistema ESSnet-culture za zbiranje zanesljivih, primerljivih in ažurnih informacij o socialno-ekonomskem vplivu kulture, in opredelijo prihodnje prednostne naloge na podlagi priporočil, ki jih je izdala mreža za kulturo evropskega statističnega sistema ESSnet-culture,

| — | gradijo na rezultatih iz zgoraj omenjenega delovnega dokumenta služb Komisije in izkoristijo možnosti Evropske zveze ustvarjalnih industrij, da bi okrepile kulturni in ustvarjali sektor, predvsem MSP in mikro podjetja, ter raziščejo nove načine za dodatno povečanje svojih inovacijskih zmogljivosti pa tudi zmogljivosti za pospeševanje inovacij v drugih sektorjih, |
| --- | --- |

—

gradijo na rezultatih iz zgoraj omenjenega delovnega dokumenta služb Komisije in izkoristijo možnosti Evropske zveze ustvarjalnih industrij, da bi okrepile kulturni in ustvarjali sektor, predvsem MSP in mikro podjetja, ter raziščejo nove načine za dodatno povečanje svojih inovacijskih zmogljivosti pa tudi zmogljivosti za pospeševanje inovacij v drugih sektorjih,

| — | spodbujajo digitalizacijo in dostop do kulturne dediščine in sodobnih kulturnih vsebin, vključno z avdiovizualnimi deli, zlasti prek Europeane, s čimer bodo ob doslednem spoštovanju avtorskih in sorodnih pravic spodbujale in ohranjale tudi kulturno raznolikost in večjezičnost, |
| --- | --- |

—

spodbujajo digitalizacijo in dostop do kulturne dediščine in sodobnih kulturnih vsebin, vključno z avdiovizualnimi deli, zlasti prek Europeane, s čimer bodo ob doslednem spoštovanju avtorskih in sorodnih pravic spodbujale in ohranjale tudi kulturno raznolikost in večjezičnost,

| — | spodbujajo trajnostni kulturni turizem, ki spodbuja kohezijo in gospodarski razvoj, |
| --- | --- |

—

spodbujajo trajnostni kulturni turizem, ki spodbuja kohezijo in gospodarski razvoj,

| — | preučijo, kako izboljšati močno kulturno komponento v vseživljenjskem učenju, da bi prispevale k razvoju ključnih kompetenc (9) in bi lahko to upoštevale pri oblikovanju politik na tem področju. |
| --- | --- |

—

preučijo, kako izboljšati močno kulturno komponento v vseživljenjskem učenju, da bi prispevale k razvoju ključnih kompetenc (9) in bi lahko to upoštevale pri oblikovanju politik na tem področju.

---

(1)  EUCO 13/1/10 REV 1.

(2)  UL L 191, 23.7.2010, str. 28.

(3)  Dok. 16834/10.

(4)  Dok. 17165/10.

(5)  Dok. 8224/11 – SEC(2011) 399 konč.

(6)  UL C 325, 2.12.2010, str. 1.

(7)  Poročilo o evropski konkurenčnosti 2010, SEC(2010) 1276 konč.

(8)  Sporočilo Komisije z dne 6. oktobra 2010 o prispevku regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 – COM (2010) 553 konč.

(9)  Ključne kompetence so opredeljene v Priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (UL L 394, 30.12.2006, str. 10).

---

PRILOGA

Svet ob sprejetju teh sklepov opozarja zlasti na:

| — | Resolucijo Sveta z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (1), |
| --- | --- |

—

Resolucijo Sveta z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (1),

| — | poročilo posvetovalnega odbora: „Novi preporod“ (2), |
| --- | --- |

—

poročilo posvetovalnega odbora: „Novi preporod“ (2),

| — | Sklepe Sveta o kulturi, ki spodbuja ustvarjalnost in inovacije (12. maj 2009) (3), |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta o kulturi, ki spodbuja ustvarjalnost in inovacije (12. maj 2009) (3),

| — | Sklepe Sveta z dne 27. novembra 2009 o spodbujanju ustvarjalne generacije: razvoj ustvarjalnosti in inovativne sposobnosti otrok in mladih s kulturnim izražanjem in širšim dostopom do kulture (4), |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 27. novembra 2009 o spodbujanju ustvarjalne generacije: razvoj ustvarjalnosti in inovativne sposobnosti otrok in mladih s kulturnim izražanjem in širšim dostopom do kulture (4),

| — | Sklepe Sveta z dne 10. maja 2010 o prispevku kulture k regionalnemu in lokalnemu razvoju (5), |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 10. maja 2010 o prispevku kulture k regionalnemu in lokalnemu razvoju (5),

| — | Sklepe Sveta z dne 18. novembra 2010 o vlogi kulture pri odpravljanju revščine in socialne izključenosti (6), |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 18. novembra 2010 o vlogi kulture pri odpravljanju revščine in socialne izključenosti (6),

| — | Sklepe predsedstva ob koncu neformalnega srečanja ministrov za kulturo (Barcelona, 31. marec 2010) (7), |
| --- | --- |

—

Sklepe predsedstva ob koncu neformalnega srečanja ministrov za kulturo (Barcelona, 31. marec 2010) (7),

| — | izjavo predsedstva ob neformalnem srečanju ministrov za kulturo (Bruselj, 7. oktober 2010) (8), |
| --- | --- |

—

izjavo predsedstva ob neformalnem srečanju ministrov za kulturo (Bruselj, 7. oktober 2010) (8),

| — | izjavo predsedstva z neformalnega srečanja ministrov za kulturo (Gödöllő, Madžarska, 28. marec 2011). |
| --- | --- |

—

izjavo predsedstva z neformalnega srečanja ministrov za kulturo (Gödöllő, Madžarska, 28. marec 2011).

---

(1)  UL C 287, 29.11.2007, str. 1.

(2)  http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/doc/reflection_group/final-report-cdS3.pdf in njegove priloge http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/index_en.htm

(3)  8175/1/09 REV 1.

(4)  UL C 301, 11.12.2009, str. 9.

(5)  UL C 135, 26.5.2010, str. 15.

(6)  UL C 324, 1.12.2010, str. 16.

(7)  http://www.eu2010.es/export/sites/presidencia/comun/descargas/Ministerios/en_conclusiones_rim_cultura.pdf

(8)  http://www.culture.be/fileadmin/sites/culture/upload/culture_super_editor/culture_editor/documents/Relations_IntNat/7_octobre_2010_Reunion_informelle_des_Ministres_de_la_Culture_Declaration_de_la_Presidence_EN_final_2_.pdf

---

| 15.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 175/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 175/5

---

Sklepi Sveta o službah, ki umetnikom in kulturnim delavcem dajejo informacije o mobilnosti

2011/C 175/02

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB UPOŠTEVANJU:

| — | programa Kultura 2007–2013 (1) in njegovega specifičnega cilja meddržavne mobilnosti umetnikov in kulturnih delavcev, |
| --- | --- |

—

programa Kultura 2007–2013 (1) in njegovega specifičnega cilja meddržavne mobilnosti umetnikov in kulturnih delavcev,

| — | Resolucije Sveta z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (2), v kateri je zapisano, da mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev odločilno prispeva k doseganju strateških ciljev agende, |
| --- | --- |

—

Resolucije Sveta z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (2), v kateri je zapisano, da mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev odločilno prispeva k doseganju strateških ciljev agende,

| — | Sklepov Sveta z dne 21. maja 2008 o delovnem načrtu za področje kulture 2008–2010 (3) in zlasti prednostnega področja 1 z naslovom Spodbujanje večje mobilnosti umetnikov in drugih strokovnjakov na področju kulture, |
| --- | --- |

—

Sklepov Sveta z dne 21. maja 2008 o delovnem načrtu za področje kulture 2008–2010 (3) in zlasti prednostnega področja 1 z naslovom Spodbujanje večje mobilnosti umetnikov in drugih strokovnjakov na področju kulture,

| — | Sklepov Sveta z dne 18. novembra 2010 o delovnem načrtu za področje kulture 2011–2014 (4) in zlasti prednostne naloge C z naslovom „Kompetence in mobilnost“, |
| --- | --- |

—

Sklepov Sveta z dne 18. novembra 2010 o delovnem načrtu za področje kulture 2011–2014 (4) in zlasti prednostne naloge C z naslovom „Kompetence in mobilnost“,

| — | Konvencije Unesca z dne 20. oktobra 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (5), katere pogodbenice so EU in njene številne države članice, in so kot takšne odločene umetnikom, kulturnim delavcem in državljanom po vsem svetu zagotoviti, da lahko ustvarjajo, proizvajajo in širijo raznolike kulturne dejavnosti, izdelke in storitve, vključno s tistimi, ki jih ustvarijo sami, ter imajo dostop do njih, |
| --- | --- |

—

Konvencije Unesca z dne 20. oktobra 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (5), katere pogodbenice so EU in njene številne države članice, in so kot takšne odločene umetnikom, kulturnim delavcem in državljanom po vsem svetu zagotoviti, da lahko ustvarjajo, proizvajajo in širijo raznolike kulturne dejavnosti, izdelke in storitve, vključno s tistimi, ki jih ustvarijo sami, ter imajo dostop do njih,

OB SKLICEVANJU NA:

| — | delovni dokument Komisije z naslovom „Analiza posvetovanja na podlagi zelene knjige o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij“, zlasti poglavje o mobilnosti in širjenju (6), v katerem je navedeno, da so imeli številni sodelujoči pri posvetovanju pripombe v zvezi z regulativnimi, pravnimi in drugimi vprašanji, ki zadevajo mobilnost, in so pozvali k zagotavljanju informacij o teh vprašanjih, |
| --- | --- |

—

delovni dokument Komisije z naslovom „Analiza posvetovanja na podlagi zelene knjige o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij“, zlasti poglavje o mobilnosti in širjenju (6), v katerem je navedeno, da so imeli številni sodelujoči pri posvetovanju pripombe v zvezi z regulativnimi, pravnimi in drugimi vprašanji, ki zadevajo mobilnost, in so pozvali k zagotavljanju informacij o teh vprašanjih,

| — | pilotni projekt Evropskega parlamenta za mobilnost umetnikov, ki je namenjen ustvarjanju okolja, ki bi bilo primerno za mobilnost umetnikov, vključno s študijo o informacijskih sistemih (7), |
| --- | --- |

—

pilotni projekt Evropskega parlamenta za mobilnost umetnikov, ki je namenjen ustvarjanju okolja, ki bi bilo primerno za mobilnost umetnikov, vključno s študijo o informacijskih sistemih (7),

| — | poročilo iz junija 2010, ki ga je pripravila Delovna skupina za mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev, delujoča v okviru odprte metode usklajevanja, in zlasti njena priporočila o zagotavljanju informacij o mobilnosti umetnikom in kulturnim delavcem, vključno s smernicami za službe, ki dajejo informacije o mobilnosti (8), |
| --- | --- |

—

poročilo iz junija 2010, ki ga je pripravila Delovna skupina za mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev, delujoča v okviru odprte metode usklajevanja, in zlasti njena priporočila o zagotavljanju informacij o mobilnosti umetnikom in kulturnim delavcem, vključno s smernicami za službe, ki dajejo informacije o mobilnosti (8),

UPOŠTEVAJOČ NASLEDNJE:

| — | mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev v Evropi je bistvenega pomena za povečanje kulturne in jezikovne raznolikosti ter krepitev medkulturnega dialoga, zato bi jo morale Evropska unija in države članice dejavno spodbujati, |
| --- | --- |

—

mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev v Evropi je bistvenega pomena za povečanje kulturne in jezikovne raznolikosti ter krepitev medkulturnega dialoga, zato bi jo morale Evropska unija in države članice dejavno spodbujati,

| — | mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev spodbuja ustvarjalno sodelovanje, pa tudi proizvajanje ter izmenjavo kulturnih izdelkov in storitev, |
| --- | --- |

—

mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev spodbuja ustvarjalno sodelovanje, pa tudi proizvajanje ter izmenjavo kulturnih izdelkov in storitev,

| — | mobilnost krepi občutek pripadnosti Evropski uniji in širi poglobljeno znanje o naši skupni kulturi, |
| --- | --- |

—

mobilnost krepi občutek pripadnosti Evropski uniji in širi poglobljeno znanje o naši skupni kulturi,

| — | mobilnost je pomembna za polno delovanje evropskega trga dela v skladu s Pogodbama. Z dejavnejšo in učinkovitejšo uporabo možnosti enotnega trga se lahko ustvarijo nova delovna mesta in izboljšajo možnosti zaposlovanja umetnikov in kulturnih delavcev, kar bi spodbudilo zaposlovanje v kulturnem sektorju in širšem gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

mobilnost je pomembna za polno delovanje evropskega trga dela v skladu s Pogodbama. Z dejavnejšo in učinkovitejšo uporabo možnosti enotnega trga se lahko ustvarijo nova delovna mesta in izboljšajo možnosti zaposlovanja umetnikov in kulturnih delavcev, kar bi spodbudilo zaposlovanje v kulturnem sektorju in širšem gospodarstvu,

| — | kulturno in umetniško delo se vedno bolj pogosto pojavlja v mednarodnem okviru, v katerem se možnosti za delo, turneje, umetniške rezidence, sodelovanje, koprodukcijo, poklicni razvoj, usposabljanje in vzajemno učenje pogosto pojavijo zunaj nacionalnih meja, |
| --- | --- |

—

kulturno in umetniško delo se vedno bolj pogosto pojavlja v mednarodnem okviru, v katerem se možnosti za delo, turneje, umetniške rezidence, sodelovanje, koprodukcijo, poklicni razvoj, usposabljanje in vzajemno učenje pogosto pojavijo zunaj nacionalnih meja,

| — | večja in boljša mobilnost lahko pripomore k doseganju ciljev strategije Evropa 2020, tj. pametne, trajnostne in vključujoče rasti (9), |
| --- | --- |

—

večja in boljša mobilnost lahko pripomore k doseganju ciljev strategije Evropa 2020, tj. pametne, trajnostne in vključujoče rasti (9),

| — | za odpravljanje upravnih in regulativnih težav, ki lahko ovirajo mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev, ponavadi niso pristojni organi za področje kulture, zato je potrebno povezovanje in sodelovanje več služb na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, |
| --- | --- |

—

za odpravljanje upravnih in regulativnih težav, ki lahko ovirajo mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev, ponavadi niso pristojni organi za področje kulture, zato je potrebno povezovanje in sodelovanje več služb na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni,

| — | ena od glavnih ovir, ki so jo navedli umetniki in kulturni delavci, ki skušajo biti mobilni v EU, so težave pri pridobivanju točnih in celostnih informacij ter nasvetov v zvezi z mobilnostjo – |
| --- | --- |

—

ena od glavnih ovir, ki so jo navedli umetniki in kulturni delavci, ki skušajo biti mobilni v EU, so težave pri pridobivanju točnih in celostnih informacij ter nasvetov v zvezi z mobilnostjo –

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB SPOŠTOVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| — | pripomorejo k temu, da bodo službe za informacije o mobilnosti umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni v EU, dajale celostne in točne informacije. V ta namen naj kar najbolj učinkovito sodelujejo s strokovnjaki v javni upravi in organizacijah kulturnega sektorja ter po potrebi za razširjanje informacij uporabijo že obstoječe službe, saj so v nekaterih primerih te službe primaren vir točnih informacij. |
| --- | --- |

—

pripomorejo k temu, da bodo službe za informacije o mobilnosti umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni v EU, dajale celostne in točne informacije. V ta namen naj kar najbolj učinkovito sodelujejo s strokovnjaki v javni upravi in organizacijah kulturnega sektorja ter po potrebi za razširjanje informacij uporabijo že obstoječe službe, saj so v nekaterih primerih te službe primaren vir točnih informacij.

V tem okviru so službe za informacije o mobilnosti opredeljene kot službe, ki umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni v EU, dajejo informacije.

Ciljna skupina služb za informacije o mobilnosti so prihajajoči, rezidenčni in odhajajoči umetniki ter kulturni delavci. Skupnost umetnikov in kulturnih delavcev vključuje vse umetnike, strokovnjake za komuniciranje ter vodstvene, logistične in druge strokovnjake v kulturnem sektorju in umetniških poklicih, ki se opravljajo v drugih sektorjih (10). Poleg posameznih umetnikov in kulturnih delavcev so med izvajalce vključene zlasti skupine, ansambli in organizacije. Ker v Evropi živijo in delujejo številni umetniki, ki prihajajo iz tretjih držav, bi se njihovim specifičnim potrebam lahko namenila posebna pozornost.

Službe za informacije o mobilnosti so v tem okviru opredeljene s skupnimi standardi kakovosti, dogovorjenimi področji informacij in strateškimi partnerstvi.

Da bi uporabnikom zagotovili kakovostne informacije, standardi kakovosti zahtevajo skupno prostovoljno zavezo, ki naj jo prevzamejo vse zainteresirane strani, ki so del (mreže) služb za informacije o mobilnosti.

Predvideno je, da bi minimalna skupna razpoložljiva vsebina zajemala informacije glede regulativnih, upravnih in drugih vprašanj v zvezi z mobilnostjo, kot so socialna varnost, obdavčenje, pravice intelektualne lastnine, vizumi in delovna dovoljenja, zavarovanje, carina ter priznavanje poklicnih kvalifikacij. Poleg tega bi se lahko zagotavljale tudi informacije o financiranju in možnostih usposabljanja.

Za zagotovitev kakovostnih informacij z navedenih področij so potrebna strateška partnerstva. Zadevni partnerji so lahko med drugim institucije EU, nacionalni in regionalni organi, kulturne ustanove, združenja delodajalcev in delavcev ter ustanove za usposabljanje,

ZA SPODBUJANJE ČIM BOLJ UČINKOVITEGA DELOVANJA SLUŽB, KI UMETNIKOM IN KULTURNIM DELAVCEM DAJEJO INFORMACIJE, BI MORALO VELJATI NASLEDNJE:

| — | za posredovalce informacij bi bilo treba zagotoviti vzajemno učenje in usposabljanje, da bi se kar najbolje seznanili z delovnimi in življenjskimi razmerami umetnikov in kulturnih delavcev ter pridobili znanje o zadevnih predpisih in postopkih na nacionalni ravni in na ravni EU. Tako bodo lahko posredovalci informacij uporabnike ustrezno usmerjali k informacijam o pravilih in predpisih, postopkih ter pravicah in obveznostih na nacionalni ravni in na ravni EU, |
| --- | --- |

—

za posredovalce informacij bi bilo treba zagotoviti vzajemno učenje in usposabljanje, da bi se kar najbolje seznanili z delovnimi in življenjskimi razmerami umetnikov in kulturnih delavcev ter pridobili znanje o zadevnih predpisih in postopkih na nacionalni ravni in na ravni EU. Tako bodo lahko posredovalci informacij uporabnike ustrezno usmerjali k informacijam o pravilih in predpisih, postopkih ter pravicah in obveznostih na nacionalni ravni in na ravni EU,

| — | povezovanje med posredovalci informacij je bistvenega pomena, da bi lahko ti navezali stik s posredovalci informacij v drugih državah članicah ter domačim umetnikom in kulturnim delavcem pomagali pridobiti iskane informacije o predpisih in pogojih v namembni državi članici. Povezovanje zagotavlja tudi možnosti za povečanje zmogljivosti in vzajemno učenje. Da bi sistem dobro deloval, morajo biti vanj vključeni posredovalci informacij iz vseh držav članic, |
| --- | --- |

—

povezovanje med posredovalci informacij je bistvenega pomena, da bi lahko ti navezali stik s posredovalci informacij v drugih državah članicah ter domačim umetnikom in kulturnim delavcem pomagali pridobiti iskane informacije o predpisih in pogojih v namembni državi članici. Povezovanje zagotavlja tudi možnosti za povečanje zmogljivosti in vzajemno učenje. Da bi sistem dobro deloval, morajo biti vanj vključeni posredovalci informacij iz vseh držav članic,

| — | zbrati bi bilo treba osnovne podatke o uporabi služb za informacije o mobilnosti, da bi izboljšali kakovost in dostopnost teh služb. Da bi izboljšali pogoje za mobilnost na dolgi rok, bi bilo treba o ponavljajočih se strukturnih vprašanjih, povezanih s predpisi in njihovo uporabo, obvestiti pristojne nacionalne uprave in zadevne službe Evropske komisije, |
| --- | --- |

—

zbrati bi bilo treba osnovne podatke o uporabi služb za informacije o mobilnosti, da bi izboljšali kakovost in dostopnost teh služb. Da bi izboljšali pogoje za mobilnost na dolgi rok, bi bilo treba o ponavljajočih se strukturnih vprašanjih, povezanih s predpisi in njihovo uporabo, obvestiti pristojne nacionalne uprave in zadevne službe Evropske komisije,

ZATO NAJ KOMISIJA:

| — | ustanovi strokovno delovno skupino, kot je določeno v delovnem načrtu za področje kulture 2011–2014, ki bo predlagala skupne standarde o vsebini in kakovosti za službe, ki bodo umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni v EU, dajale informacije in nasvete. Skupina bo podrobno opredelila področja in smernice glede vsebine za službe, ki dajejo informacije o mobilnosti, pa tudi informacije za državljane tretjih držav. Strokovna delovna skupina bo pri svojem delu upoštevala predvsem poročilo iz junija 2010, ki ga je pripravila delovna skupina za mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev, delujoča v okviru odprte metode usklajevanja, vključno s smernicami za službe, ki dajejo informacije o mobilnosti, |
| --- | --- |

—

ustanovi strokovno delovno skupino, kot je določeno v delovnem načrtu za področje kulture 2011–2014, ki bo predlagala skupne standarde o vsebini in kakovosti za službe, ki bodo umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni v EU, dajale informacije in nasvete. Skupina bo podrobno opredelila področja in smernice glede vsebine za službe, ki dajejo informacije o mobilnosti, pa tudi informacije za državljane tretjih držav. Strokovna delovna skupina bo pri svojem delu upoštevala predvsem poročilo iz junija 2010, ki ga je pripravila delovna skupina za mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev, delujoča v okviru odprte metode usklajevanja, vključno s smernicami za službe, ki dajejo informacije o mobilnosti,

| — | brez poseganja v razprave o prihodnjem večletnem finančnem okviru pri oblikovanju svojih predlogov za prihodnje programe preuči možnosti za finančno podporo službam, ki umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni, dajejo informacije, |
| --- | --- |

—

brez poseganja v razprave o prihodnjem večletnem finančnem okviru pri oblikovanju svojih predlogov za prihodnje programe preuči možnosti za finančno podporo službam, ki umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni, dajejo informacije,

| — | razširja informacije o mobilnosti prek platform EU (11) in vodi poizvedbe v posameznih državah članicah ali službah za področje kulturnega sektorja, ki lahko umetnikom in kulturnim delavcem pomagajo in dajejo celostne in točne informacije o mobilnosti, |
| --- | --- |

—

razširja informacije o mobilnosti prek platform EU (11) in vodi poizvedbe v posameznih državah članicah ali službah za področje kulturnega sektorja, ki lahko umetnikom in kulturnim delavcem pomagajo in dajejo celostne in točne informacije o mobilnosti,

DRŽAVE ČLANICE NAJ:

| — | med drugim na podlagi predloga navedene strokovne delovne skupine pri vzpostavljanju ali nadgrajevanju služb, ki umetnikom in kulturnim delavcem dajejo informacije o mobilnosti, sprejmejo minimalno skupno vsebino in standarde kakovosti ter po potrebi zapolnijo vrzeli obstoječih nacionalnih služb za informacije, |
| --- | --- |

—

med drugim na podlagi predloga navedene strokovne delovne skupine pri vzpostavljanju ali nadgrajevanju služb, ki umetnikom in kulturnim delavcem dajejo informacije o mobilnosti, sprejmejo minimalno skupno vsebino in standarde kakovosti ter po potrebi zapolnijo vrzeli obstoječih nacionalnih služb za informacije,

| — | na podlagi nacionalnih struktur in običajnih praks zagotovijo, da so službe, ki dajejo informacije o mobilnosti, nepristranske ter čim bolj stroškovno učinkovite, prilagodljive in usmerjene v uporabnike, |
| --- | --- |

—

na podlagi nacionalnih struktur in običajnih praks zagotovijo, da so službe, ki dajejo informacije o mobilnosti, nepristranske ter čim bolj stroškovno učinkovite, prilagodljive in usmerjene v uporabnike,

| — | določijo instrumente za seznanjanje širše javnosti z informacijami o mobilnosti umetnikom in kulturnim delavcem, pri tem pa po potrebi uporabijo že obstoječe službe, |
| --- | --- |

—

določijo instrumente za seznanjanje širše javnosti z informacijami o mobilnosti umetnikom in kulturnim delavcem, pri tem pa po potrebi uporabijo že obstoječe službe,

| — | če je mogoče, svoje nacionalne informacije, ki zadevajo mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev, objavijo na večjezični internetni strani. Prevajanje, vključno z avtomatskim prevajanjem, bi bilo treba spodbujati, da bi krepili večjezičnost, olajšali dostop do informacij in omogočili projekte mobilnosti, |
| --- | --- |

—

če je mogoče, svoje nacionalne informacije, ki zadevajo mobilnost umetnikov in kulturnih delavcev, objavijo na večjezični internetni strani. Prevajanje, vključno z avtomatskim prevajanjem, bi bilo treba spodbujati, da bi krepili večjezičnost, olajšali dostop do informacij in omogočili projekte mobilnosti,

DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJA NAJ:

| — | tesno sodelujejo, da bi spodbudile povezovanje služb, ki dajejo informacije o mobilnosti, na evropski ravni in tako izboljšale dajanje informacij umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni v EU, pri čemer naj temeljijo na obstoječih partnerstvih za dajanje informacij in nasvetov, tudi tistih v kulturnem sektorju, in jih po potrebi nadalje razvijajo, |
| --- | --- |

—

tesno sodelujejo, da bi spodbudile povezovanje služb, ki dajejo informacije o mobilnosti, na evropski ravni in tako izboljšale dajanje informacij umetnikom in kulturnim delavcem, ki skušajo biti mobilni v EU, pri čemer naj temeljijo na obstoječih partnerstvih za dajanje informacij in nasvetov, tudi tistih v kulturnem sektorju, in jih po potrebi nadalje razvijajo,

| — | spremljajo delovanje služb, ki dajejo informacije o mobilnosti, da bi izboljšale kakovost in dostopnost teh služb. |
| --- | --- |

—

spremljajo delovanje služb, ki dajejo informacije o mobilnosti, da bi izboljšale kakovost in dostopnost teh služb.

---

(1)  UL L 372, 27.12.2006, str. 1.

(2)  UL C 287, 29.11.2007, str. 1.

(3)  UL C 143, 10.6.2008, str. 9.

(4)  UL C 325, 2.12.2010, str. 1.

(5)  Sklep Sveta 2006/515/ES z dne 18. maja 2006 o sklenitvi Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (UL L 201, 25.7.2006, str. 15). V Konvenciji so navedeni ukrepi, ki zadevajo mobilnost in kulturno izmenjavo.

(6)  SEC(2011) 399 konč.

(7)  „Informacijski sistemi za podporo mobilnosti umetnikov in drugih kulturnih delavcev: študija izvedljivosti“, ECOTEC, 2009 – http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc2039_en.htm

(8)  http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc1569_en.htm

(9)  COM(2010) 2020 konč.

(10)  V širšo skupino kulturnih delavcev spadajo npr. kustosi, direktorji in člani osebja kulturnih ustanov, tehniki, odrski delavci, strokovnjaki za IKT, za komuniciranje itd.

(11)  Your Europe (http://ec.europa.eu/youreurope/), Eures (Evropski portal za poklicno mobilnost, http://ec.europa.eu/eures).

---

| 15.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 175/8

---

Sklepi Sveta o predšolski vzgoji in varstvu: zagotovimo vsem našim otrokom najboljši izhodiščni položaj za življenje v jutrišnjem svetu

2011/C 175/03

SVET EVROPSKE UNIJE –

UPOŠTEVA:

| — | Sklepe Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 14. novembra 2006 o učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju (1), |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 14. novembra 2006 o učinkovitosti in pravičnosti v izobraževanju in usposabljanju (1),

| — | Sklepe Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. novembra 2008 – Pripraviti mlade na 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu (2), |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. novembra 2008 – Pripraviti mlade na 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu (2),

| — | Sklepe Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) (3), |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) (3),

| — | Sklepe Sveta z dne 26. novembra 2009 o izobraževanju otrok iz migrantskih družin (4), |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 26. novembra 2009 o izobraževanju otrok iz migrantskih družin (4),

| — | Sklepe Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (5); |
| --- | --- |

—

Sklepe Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (5);

OPOZARJA, DA:

je povečanje učinkovitosti in pravičnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh – od zgodnjih let do odraslosti – bistveni dejavnik pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast (6);

PONOVNO POTRJUJE, DA:

so za organizacijo in vsebino sistemov izobraževanja in usposabljanja sicer pristojne države članice, da pa bi lahko sodelovanje na evropski ravni s pomočjo odprte metode usklajevanja in učinkovito izvajanje programov EU podkrepila in dopolnila nacionalne ukrepe in s tem prispevala k razvoju kakovostnega izobraževanja in usposabljanja ter pomagala državam članicam pri reševanju skupnih problemov;

TER GLEDE NA:

konferenco predsedstva Odličnost in pravičnost v predšolski vzgoji in varstvu, ki je bila 21. in 22. februarja 2011 v Budimpešti in na kateri je bilo poudarjeno, da je treba povezati količinske in kakovostne vidike predšolske vzgoje in varstva, ter glede na sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Agenda EU za otrokove pravice
   (7);

IN SEZNANJEN s sporočilom Komisije Predšolska vzgoja in varstvo: zagotovimo vsem našim otrokom najboljši izhodiščni položaj za življenje v jutrišnjem svetu
   (8);

PRIZNAVA NASLEDNJE:

| 1. | Visokokakovostna predšolska vzgoja in varstvo (PVV) (9) v marsičem kratkoročno in dolgoročno koristi posameznikom in družbi nasploh. S tem ko dopolnjujeta osrednjo vlogo družine, PVV postavljata temelje za osvajanje jezikov, uspešno vseživljenjsko učenje, vključevanje v družbo, osebni razvoj in zaposljivost. Če so v formativnih letih postavljeni trdni temelji, se otrok kasneje laže uči, poleg tega pa je bolj verjetno, da se bo učil vse življenje, učni rezultati so bolj pravični, družba pa ima manj stroškov zaradi izgubljenega talenta in javne porabe za socialno varstvo, zdravje in celo pravosodje; |
| --- | --- |

1.

Visokokakovostna predšolska vzgoja in varstvo (PVV) (9) v marsičem kratkoročno in dolgoročno koristi posameznikom in družbi nasploh. S tem ko dopolnjujeta osrednjo vlogo družine, PVV postavljata temelje za osvajanje jezikov, uspešno vseživljenjsko učenje, vključevanje v družbo, osebni razvoj in zaposljivost. Če so v formativnih letih postavljeni trdni temelji, se otrok kasneje laže uči, poleg tega pa je bolj verjetno, da se bo učil vse življenje, učni rezultati so bolj pravični, družba pa ima manj stroškov zaradi izgubljenega talenta in javne porabe za socialno varstvo, zdravje in celo pravosodje;

| 2. | visokokakovostna PVV koristita vsem otrokom, predvsem tistim, ki prihajajo iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij ter iz migrantskih ali romskih družin ali imajo posebne učne potrebe, med katerimi so tudi tiste, ki so posledica invalidnosti. Z zmanjševanjem razlik v uspešnosti ter spodbujanjem kognitivnega, jezikovnega, socialnega in čustvenega razvoja lahko pomaga prekiniti krog prikrajšanosti in umika iz družbe, ki pogosto vodi do zgodnje opustitve šolanja in prenašanja revščine iz ene generacije v drugo; |
| --- | --- |

2.

visokokakovostna PVV koristita vsem otrokom, predvsem tistim, ki prihajajo iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij ter iz migrantskih ali romskih družin ali imajo posebne učne potrebe, med katerimi so tudi tiste, ki so posledica invalidnosti. Z zmanjševanjem razlik v uspešnosti ter spodbujanjem kognitivnega, jezikovnega, socialnega in čustvenega razvoja lahko pomaga prekiniti krog prikrajšanosti in umika iz družbe, ki pogosto vodi do zgodnje opustitve šolanja in prenašanja revščine iz ene generacije v drugo;

| 3. | v tem pogledu lahko vsesplošno dostopna visokokakovostna PVV močno prispevata k uspehu strategije Evropa 2020 in zlasti k uresničitvi dveh krovnih ciljev EU: znižanje zgodnje opustitve šolanja na manj kot 10 % in zmanjšanje števila ljudi, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov; |
| --- | --- |

3.

v tem pogledu lahko vsesplošno dostopna visokokakovostna PVV močno prispevata k uspehu strategije Evropa 2020 in zlasti k uresničitvi dveh krovnih ciljev EU: znižanje zgodnje opustitve šolanja na manj kot 10 % in zmanjšanje števila ljudi, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost, za vsaj 20 milijonov;

| 4. | ker je v okviru PVV mogoče zgodaj odkriti učne težave in zgodaj posredovati, nam lahko pomaga prepoznavati majhne otroke s posebnimi učnimi potrebami in, če je mogoče, olajšati njihovo vključevanje v redno šolo; |
| --- | --- |

4.

ker je v okviru PVV mogoče zgodaj odkriti učne težave in zgodaj posredovati, nam lahko pomaga prepoznavati majhne otroke s posebnimi učnimi potrebami in, če je mogoče, olajšati njihovo vključevanje v redno šolo;

| 5. | države članice so v zadnjih letih na splošno dosegle precejšen napredek pri povečanju dostopnosti PVV, vendar si morajo še naprej prizadevati, da bi do leta 2020 dosegle cilj 95-odstotne udeležbe, ki je bil določen v strateškem okviru „ET2020“ (10), in zlasti da bi PVV postala dostopnejša otrokom iz socialno ogroženih družin; |
| --- | --- |

5.

države članice so v zadnjih letih na splošno dosegle precejšen napredek pri povečanju dostopnosti PVV, vendar si morajo še naprej prizadevati, da bi do leta 2020 dosegle cilj 95-odstotne udeležbe, ki je bil določen v strateškem okviru „ET2020“ (10), in zlasti da bi PVV postala dostopnejša otrokom iz socialno ogroženih družin;

| 6. | zagotavljanje visokokakovostnih PVV je tako pomembno kot zagotavljanje njegove razpoložljivosti in cenovne dostopnosti, zato je treba pozornost nameniti temam, kot so okolje in infrastruktura, kadrovanje, učni načrt, upravljanje in zagotavljanje kakovosti; |
| --- | --- |

6.

zagotavljanje visokokakovostnih PVV je tako pomembno kot zagotavljanje njegove razpoložljivosti in cenovne dostopnosti, zato je treba pozornost nameniti temam, kot so okolje in infrastruktura, kadrovanje, učni načrt, upravljanje in zagotavljanje kakovosti;

| 7. | potreben je sistematičen pristop k storitvam PVV na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, za kar sta potrebna sodelovanje vseh ustreznih zainteresiranih strani – vključno z družinami – in tesno prepletanje različnih politik, kot so izobraževanje, kultura, socialne zadeve, zaposlovanje, zdravje in pravosodje; |
| --- | --- |

7.

potreben je sistematičen pristop k storitvam PVV na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, za kar sta potrebna sodelovanje vseh ustreznih zainteresiranih strani – vključno z družinami – in tesno prepletanje različnih politik, kot so izobraževanje, kultura, socialne zadeve, zaposlovanje, zdravje in pravosodje;

| 8. | povečanje deleža moških v PVV je velikega pomena za spremembo dojemanja tega področja in za to, da se pokaže, da niso le ženske tiste, ki so sposobne varstva in vzgoje. Vzorniki obeh spolov pozitivno vplivajo na otroke in lahko pripomorejo preprečevati stereotipno pojmovanje spolov. Delovno okolje, ki ga sestavljata oba spola, bogati izkušnje otrok, lahko pa tudi pomaga zmanjševati spolno segregacijo na trgu dela; |
| --- | --- |

8.

povečanje deleža moških v PVV je velikega pomena za spremembo dojemanja tega področja in za to, da se pokaže, da niso le ženske tiste, ki so sposobne varstva in vzgoje. Vzorniki obeh spolov pozitivno vplivajo na otroke in lahko pripomorejo preprečevati stereotipno pojmovanje spolov. Delovno okolje, ki ga sestavljata oba spola, bogati izkušnje otrok, lahko pa tudi pomaga zmanjševati spolno segregacijo na trgu dela;

| 9. | PVV sta ponavadi deležna manj pozornosti kot katera koli druga stopnja izobraževanja in usposabljanja, kljub dokazom, da so smotrne naložbe v kakovostno predšolsko vzgojo veliko učinkovitejše kot kasnejše posredovanje in da so zelo koristne za vse življenje, kar velja zlasti za socialno ogrožene; |
| --- | --- |

9.

PVV sta ponavadi deležna manj pozornosti kot katera koli druga stopnja izobraževanja in usposabljanja, kljub dokazom, da so smotrne naložbe v kakovostno predšolsko vzgojo veliko učinkovitejše kot kasnejše posredovanje in da so zelo koristne za vse življenje, kar velja zlasti za socialno ogrožene;

| 10. | na ravni EU je bilo izvedenih razmeroma malo raziskav oziroma je zbranega malo gradiva o vzgoji najmlajših, s katerim(-i) bi lahko podkrepili oblikovanje in izvajanje politik PVV v državah članicah. Z obstoječimi izsledki je treba seznaniti širši krog ljudi in jih dopolniti z obsežnejšimi raziskavami o PVV in njegovih učinkih v državah članicah, pri tem pa upoštevati kulturno raznolikost in zabeležiti primere dobre prakse in izkušenj; |
| --- | --- |

10.

na ravni EU je bilo izvedenih razmeroma malo raziskav oziroma je zbranega malo gradiva o vzgoji najmlajših, s katerim(-i) bi lahko podkrepili oblikovanje in izvajanje politik PVV v državah članicah. Z obstoječimi izsledki je treba seznaniti širši krog ljudi in jih dopolniti z obsežnejšimi raziskavami o PVV in njegovih učinkih v državah članicah, pri tem pa upoštevati kulturno raznolikost in zabeležiti primere dobre prakse in izkušenj;

SOGLAŠA Z NASLEDNJIM:

Ukrepi za uspešno izpolnjevanje dvojne naloge – zagotavljanja splošnega pravičnega dostopa do predšolske vzgoje in varstva ter povečanja njune kakovosti – bi med drugim lahko bili naslednji:

| 1. | zagotavljanje pravičnega dostopa do visokokakovostnih, vključujočih PVV, zlasti za otroke iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij ter iz migrantskih ali romskih družin ali s posebnimi učnimi potrebami, med katerimi so tudi tiste, ki so posledica invalidnosti; |
| --- | --- |

1.

zagotavljanje pravičnega dostopa do visokokakovostnih, vključujočih PVV, zlasti za otroke iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij ter iz migrantskih ali romskih družin ali s posebnimi učnimi potrebami, med katerimi so tudi tiste, ki so posledica invalidnosti;

| 2. | zasnova smotrnih modelov financiranja (vključno s ciljno usmerjenim financiranjem), pri katerih bo zagotovljeno pravo ravnotežje med javnimi in zasebnimi naložbami v skladu z nacionalnimi in lokalnimi razmerami; |
| --- | --- |

2.

zasnova smotrnih modelov financiranja (vključno s ciljno usmerjenim financiranjem), pri katerih bo zagotovljeno pravo ravnotežje med javnimi in zasebnimi naložbami v skladu z nacionalnimi in lokalnimi razmerami;

| 3. | spodbujanje medsektorskih in povezovalnih pristopov k vzgojnim in varstvenim storitvam, da bi celostno zadostili vsem potrebam otrok – kognitivnim, socialnim, čustvenim, psihološkim in fizičnim – ter bi zagotovili tesno sodelovanje med domom in PVV ter nemoten prehod med različnimi stopnjami izobraževanja; |
| --- | --- |

3.

spodbujanje medsektorskih in povezovalnih pristopov k vzgojnim in varstvenim storitvam, da bi celostno zadostili vsem potrebam otrok – kognitivnim, socialnim, čustvenim, psihološkim in fizičnim – ter bi zagotovili tesno sodelovanje med domom in PVV ter nemoten prehod med različnimi stopnjami izobraževanja;

| 4. | spodbujanje profesionalizacje osebja v PVV, s poudarkom na razvoju njihovih kompetenc, kvalifikacij in delovnih razmer, ter krepitev ugleda tega poklica. Poleg tega pa oblikovanje politik, katerih cilj bo pritegniti, usposobiti in zadržati ustrezno usposobljen kader v PVV ter uravnovesiti zastopanost spolov; |
| --- | --- |

4.

spodbujanje profesionalizacje osebja v PVV, s poudarkom na razvoju njihovih kompetenc, kvalifikacij in delovnih razmer, ter krepitev ugleda tega poklica. Poleg tega pa oblikovanje politik, katerih cilj bo pritegniti, usposobiti in zadržati ustrezno usposobljen kader v PVV ter uravnovesiti zastopanost spolov;

| 5. | zavzemanje za razvojno primerne programe in učne načrte, ki spodbujajo usvajanje kognitivnih in nekognitivnih spretnosti, hkrati pa upoštevajo pomen igre, ki je prav tako ključnega pomena za učenje v zgodnji mladosti; |
| --- | --- |

5.

zavzemanje za razvojno primerne programe in učne načrte, ki spodbujajo usvajanje kognitivnih in nekognitivnih spretnosti, hkrati pa upoštevajo pomen igre, ki je prav tako ključnega pomena za učenje v zgodnji mladosti;

| 6. | podpiranje staršev v njihovi vlogi glavnih vzgojiteljev otrok v zgodnji mladosti in spodbujanje služb PVV, naj tesno sodelujejo s starši, družinami in skupnostmi, da se ti začnejo bolj zavedati priložnosti, ki jih nudi PVV, in pomena učenja od zgodnjega otroštva; |
| --- | --- |

6.

podpiranje staršev v njihovi vlogi glavnih vzgojiteljev otrok v zgodnji mladosti in spodbujanje služb PVV, naj tesno sodelujejo s starši, družinami in skupnostmi, da se ti začnejo bolj zavedati priložnosti, ki jih nudi PVV, in pomena učenja od zgodnjega otroštva;

| 7. | spodbujanje zagotavljanja kakovosti z vsemi ključnimi zainteresiranimi stranmi, tudi družinami; |
| --- | --- |

7.

spodbujanje zagotavljanja kakovosti z vsemi ključnimi zainteresiranimi stranmi, tudi družinami;

| 8. | spodbujanje evropskih raziskav in zbiranja podatkov o PVV, po potrebi v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, da se v zvezi s PVV izboljša znanstvena podlaga oblikovanja politike in izvajanje programov –, |
| --- | --- |

8.

spodbujanje evropskih raziskav in zbiranja podatkov o PVV, po potrebi v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, da se v zvezi s PVV izboljša znanstvena podlaga oblikovanja politike in izvajanje programov –,

SKLADNO S TEM POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 1. | analizirajo in ocenijo sedanje službe PVV na lokalni, regionalni in nacionalni ravni glede na njihovo razpoložljivost, cenovno dostopnost in kakovost, kot je opisano v teh sklepih; |
| --- | --- |

1.

analizirajo in ocenijo sedanje službe PVV na lokalni, regionalni in nacionalni ravni glede na njihovo razpoložljivost, cenovno dostopnost in kakovost, kot je opisano v teh sklepih;

| 2. | pripravijo ukrepe za zagotavljanje splošnega pravičnega dostopa do PVV in izboljšanje njegove kakovosti; |
| --- | --- |

2.

pripravijo ukrepe za zagotavljanje splošnega pravičnega dostopa do PVV in izboljšanje njegove kakovosti;

| 3. | smotrno vlagajo v PVV, kar predstavlja dolgoročni ukrep za povečanje rasti; |
| --- | --- |

3.

smotrno vlagajo v PVV, kar predstavlja dolgoročni ukrep za povečanje rasti;

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| 1. | pomaga državam članicam pri opredelitvi in izmenjavi dobre prakse s pomočjo odprte metode usklajevanja; |
| --- | --- |

1.

pomaga državam članicam pri opredelitvi in izmenjavi dobre prakse s pomočjo odprte metode usklajevanja;

| 2. | razširi znanstveno podlago PVV, tako da se opre na mednarodne raziskave in jih dopolni z raziskavami po vsej EU ter omogoči lažjo dostopnost izsledkov; |
| --- | --- |

2.

razširi znanstveno podlago PVV, tako da se opre na mednarodne raziskave in jih dopolni z raziskavami po vsej EU ter omogoči lažjo dostopnost izsledkov;

| 3. | v strateškem okviru „ET2020“ spremlja napredek pri uresničevanju cilja „ET2020“ za udeležbo v predšolskem izobraževanju in pri doseganju ciljev glede širšega dostopa in boljše kakovosti iz teh sklepov ter o njem poroča; |
| --- | --- |

3.

v strateškem okviru „ET2020“ spremlja napredek pri uresničevanju cilja „ET2020“ za udeležbo v predšolskem izobraževanju in pri doseganju ciljev glede širšega dostopa in boljše kakovosti iz teh sklepov ter o njem poroča;

DRŽAVE ČLANICE POZIVA, NAJ S POMOČJO KOMISIJE:

| 1. | prek odprte metode usklajevanja in vključujoč vse zainteresirane strani sodelujejo pri oblikovanju te politike z ustreznimi sektorji (kot so izobraževanje, kultura, socialne zadeve, zaposlovanje, zdravje in pravosodje), da bi pripravili referenčna orodja na evropski ravni, na podlagi katerih se bo oblikovala politika PVV na ustrezni lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

1.

prek odprte metode usklajevanja in vključujoč vse zainteresirane strani sodelujejo pri oblikovanju te politike z ustreznimi sektorji (kot so izobraževanje, kultura, socialne zadeve, zaposlovanje, zdravje in pravosodje), da bi pripravili referenčna orodja na evropski ravni, na podlagi katerih se bo oblikovala politika PVV na ustrezni lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

| 2. | brez poseganja v pogajanja o prihodnjem finančnem okviru smotrno uporabijo vse ustrezne instrumente EU na področju vseživljenjskega učenja in raziskav ter evropske strukturne sklade v skladu s cilji strategije Evropa 2020 in tako spodbujajo zgoraj navedene cilje. |
| --- | --- |

2.

brez poseganja v pogajanja o prihodnjem finančnem okviru smotrno uporabijo vse ustrezne instrumente EU na področju vseživljenjskega učenja in raziskav ter evropske strukturne sklade v skladu s cilji strategije Evropa 2020 in tako spodbujajo zgoraj navedene cilje.

---

(1)  UL C 298, 8.12.2006, str. 3.

(2)  UL C 319, 13.12.2008, str. 20.

(3)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(4)  UL C 301, 11.12.2009, str. 5.

(5)  UL C 135, 26.5.2010, str. 2.

(6)  Sklepi Evropskega sveta iz marca 2010 (dok. EUCO 7/1/10 REV 1).

(7)  Dok. 7226/11 – COM(2011) 60 konč.

(8)  Dok. 6264/11 – COM(2011) 66 konč.

(9)  V teh sklepih izraz „predšolska vzgoja in varstvo“ pomeni vsako ureditev, ki zagotavlja vzgojo in varstvo otrok od rojstva do šoloobvezne starosti – ne glede na okolje, financiranje, čas obratovanja ali učno vsebino – in vključuje predšolsko izobraževanje in izobraževanje pred osnovno šolo. (Vir: Poročilo OECD Starting Strong I (2006), str. 7.)

(10)  Gl. Prilogo I k sklepom (UL C 119, 28.5.2009, str. 7): do leta 2020 naj bi bilo vsaj 95 % otrok med četrtim letom starosti in starostjo, ko se začne obvezna osnovna šola, vpisanih v programe predšolske vzgoje.

Leta 2008 je bilo v Evropi v programe PVV v povprečju vpisano 92,3 % otrok.

---