# Uradni list C 181/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.181.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 181 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5422. junij 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.181.slv

Uradni list

Evropske unije

C 181

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5422. junij 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2011/C 181/01 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji | 1 |
| 2011/C 181/02 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi podatkov iz evidence podatkov o potnikih za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj | 24 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2011/C 181/01

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji

1

2011/C 181/02

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi podatkov iz evidence podatkov o potnikih za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj

24

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 181/03 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 31 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 181/03

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

31

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 181/04 | Menjalni tečaji eura | 34 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2011/C 181/05 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 35 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2011/C 181/04

Menjalni tečaji eura

34

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2011/C 181/05

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

35

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 181/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6274 – Bridgepoint/Eurazeo/Foncia Groupe) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 37 |
| 2011/C 181/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6265 – CSN/AG Cementos Balboa/Corrugados Azpeitia/Corrugados Lasao/Stahlwerk Thuringen) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 39 |
| 2011/C 181/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 40 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2011/C 181/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6274 – Bridgepoint/Eurazeo/Foncia Groupe) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

37

2011/C 181/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6265 – CSN/AG Cementos Balboa/Corrugados Azpeitia/Corrugados Lasao/Stahlwerk Thuringen) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

39

2011/C 181/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 22.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/1

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“

2011/C 181/01

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter zlasti členov 7 in 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 41 Uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

A.   SPLOŠNI DEL

1.   Uvod

1.1   Prva in splošna ocena

| 1. | Komisija je 4. novembra 2010 sprejela sporočilo z naslovom „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“ (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo) (3). Sporočilo je poslala Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP) v posvetovanje. ENVP pozdravlja dejstvo, da se je Komisija z njim posvetovala v skladu s členom 41 Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP je imel tako še pred sprejetjem Sporočila možnost predložiti neformalne pripombe. Nekatere izmed teh pripomb so bile upoštevane v končni različici dokumenta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 4. novembra 2010 sprejela sporočilo z naslovom „Celovit pristop k varstvu osebnih podatkov v Evropski uniji“ (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo) (3). Sporočilo je poslala Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP) v posvetovanje. ENVP pozdravlja dejstvo, da se je Komisija z njim posvetovala v skladu s členom 41 Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP je imel tako še pred sprejetjem Sporočila možnost predložiti neformalne pripombe. Nekatere izmed teh pripomb so bile upoštevane v končni različici dokumenta.

| 2. | Namen Sporočila je predstaviti pristop Komisije k pregledu pravnega sistema EU za varstvo osebnih podatkov na vseh področjih dejavnosti Unije ob upoštevanju zlasti izzivov, ki so posledica globalizacije in novih tehnologij (4). |
| --- | --- |

2.

Namen Sporočila je predstaviti pristop Komisije k pregledu pravnega sistema EU za varstvo osebnih podatkov na vseh področjih dejavnosti Unije ob upoštevanju zlasti izzivov, ki so posledica globalizacije in novih tehnologij (4).

| 3. | ENVP na splošno pozdravlja Sporočilo, saj je prepričan, da je potreben pregled sedanjega pravnega okvira za varstvo podatkov v EU, da se zagotovi učinkovito varstvo v razvijajoči se informacijski družbi. ENVP je že v svojem mnenju z dne 25. julija 2007 o izvajanju Direktive o varstvu podatkov (5) sklenil, da se spremembe Direktive 95/46/ES z dolgoročnega vidika zdijo neizogibne. |
| --- | --- |

3.

ENVP na splošno pozdravlja Sporočilo, saj je prepričan, da je potreben pregled sedanjega pravnega okvira za varstvo podatkov v EU, da se zagotovi učinkovito varstvo v razvijajoči se informacijski družbi. ENVP je že v svojem mnenju z dne 25. julija 2007 o izvajanju Direktive o varstvu podatkov (5) sklenil, da se spremembe Direktive 95/46/ES z dolgoročnega vidika zdijo neizogibne.

| 4. | Sporočilo je pomemben korak k taki zakonodajni spremembi, ki bo pomenila najpomembnejši razvoj na področju varstva podatkov v EU od sprejetja Direktive 95/46/ES, ki se na splošno šteje za temeljno izhodišče varstva podatkov v Evropski uniji (in širše v Evropskem gospodarskem prostoru). |
| --- | --- |

4.

Sporočilo je pomemben korak k taki zakonodajni spremembi, ki bo pomenila najpomembnejši razvoj na področju varstva podatkov v EU od sprejetja Direktive 95/46/ES, ki se na splošno šteje za temeljno izhodišče varstva podatkov v Evropski uniji (in širše v Evropskem gospodarskem prostoru).

| 5. | Sporočilo zagotavlja ustrezen okvir za ciljno usmerjen pregled, tudi zato, ker so v njem – s splošnega vidika – opredeljena glavna vprašanja in izzivi. ENVP se strinja s stališčem Komisije, da bo v prihodnosti še vedno potreben trden sistem varstva podatkov, ki bo temeljil na dejstvu, da v družbi, ki doživlja temeljite spremembe zaradi hitrega tehnološkega razvoja in globalizacije, še vedno veljajo sedanja splošna načela varstva podatkov. V ta namen je treba pregledati veljavne zakonodajne ureditve. |
| --- | --- |

5.

Sporočilo zagotavlja ustrezen okvir za ciljno usmerjen pregled, tudi zato, ker so v njem – s splošnega vidika – opredeljena glavna vprašanja in izzivi. ENVP se strinja s stališčem Komisije, da bo v prihodnosti še vedno potreben trden sistem varstva podatkov, ki bo temeljil na dejstvu, da v družbi, ki doživlja temeljite spremembe zaradi hitrega tehnološkega razvoja in globalizacije, še vedno veljajo sedanja splošna načela varstva podatkov. V ta namen je treba pregledati veljavne zakonodajne ureditve.

| 6. | V Sporočilu je pravilno poudarjeno, da so izzivi zelo veliki. ENVP se v celoti strinja s to izjavo in poudarja, da bi morale biti predlagane rešitve ustrezno ambiciozno zastavljene in naj bi okrepile učinkovitost varstva. |
| --- | --- |

6.

V Sporočilu je pravilno poudarjeno, da so izzivi zelo veliki. ENVP se v celoti strinja s to izjavo in poudarja, da bi morale biti predlagane rešitve ustrezno ambiciozno zastavljene in naj bi okrepile učinkovitost varstva.

1.2   Namen tega mnenja

| 7. | V tem mnenju so rešitve, predlagane v Sporočilu, ocenjene na podlagi dveh meril: ambicioznosti in učinkovitosti. Njegovo stališče je na splošno pozitivno. ENVP podpira Sporočilo, hkrati pa je kritičen glede vidikov, skladno s katerimi bi po njegovem mnenju večja ambicioznost vodila v učinkovitejši sistem. |
| --- | --- |

7.

V tem mnenju so rešitve, predlagane v Sporočilu, ocenjene na podlagi dveh meril: ambicioznosti in učinkovitosti. Njegovo stališče je na splošno pozitivno. ENVP podpira Sporočilo, hkrati pa je kritičen glede vidikov, skladno s katerimi bi po njegovem mnenju večja ambicioznost vodila v učinkovitejši sistem.

| 8. | ENVP želi s tem mnenjem prispevati k nadaljnjemu razvoju pravnega okvira o varstvu podatkov. Veseli se predloga Komisije, ki naj bi bil sprejet do sredine leta 2011, in upa, da bodo njegovi predlogi upoštevani v besedilu tega predloga. Poleg tega ugotavlja, da se zdi, da Sporočilo iz splošnega akta izključuje nekatera področja, kot je obdelava podatkov v institucijah in organih EU. Če bi se Komisija na obžalovanje ENVP dejansko odločila na tej stopnji izpustiti nekatera področja, jo ENVP poziva, da se zaveže, da bo v kratkem in točno določenem časovnem okviru zagotovila celovito strukturo. |
| --- | --- |

8.

ENVP želi s tem mnenjem prispevati k nadaljnjemu razvoju pravnega okvira o varstvu podatkov. Veseli se predloga Komisije, ki naj bi bil sprejet do sredine leta 2011, in upa, da bodo njegovi predlogi upoštevani v besedilu tega predloga. Poleg tega ugotavlja, da se zdi, da Sporočilo iz splošnega akta izključuje nekatera področja, kot je obdelava podatkov v institucijah in organih EU. Če bi se Komisija na obžalovanje ENVP dejansko odločila na tej stopnji izpustiti nekatera področja, jo ENVP poziva, da se zaveže, da bo v kratkem in točno določenem časovnem okviru zagotovila celovito strukturo.

1.3   Gradniki tega mnenja

| 9. | To mnenje ni edino. Temelji na prejšnjih stališčih, ki so jih ob različnih priložnostih sprejeli ENVP in evropski organi za varstvo podatkov. Zlasti je treba poudariti, da so bili v že navedenem mnenju ENVP z dne 25. julija 2007 opredeljeni in pripravljeni nekateri najpomembnejši vidiki prihodnjih sprememb (6). To mnenje temelji tudi na razpravah z drugimi zainteresiranimi stranmi na področjih zasebnosti in varstva podatkov. Njihovi prispevki so zagotovili zelo koristno podlago za Sporočilo in to mnenje. V zvezi s tem je mogoče skleniti, da velja neka raven usklajenosti o tem, kako izboljšati učinkovitost varstva podatkov. |
| --- | --- |

9.

To mnenje ni edino. Temelji na prejšnjih stališčih, ki so jih ob različnih priložnostih sprejeli ENVP in evropski organi za varstvo podatkov. Zlasti je treba poudariti, da so bili v že navedenem mnenju ENVP z dne 25. julija 2007 opredeljeni in pripravljeni nekateri najpomembnejši vidiki prihodnjih sprememb (6). To mnenje temelji tudi na razpravah z drugimi zainteresiranimi stranmi na področjih zasebnosti in varstva podatkov. Njihovi prispevki so zagotovili zelo koristno podlago za Sporočilo in to mnenje. V zvezi s tem je mogoče skleniti, da velja neka raven usklajenosti o tem, kako izboljšati učinkovitost varstva podatkov.

| 10. | Še en pomemben gradnik tega mnenja je dokument z naslovom „Prihodnost zasebnosti“, ki je skupni prispevek k posvetovanju Evropske komisije iz leta 2009, ki sta ga sprejeli delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29 in delovna skupina za policijo in pravosodje (v nadaljnjem besedilu: „dokument WP o prihodnosti zasebnosti“) (7). |
| --- | --- |

10.

Še en pomemben gradnik tega mnenja je dokument z naslovom „Prihodnost zasebnosti“, ki je skupni prispevek k posvetovanju Evropske komisije iz leta 2009, ki sta ga sprejeli delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29 in delovna skupina za policijo in pravosodje (v nadaljnjem besedilu: „dokument WP o prihodnosti zasebnosti“) (7).

| 11. | Pred kratkim je ENVP na tiskovni konferenci 15. novembra 2010 predstavil svoje prve odzive na zadevno sporočilo. V tem mnenju so natančneje razložena splošna stališča, ki so bila predstavljena na tej tiskovni konferenci (8). |
| --- | --- |

11.

Pred kratkim je ENVP na tiskovni konferenci 15. novembra 2010 predstavil svoje prve odzive na zadevno sporočilo. V tem mnenju so natančneje razložena splošna stališča, ki so bila predstavljena na tej tiskovni konferenci (8).

| 12. | Končno, to mnenje se opira na več prejšnjih mnenj ENVP ter na dokumente delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29. Kadar je to ustrezno, so na različnih mestih v tem mnenju navedena sklicevanja na navedena mnenja in dokumente. |
| --- | --- |

12.

Končno, to mnenje se opira na več prejšnjih mnenj ENVP ter na dokumente delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29. Kadar je to ustrezno, so na različnih mestih v tem mnenju navedena sklicevanja na navedena mnenja in dokumente.

2.   Ozadje

| 13. | Pregled pravil za varstvo podatkov se dogaja v pomembnem zgodovinskem trenutku. V Sporočilu je ozadje opisano obširno in prepričljivo. Na podlagi tega opisa je ENVP opredelil štiri glavne dejavnike, ki določajo okolje, v katerem se izvaja postopek pregleda. |
| --- | --- |

13.

Pregled pravil za varstvo podatkov se dogaja v pomembnem zgodovinskem trenutku. V Sporočilu je ozadje opisano obširno in prepričljivo. Na podlagi tega opisa je ENVP opredelil štiri glavne dejavnike, ki določajo okolje, v katerem se izvaja postopek pregleda.

| 14. | Prvi dejavnik je tehnološki razvoj. Današnja tehnologija se razlikuje od tehnologije v času, ko je bila zasnovana in sprejeta Direktiva 95/46/ES. Tehnološki pojavi, kot so računalništvo v oblaku, vedenjsko oglaševanje, socialna omrežja, elektronsko cestninjenje in elektronske naprave za določanje zemljepisnega položaja, so temeljito spremenili način obdelave podatkov in pomenijo ogromne izzive za varstvo podatkov. Pri pregledu evropskih pravil za varstvo podatkov se bo treba učinkovito spopasti s temi izzivi. |
| --- | --- |

14.

Prvi dejavnik je tehnološki razvoj. Današnja tehnologija se razlikuje od tehnologije v času, ko je bila zasnovana in sprejeta Direktiva 95/46/ES. Tehnološki pojavi, kot so računalništvo v oblaku, vedenjsko oglaševanje, socialna omrežja, elektronsko cestninjenje in elektronske naprave za določanje zemljepisnega položaja, so temeljito spremenili način obdelave podatkov in pomenijo ogromne izzive za varstvo podatkov. Pri pregledu evropskih pravil za varstvo podatkov se bo treba učinkovito spopasti s temi izzivi.

| 15. | Drugi dejavnik je globalizacija. Postopna odprava trgovinskih ovir je podjetjem omogočila vse večjo svetovno razsežnost. Čezmejna obdelava podatkov in mednarodni prenosi podatkov so se v zadnjih letih izredno povečali. Poleg tega je obdelava podatkov zaradi informacijskih in komunikacijskih tehnologij povsod razširjena: svetovni splet in računalništvo v oblaku sta omogočila delokalizirano obdelavo velikih količin podatkov na svetovni ravni. V zadnjem desetletju so se povečale tudi mednarodne policijske in pravosodne dejavnosti v boju proti terorizmu in drugim oblikam mednarodnega organiziranega kriminala, ki so podprte z izmenjavo ogromnih količin informacij za namene kazenskega pregona. Vse to kaže na potrebo po resnem razmisleku o tem, kako učinkovito zagotoviti varstvo osebnih podatkov v globaliziranem svetu, ne da bi pomembneje ovirali mednarodne postopke obdelave. |
| --- | --- |

15.

Drugi dejavnik je globalizacija. Postopna odprava trgovinskih ovir je podjetjem omogočila vse večjo svetovno razsežnost. Čezmejna obdelava podatkov in mednarodni prenosi podatkov so se v zadnjih letih izredno povečali. Poleg tega je obdelava podatkov zaradi informacijskih in komunikacijskih tehnologij povsod razširjena: svetovni splet in računalništvo v oblaku sta omogočila delokalizirano obdelavo velikih količin podatkov na svetovni ravni. V zadnjem desetletju so se povečale tudi mednarodne policijske in pravosodne dejavnosti v boju proti terorizmu in drugim oblikam mednarodnega organiziranega kriminala, ki so podprte z izmenjavo ogromnih količin informacij za namene kazenskega pregona. Vse to kaže na potrebo po resnem razmisleku o tem, kako učinkovito zagotoviti varstvo osebnih podatkov v globaliziranem svetu, ne da bi pomembneje ovirali mednarodne postopke obdelave.

| 16. | Tretji dejavnik je Lizbonska pogodba. Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe označuje novo dobo varstva podatkov. Člen 16 PDEU ne vsebuje le pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo, temveč zagotavlja tudi neposredno pravno podlago za trdno zakonodajo o varstvu podatkov na ravni EU. Poleg tega sta Evropski parlament in Svet z odpravo stebrne strukture zavezana k zagotovitvi varstva podatkov na vseh področjih zakonodaje EU. Z drugimi besedami, Lizbonska pogodba omogoča celovit pravni okvir za varstvo podatkov, ki se uporablja za zasebni sektor, javni sektor v državah članicah ter institucije in organe EU. Stockholmski program (9) v zvezi s tem dosledno navaja, da mora Unija poskrbeti za celovito strategijo na področju varstva podatkov znotraj EU in v odnosih s tretjimi državami. |
| --- | --- |

16.

Tretji dejavnik je Lizbonska pogodba. Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe označuje novo dobo varstva podatkov. Člen 16 PDEU ne vsebuje le pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo, temveč zagotavlja tudi neposredno pravno podlago za trdno zakonodajo o varstvu podatkov na ravni EU. Poleg tega sta Evropski parlament in Svet z odpravo stebrne strukture zavezana k zagotovitvi varstva podatkov na vseh področjih zakonodaje EU. Z drugimi besedami, Lizbonska pogodba omogoča celovit pravni okvir za varstvo podatkov, ki se uporablja za zasebni sektor, javni sektor v državah članicah ter institucije in organe EU. Stockholmski program (9) v zvezi s tem dosledno navaja, da mora Unija poskrbeti za celovito strategijo na področju varstva podatkov znotraj EU in v odnosih s tretjimi državami.

| 17. | Četrti dejavnik prinašajo vzporedne razvojne spremembe v okviru mednarodnih organizacij. Potekajo različne razprave o posodobitvi sedanjih pravnih aktov za varstvo podatkov. V zvezi s tem je treba omeniti sedanja razmišljanja v zvezi s prihodnjim pregledom Konvencije Sveta Evrope št. 108 (10) in Smernic o zasebnosti OECD (11). Še en pomemben razvoj zadeva sprejetje mednarodnih standardov o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti, ki bi lahko privedli do sprejetja zavezujočega svetovnega dokumenta o varstvu podatkov. Vse te pobude si zaslužijo polno podporo. Njihov skupni cilj bi moral biti zagotavljanje učinkovitega in doslednega varstva v globaliziranem okolju, ki temelji na tehnološkem napredku. |
| --- | --- |

17.

Četrti dejavnik prinašajo vzporedne razvojne spremembe v okviru mednarodnih organizacij. Potekajo različne razprave o posodobitvi sedanjih pravnih aktov za varstvo podatkov. V zvezi s tem je treba omeniti sedanja razmišljanja v zvezi s prihodnjim pregledom Konvencije Sveta Evrope št. 108 (10) in Smernic o zasebnosti OECD (11). Še en pomemben razvoj zadeva sprejetje mednarodnih standardov o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti, ki bi lahko privedli do sprejetja zavezujočega svetovnega dokumenta o varstvu podatkov. Vse te pobude si zaslužijo polno podporo. Njihov skupni cilj bi moral biti zagotavljanje učinkovitega in doslednega varstva v globaliziranem okolju, ki temelji na tehnološkem napredku.

3.   Glavni vidiki

3.1   Varstvo podatkov spodbuja zaupanje in mora podpirati druge (javne) interese

| 18. | Trden okvir za varstvo podatkov je nujna posledica pomembnosti, pripisane varstvu podatkov na podlagi Lizbonske pogodbe, zlasti v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in členu 16 PDEU ter v močni povezavi s členom 7 Listine (12). |
| --- | --- |

18.

Trden okvir za varstvo podatkov je nujna posledica pomembnosti, pripisane varstvu podatkov na podlagi Lizbonske pogodbe, zlasti v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in členu 16 PDEU ter v močni povezavi s členom 7 Listine (12).

| 19. | Ob tem pa je trden okvir za varstvo podatkov uporaben tudi širšim javnim in zasebnim interesom v informacijski družbi, v kateri je povsod razširjena obdelava podatkov. Varstvo podatkov spodbuja zaupanje, ta pa je ključni element dobrega delovanja naše družbe. Ključno je, da so ureditve na področju varstva podatkov takšne, da kolikor je le mogoče aktivno podpirajo druge zakonite pravice in interese, namesto da jih ovirajo. |
| --- | --- |

19.

Ob tem pa je trden okvir za varstvo podatkov uporaben tudi širšim javnim in zasebnim interesom v informacijski družbi, v kateri je povsod razširjena obdelava podatkov. Varstvo podatkov spodbuja zaupanje, ta pa je ključni element dobrega delovanja naše družbe. Ključno je, da so ureditve na področju varstva podatkov takšne, da kolikor je le mogoče aktivno podpirajo druge zakonite pravice in interese, namesto da jih ovirajo.

| 20. | Pomembni primeri drugih zakonitih interesov so močno evropsko gospodarstvo, varnost posameznikov in odgovornost vlad. |
| --- | --- |

20.

Pomembni primeri drugih zakonitih interesov so močno evropsko gospodarstvo, varnost posameznikov in odgovornost vlad.

| 21. | Gospodarski razvoj v Evropski uniji poteka vzporedno z uvajanjem in trženjem novih tehnologij in storitev. V informacijski družbi sta pojav in uspešna uvedba informacijskih in komunikacijskih tehnologij in storitev odvisna od zaupanja. Če ljudje IKT ne zaupajo, bodo te tehnologije verjetno neuspešne (13). Ljudje pa bodo IKT zaupali le, če so njihovi podatki učinkovito zavarovani. Varstvo podatkov bi zato moralo biti sestavni del tehnologij in storitev. Trden okvir za varstvo podatkov spodbuja evropsko gospodarstvo, vendar mora biti ta okvir ne le trden, temveč tudi ustrezno prilagojen. V tem pogledu sta nujna nadaljnje usklajevanje v EU in zmanjšanje upravnih bremen (glej poglavje 5 tega mnenja). |
| --- | --- |

21.

Gospodarski razvoj v Evropski uniji poteka vzporedno z uvajanjem in trženjem novih tehnologij in storitev. V informacijski družbi sta pojav in uspešna uvedba informacijskih in komunikacijskih tehnologij in storitev odvisna od zaupanja. Če ljudje IKT ne zaupajo, bodo te tehnologije verjetno neuspešne (13). Ljudje pa bodo IKT zaupali le, če so njihovi podatki učinkovito zavarovani. Varstvo podatkov bi zato moralo biti sestavni del tehnologij in storitev. Trden okvir za varstvo podatkov spodbuja evropsko gospodarstvo, vendar mora biti ta okvir ne le trden, temveč tudi ustrezno prilagojen. V tem pogledu sta nujna nadaljnje usklajevanje v EU in zmanjšanje upravnih bremen (glej poglavje 5 tega mnenja).

| 22. | V zadnjih letih je bilo veliko govora o potrebi po uravnoteženosti med zasebnostjo in varnostjo, zlasti v zvezi z instrumenti za obdelavo in izmenjavo podatkov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja (14). Varstvo podatkov je bilo pogosto napačno zaznamovano kot ovira za polno zaščito fizične varnosti posameznikov (15) ali pa vsaj kot neizogibno stanje, ki ga morajo spoštovati organi kazenskega pregona. Vendar pa to ni celotna zgodba. Trden okvir za varstvo podatkov lahko izboljša in okrepi varnost. Na podlagi načel varstva podatkov – ko se ti ustrezno izvajajo – morajo upravljavci zagotoviti, da so informacije točne in posodobljene ter da so odvečni osebni podatki, ki niso potrebni za namene kazenskega pregona, odstranjeni iz sistemov. Enak pomen je mogoče pripisati obveznostim izvajanja tehnoloških in organizacijskih ukrepov za zagotavljanje varnosti sistemov, na primer varovanje sistemov pred nepooblaščenim razkritjem ali dostopom, kot je razvito na področju varstva podatkov. |
| --- | --- |

22.

V zadnjih letih je bilo veliko govora o potrebi po uravnoteženosti med zasebnostjo in varnostjo, zlasti v zvezi z instrumenti za obdelavo in izmenjavo podatkov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja (14). Varstvo podatkov je bilo pogosto napačno zaznamovano kot ovira za polno zaščito fizične varnosti posameznikov (15) ali pa vsaj kot neizogibno stanje, ki ga morajo spoštovati organi kazenskega pregona. Vendar pa to ni celotna zgodba. Trden okvir za varstvo podatkov lahko izboljša in okrepi varnost. Na podlagi načel varstva podatkov – ko se ti ustrezno izvajajo – morajo upravljavci zagotoviti, da so informacije točne in posodobljene ter da so odvečni osebni podatki, ki niso potrebni za namene kazenskega pregona, odstranjeni iz sistemov. Enak pomen je mogoče pripisati obveznostim izvajanja tehnoloških in organizacijskih ukrepov za zagotavljanje varnosti sistemov, na primer varovanje sistemov pred nepooblaščenim razkritjem ali dostopom, kot je razvito na področju varstva podatkov.

| 23. | S spoštovanjem načel varstva podatkov se lahko zagotovi tudi, da organi kazenskega pregona delujejo v skladu z načeli pravne države, kar vzbuja zaupanje v njihovo ravnanje in tako v širšem smislu spodbuja zaupanje v naših družbah. Sodna praksa, ki je bila razvita na podlagi člena 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah, zagotavlja, da lahko policijski in pravosodni organi obdelajo vse podatke, pomembne za svoje delo, vendar tega ne morejo izvajati neomejeno. Za varstvo podatkov je potreben sistem preverjanja in ravnovesja (glej poglavje 9 tega mnenja o policiji in pravosodju). |
| --- | --- |

23.

S spoštovanjem načel varstva podatkov se lahko zagotovi tudi, da organi kazenskega pregona delujejo v skladu z načeli pravne države, kar vzbuja zaupanje v njihovo ravnanje in tako v širšem smislu spodbuja zaupanje v naših družbah. Sodna praksa, ki je bila razvita na podlagi člena 8 Evropske konvencije o človekovih pravicah, zagotavlja, da lahko policijski in pravosodni organi obdelajo vse podatke, pomembne za svoje delo, vendar tega ne morejo izvajati neomejeno. Za varstvo podatkov je potreben sistem preverjanja in ravnovesja (glej poglavje 9 tega mnenja o policiji in pravosodju).

| 24. | V demokratičnih družbah so vlade odgovorne za vse svoje dejavnosti, vključno z uporabo osebnih podatkov za različne javne interese, za katere delujejo. To zajema dejavnosti od objave podatkov na svetovnem spletu zaradi preglednosti do uporabe podatkov kot podpore strategijam na področjih, kot so javno zdravje, prevoz ali obdavčenje oziroma nadzor posameznikov za namene kazenskega pregona. Trden okvir varstva podatkov vladam omogoča spoštovanje svojih odgovornosti in da so odgovorne v smislu dobrega upravljanja. |
| --- | --- |

24.

V demokratičnih družbah so vlade odgovorne za vse svoje dejavnosti, vključno z uporabo osebnih podatkov za različne javne interese, za katere delujejo. To zajema dejavnosti od objave podatkov na svetovnem spletu zaradi preglednosti do uporabe podatkov kot podpore strategijam na področjih, kot so javno zdravje, prevoz ali obdavčenje oziroma nadzor posameznikov za namene kazenskega pregona. Trden okvir varstva podatkov vladam omogoča spoštovanje svojih odgovornosti in da so odgovorne v smislu dobrega upravljanja.

3.2   Posledice za pravni okvir varstva podatkov

3.2.1   Potrebno je nadaljnje usklajevanje

| 25. | V Sporočilu je pravilno ugotovljeno, da je ena od ključnih pomanjkljivosti sedanjega okvira, da državam članicam pušča preveč prosto presojo pri prenašanju evropskih določb v nacionalno zakonodajo. Pomanjkanje usklajevanja ima številne negativne posledice v informacijski družbi, kjer so fizične meje med državami članicami čedalje manj pomembne (glej poglavje 5 tega mnenja). |
| --- | --- |

25.

V Sporočilu je pravilno ugotovljeno, da je ena od ključnih pomanjkljivosti sedanjega okvira, da državam članicam pušča preveč prosto presojo pri prenašanju evropskih določb v nacionalno zakonodajo. Pomanjkanje usklajevanja ima številne negativne posledice v informacijski družbi, kjer so fizične meje med državami članicami čedalje manj pomembne (glej poglavje 5 tega mnenja).

3.2.2   Še vedno veljajo splošna načela varstva podatkov

| 26. | Prvi in formalnejši razlog, zakaj se splošna načela varstva podatkov ne smejo in ne morejo spreminjati, je pravne narave. Ta načela so opredeljena v Konvenciji Sveta Evrope št. 108, ki zavezuje vse države članice. Ta konvencija je podlaga za varstvo podatkov v EU. Poleg tega je nekaj glavnih načel izrecno navedenih v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Spreminjanje teh načel bi tako zahtevalo spreminjanje pogodb. |
| --- | --- |

26.

Prvi in formalnejši razlog, zakaj se splošna načela varstva podatkov ne smejo in ne morejo spreminjati, je pravne narave. Ta načela so opredeljena v Konvenciji Sveta Evrope št. 108, ki zavezuje vse države članice. Ta konvencija je podlaga za varstvo podatkov v EU. Poleg tega je nekaj glavnih načel izrecno navedenih v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Spreminjanje teh načel bi tako zahtevalo spreminjanje pogodb.

| 27. | Vendar pa to ni celotna zgodba. So še tehtni razlogi proti spreminjanju splošnih načel. ENVP trdno verjame, da informacijska družba ne more in ne sme delovati brez ustreznega varstva zasebnosti in osebnih podatkov posameznikov. Kadar se obdeluje več podatkov, je potrebno tudi boljše varstvo. Informacijska družba, v kateri se obdelujejo ogromne količine informacij o vsakomer, mora temeljiti na konceptu nadzora, ki ga izvaja posameznik, da se mu oziroma ji omogoči, da deluje kot posameznik in uresničuje svoje svoboščine v demokratični družbi, kot sta svoboda izražanja in govora. |
| --- | --- |

27.

Vendar pa to ni celotna zgodba. So še tehtni razlogi proti spreminjanju splošnih načel. ENVP trdno verjame, da informacijska družba ne more in ne sme delovati brez ustreznega varstva zasebnosti in osebnih podatkov posameznikov. Kadar se obdeluje več podatkov, je potrebno tudi boljše varstvo. Informacijska družba, v kateri se obdelujejo ogromne količine informacij o vsakomer, mora temeljiti na konceptu nadzora, ki ga izvaja posameznik, da se mu oziroma ji omogoči, da deluje kot posameznik in uresničuje svoje svoboščine v demokratični družbi, kot sta svoboda izražanja in govora.

| 28. | Poleg tega si je težko predstavljati nadzor posameznika brez obveznosti upravljavcev, da omejijo obdelavo v skladu z načeli nujnosti, sorazmernosti in omejitve namena. Enako težko si je predstavljati nadzor, ki ga izvaja posameznik, če niso priznane pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, kot so pravice do dostopa, popravka, izbrisa ali blokiranja podatkov. |
| --- | --- |

28.

Poleg tega si je težko predstavljati nadzor posameznika brez obveznosti upravljavcev, da omejijo obdelavo v skladu z načeli nujnosti, sorazmernosti in omejitve namena. Enako težko si je predstavljati nadzor, ki ga izvaja posameznik, če niso priznane pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, kot so pravice do dostopa, popravka, izbrisa ali blokiranja podatkov.

3.2.3   Vidik temeljnih pravic

| 29. | ENVP poudarja, da je varstvo podatkov priznano kot temeljna pravica. To ne pomeni, da mora varstvo podatkov vedno prevladati nad drugimi pomembnimi pravicami in interesi v demokratični družbi, ima pa posledice za naravo in področje uporabe varstva, ki mora biti zagotovljeno v skladu s pravnim okvirom EU, da se zagotovi, da se zahteve v zvezi z varstvom podatkov vedno ustrezno upoštevajo. |
| --- | --- |

29.

ENVP poudarja, da je varstvo podatkov priznano kot temeljna pravica. To ne pomeni, da mora varstvo podatkov vedno prevladati nad drugimi pomembnimi pravicami in interesi v demokratični družbi, ima pa posledice za naravo in področje uporabe varstva, ki mora biti zagotovljeno v skladu s pravnim okvirom EU, da se zagotovi, da se zahteve v zvezi z varstvom podatkov vedno ustrezno upoštevajo.

| 30. | Te glavne posledice je mogoče opredeliti, kakor sledi:






  — | varstvo mora biti učinkovito. Pravni okvir mora zagotoviti instrumente, ki posameznikom omogočajo, da svoje pravice uveljavljajo v praksi, |
| --- | --- | --- |

30.

Te glavne posledice je mogoče opredeliti, kakor sledi:

—

varstvo mora biti učinkovito. Pravni okvir mora zagotoviti instrumente, ki posameznikom omogočajo, da svoje pravice uveljavljajo v praksi,

| — | okvir mora biti dolgoročno stabilen, |
| --- | --- |

—

okvir mora biti dolgoročno stabilen,

| — | varstvo mora biti zagotovljeno v vseh okoliščinah in ne sme biti odvisno od političnih preferenc v nekem obdobju, |
| --- | --- |

—

varstvo mora biti zagotovljeno v vseh okoliščinah in ne sme biti odvisno od političnih preferenc v nekem obdobju,

| — | omejitve pri uveljavljanju pravic so lahko potrebne, vendar morajo biti izjemne, ustrezno utemeljene in ne smejo nikoli prizadeti ključnih elementov same pravice (16). |
| --- | --- |

—

omejitve pri uveljavljanju pravic so lahko potrebne, vendar morajo biti izjemne, ustrezno utemeljene in ne smejo nikoli prizadeti ključnih elementov same pravice (16).

ENVP priporoča, da Komisija upošteva te posledice pri oblikovanju predlogov za zakonodajne rešitve.

3.2.4   Potrebne so nove zakonodajne ureditve

| 31. | Sporočilo je pravilno osredotočeno na potrebo po okrepitvi zakonodajnih ureditev za varstvo podatkov. V zvezi s tem je smiselno opozoriti, da so organi za varstvo podatkov v dokumentu WP o prihodnosti zasebnosti (17) poudarili potrebo po močnejših vlogah različnih udeležencev na področju varstva podatkov, zlasti posameznikov, na katere se nanašajo podatki, upravljavcev podatkov in samih nadzornih organov. |
| --- | --- |

31.

Sporočilo je pravilno osredotočeno na potrebo po okrepitvi zakonodajnih ureditev za varstvo podatkov. V zvezi s tem je smiselno opozoriti, da so organi za varstvo podatkov v dokumentu WP o prihodnosti zasebnosti (17) poudarili potrebo po močnejših vlogah različnih udeležencev na področju varstva podatkov, zlasti posameznikov, na katere se nanašajo podatki, upravljavcev podatkov in samih nadzornih organov.

| 32. | Zdi se, da se zainteresirane strani na splošno strinjajo, da so trdnejše zakonodajne ureditve – ob upoštevanju tehnološkega razvoja in globalizacije – ključne za ambiciozno zastavljeno in učinkovito varstvo podatkov tudi v prihodnosti. Kot je že navedeno v točki 7, sta to merili, na podlagi katerih ENVP ocenjuje vse predlagane rešitve. |
| --- | --- |

32.

Zdi se, da se zainteresirane strani na splošno strinjajo, da so trdnejše zakonodajne ureditve – ob upoštevanju tehnološkega razvoja in globalizacije – ključne za ambiciozno zastavljeno in učinkovito varstvo podatkov tudi v prihodnosti. Kot je že navedeno v točki 7, sta to merili, na podlagi katerih ENVP ocenjuje vse predlagane rešitve.

3.2.5   Celovitost kot temeljni pogoj

| 33. | Kot je poudarjeno v Sporočilu, se Direktiva 95/46/ES uporablja za vse postopke obdelave osebnih podatkov v državah članicah v javnem in zasebnem sektorju, razen dejavnosti, ki ne spadajo na področje uporabe prejšnje zakonodaje Skupnosti (18). Medtem ko je bila ta izjema potrebna v okviru prejšnje Pogodbe, po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe ni več tako. Še več, izjema je celo v nasprotju z besedilom in celo duhom člena 16 PDEU. |
| --- | --- |

33.

Kot je poudarjeno v Sporočilu, se Direktiva 95/46/ES uporablja za vse postopke obdelave osebnih podatkov v državah članicah v javnem in zasebnem sektorju, razen dejavnosti, ki ne spadajo na področje uporabe prejšnje zakonodaje Skupnosti (18). Medtem ko je bila ta izjema potrebna v okviru prejšnje Pogodbe, po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe ni več tako. Še več, izjema je celo v nasprotju z besedilom in celo duhom člena 16 PDEU.

| 34. | Po mnenju ENVP je treba celovit pravni akt za varstvo podatkov, vključno s policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, razumeti kot eno glavnih izboljšav, ki jih lahko prinese novi pravni okvir. To je temeljni pogoj za učinkovito varstvo podatkov v prihodnosti. |
| --- | --- |

34.

Po mnenju ENVP je treba celovit pravni akt za varstvo podatkov, vključno s policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, razumeti kot eno glavnih izboljšav, ki jih lahko prinese novi pravni okvir. To je temeljni pogoj za učinkovito varstvo podatkov v prihodnosti.

| 35. | ENVP v podporo tej trditvi poudarja naslednje argumente:






  — | razlike med dejavnostmi zasebnega sektorja in sektorja kazenskega pregona so čedalje manj jasne. Subjekti zasebnega sektorja lahko obdelujejo podatke, ki se na koncu uporabljajo za namene kazenskega pregona (primer: podatki iz evidence imen letalskih potnikov – PNR (19)), v drugih primerih pa se od njih zahteva, da hranijo podatke za namene kazenskega pregona (primer: Direktiva o hrambi podatkov (20)), |
| --- | --- | --- |

35.

ENVP v podporo tej trditvi poudarja naslednje argumente:

—

razlike med dejavnostmi zasebnega sektorja in sektorja kazenskega pregona so čedalje manj jasne. Subjekti zasebnega sektorja lahko obdelujejo podatke, ki se na koncu uporabljajo za namene kazenskega pregona (primer: podatki iz evidence imen letalskih potnikov – PNR (19)), v drugih primerih pa se od njih zahteva, da hranijo podatke za namene kazenskega pregona (primer: Direktiva o hrambi podatkov (20)),

| — | v skladu z Direktivo 95/46/ES ni pomembne razlike med policijskimi in pravosodnimi organi ter drugimi organi, ki izvajajo kazenski pregon (obdavčenje, carina, boj proti goljufijam, priseljevanje), |
| --- | --- |

—

v skladu z Direktivo 95/46/ES ni pomembne razlike med policijskimi in pravosodnimi organi ter drugimi organi, ki izvajajo kazenski pregon (obdavčenje, carina, boj proti goljufijam, priseljevanje),

| — | kot je pravilno opisano v Sporočilu, je pravni akt za varstvo podatkov, ki se trenutno uporablja za policijske in pravosodne organe (Okvirni sklep 2008/977/PNZ (21)), neustrezen. |
| --- | --- |

—

kot je pravilno opisano v Sporočilu, je pravni akt za varstvo podatkov, ki se trenutno uporablja za policijske in pravosodne organe (Okvirni sklep 2008/977/PNZ (21)), neustrezen.

| — | večina držav članic je v svojo nacionalno zakonodajo prenesla Direktivo 95/46/ES in Konvencijo št. 108, s čimer so zagotovile, da se ta dva akta uporabljata tudi za njihove policijske in pravosodne organe. |
| --- | --- |

—

večina držav članic je v svojo nacionalno zakonodajo prenesla Direktivo 95/46/ES in Konvencijo št. 108, s čimer so zagotovile, da se ta dva akta uporabljata tudi za njihove policijske in pravosodne organe.

| 36. | Vključitev policije in pravosodja v splošni pravni akt bi zagotovilo več jamstva za državljane in olajšalo delo policijskim organom. Uporaba različnih sklopov pravil je zapletena, po nepotrebnem zahteva veliko časa in ovira mednarodno sodelovanje (glej poglavje 9 tega mnenja). To je tudi argument za vključevanje postopkov obdelave, ki jih izvajajo nacionalne varnostne službe, če je to mogoče v okviru sedanje zakonodaje EU. |
| --- | --- |

36.

Vključitev policije in pravosodja v splošni pravni akt bi zagotovilo več jamstva za državljane in olajšalo delo policijskim organom. Uporaba različnih sklopov pravil je zapletena, po nepotrebnem zahteva veliko časa in ovira mednarodno sodelovanje (glej poglavje 9 tega mnenja). To je tudi argument za vključevanje postopkov obdelave, ki jih izvajajo nacionalne varnostne službe, če je to mogoče v okviru sedanje zakonodaje EU.

3.2.6   Tehnološka nevtralnost

| 37. | Obdobje od sprejetja Direktive 95/46/ES leta 1995 je mogoče opisati kot tehnološko burno obdobje. Nove tehnološke razvojne spremembe in naprave se uvajajo zelo pogosto. To je velikokrat povzročilo pomembne spremembe v načinu obdelave osebnih podatkov posameznikov. Informacijska družba se ne more več šteti za vzporedno okolje, v katerem lahko posamezniki prostovoljno sodelujejo, temveč je postala sestavni del našega vsakdanjega življenja. Tako na primer pojem internet stvari (22) povezuje fizične predmete in spletne informacije, ki se na njih nanašajo. |
| --- | --- |

37.

Obdobje od sprejetja Direktive 95/46/ES leta 1995 je mogoče opisati kot tehnološko burno obdobje. Nove tehnološke razvojne spremembe in naprave se uvajajo zelo pogosto. To je velikokrat povzročilo pomembne spremembe v načinu obdelave osebnih podatkov posameznikov. Informacijska družba se ne more več šteti za vzporedno okolje, v katerem lahko posamezniki prostovoljno sodelujejo, temveč je postala sestavni del našega vsakdanjega življenja. Tako na primer pojem internet stvari (22) povezuje fizične predmete in spletne informacije, ki se na njih nanašajo.

| 38. | Tehnologija se bo še naprej razvijala. To pa ima posledice za nov pravni okvir. Ta mora biti učinkovit dolga leta, hkrati pa ne sme ovirati nadaljnjega tehnološkega razvoja. Zato morajo biti pravne ureditve tehnološko nevtralne. Vendar pa mora okvir zagotoviti tudi več pravne varnosti za podjetja in posameznike. Ti morajo razumeti, kaj se od njih pričakuje, in biti sposobni uveljavljati svoje pravice. Zato morajo biti pravne ureditve natančne. |
| --- | --- |

38.

Tehnologija se bo še naprej razvijala. To pa ima posledice za nov pravni okvir. Ta mora biti učinkovit dolga leta, hkrati pa ne sme ovirati nadaljnjega tehnološkega razvoja. Zato morajo biti pravne ureditve tehnološko nevtralne. Vendar pa mora okvir zagotoviti tudi več pravne varnosti za podjetja in posameznike. Ti morajo razumeti, kaj se od njih pričakuje, in biti sposobni uveljavljati svoje pravice. Zato morajo biti pravne ureditve natančne.

| 39. | ENVP meni, da mora biti splošni pravni akt za varstvo podatkov oblikovan čim bolj tehnološko nevtralno. To pomeni, da morajo biti pravice in obveznosti različnih udeležencev oblikovane splošno in nevtralno, da lahko načeloma ostanejo veljavne in izvršljive ne glede na izbrano tehnologijo, izbrano za obdelavo osebnih podatkov. Glede na današnji hiter tehnološki napredek ni nobene druge izbire. ENVP poleg veljavnih načel varstva podatkov predlaga uvedbo novih „tehnološko nevtralnih“ pravic, ki bi lahko imele poseben pomen v hitro spreminjajočem se elektronskem okolju (glej predvsem poglavji 6 in 7). |
| --- | --- |

39.

ENVP meni, da mora biti splošni pravni akt za varstvo podatkov oblikovan čim bolj tehnološko nevtralno. To pomeni, da morajo biti pravice in obveznosti različnih udeležencev oblikovane splošno in nevtralno, da lahko načeloma ostanejo veljavne in izvršljive ne glede na izbrano tehnologijo, izbrano za obdelavo osebnih podatkov. Glede na današnji hiter tehnološki napredek ni nobene druge izbire. ENVP poleg veljavnih načel varstva podatkov predlaga uvedbo novih „tehnološko nevtralnih“ pravic, ki bi lahko imele poseben pomen v hitro spreminjajočem se elektronskem okolju (glej predvsem poglavji 6 in 7).

3.2.7   Dolgoročni vidik: pravna varnost v daljšem obdobju

| 40. | Direktiva 95/46/ES je že 15 let osrednji dokument na področju varstva podatkov v Evropski uniji. Prenesena je bila v zakonodajo držav članic, uporabljali pa so jo različni udeleženci. Z leti se je njeno izvajanje izboljšalo na podlagi praktičnih izkušenj in dodatnih smernic Komisije, organov za varstvo podatkov (na nacionalni ravni in v okviru delovne skupine iz člena 29) ter nacionalnih in evropskih sodišč. |
| --- | --- |

40.

Direktiva 95/46/ES je že 15 let osrednji dokument na področju varstva podatkov v Evropski uniji. Prenesena je bila v zakonodajo držav članic, uporabljali pa so jo različni udeleženci. Z leti se je njeno izvajanje izboljšalo na podlagi praktičnih izkušenj in dodatnih smernic Komisije, organov za varstvo podatkov (na nacionalni ravni in v okviru delovne skupine iz člena 29) ter nacionalnih in evropskih sodišč.

| 41. | Poudariti je treba, da te razvojne spremembe trajajo dlje časa in da je – zlasti ker gre za splošni okvir, ki omogoča uveljavljanje temeljne pravice – za ustvarjanje pravne varnosti in stabilnosti potreben tak daljši čas. Nov splošni pravni akt mora biti oblikovan s ciljem, da bo lahko ustvaril pravno varnost in stabilnost v daljšem obdobju, ob upoštevanju, da je zelo težko napovedati, kako se bosta v prihodnje razvijali tehnologija in globalizacija. Vsekakor pa ENVP v celoti podpira cilj ustvarjanja pravne varnosti v daljšem obdobju, kar je primerljivo z vidikom Direktive 95/46/ES. Skratka, ob hitrem razvoju tehnologije mora biti zakonodaja stabilna. |
| --- | --- |

41.

Poudariti je treba, da te razvojne spremembe trajajo dlje časa in da je – zlasti ker gre za splošni okvir, ki omogoča uveljavljanje temeljne pravice – za ustvarjanje pravne varnosti in stabilnosti potreben tak daljši čas. Nov splošni pravni akt mora biti oblikovan s ciljem, da bo lahko ustvaril pravno varnost in stabilnost v daljšem obdobju, ob upoštevanju, da je zelo težko napovedati, kako se bosta v prihodnje razvijali tehnologija in globalizacija. Vsekakor pa ENVP v celoti podpira cilj ustvarjanja pravne varnosti v daljšem obdobju, kar je primerljivo z vidikom Direktive 95/46/ES. Skratka, ob hitrem razvoju tehnologije mora biti zakonodaja stabilna.

3.2.8   Kratkoročni vidik: boljše izkoriščanje sedanjih instrumentov

| 42. | Kratkoročno je ključno zagotoviti učinkovitost veljavnih zakonodajnih ureditev, predvsem z osredotočanjem na izvrševanje na nacionalni ravni in ravni EU (glej poglavje 11 tega mnenja). |
| --- | --- |

42.

Kratkoročno je ključno zagotoviti učinkovitost veljavnih zakonodajnih ureditev, predvsem z osredotočanjem na izvrševanje na nacionalni ravni in ravni EU (glej poglavje 11 tega mnenja).

B.   ELEMENTI NOVEGA OKVIRA

4.   Celovit pristop

| 43. | ENVP v celoti podpira celovit pristop k varstvu podatkov, ki ni le naslov, temveč je tudi izhodiščna točka Sporočila in nujno vključuje razširitev splošnih pravil o varstvu podatkov na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (23). |
| --- | --- |

43.

ENVP v celoti podpira celovit pristop k varstvu podatkov, ki ni le naslov, temveč je tudi izhodiščna točka Sporočila in nujno vključuje razširitev splošnih pravil o varstvu podatkov na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (23).

| 44. | Vendar še ugotavlja, da Komisija ne namerava v ta splošni pravni akt vključiti vseh postopkov obdelave podatkov. Zlasti ne bo vključena obdelava podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Evropske unije. Komisija navaja le, da bo „ocenila potrebo po prilagoditvi drugih pravnih aktov novemu splošnemu okviru za varstvo podatkov“. |
| --- | --- |

44.

Vendar še ugotavlja, da Komisija ne namerava v ta splošni pravni akt vključiti vseh postopkov obdelave podatkov. Zlasti ne bo vključena obdelava podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Evropske unije. Komisija navaja le, da bo „ocenila potrebo po prilagoditvi drugih pravnih aktov novemu splošnemu okviru za varstvo podatkov“.

| 45. | ENVP daje jasno prednost vključitvi obdelave podatkov na ravni EU v splošni pravni okvir. Opozarja, da je bil to prvotni namen prejšnjega člena 286 PES, v katerem je bilo varstvo podatkov prvič omenjeno na ravni Pogodbe. V členu 286 PES je navedeno le, da se pravni akti o obdelavi osebnih podatkov uporabljajo tudi za institucije. Kar je še pomembnejše, z enim pravnim besedilom bi se izognili tveganju neskladnosti med določbami in bi zagotovili najprimernejši način izmenjave podatkov med ravnjo EU ter javnimi in zasebnimi subjekti v državah članicah. Izognili bi se tudi tveganju, da po spremembi Direktive 95/46/ES ne bi bilo več političnega interesa za spremembo Uredbe (ES) št. 45/2001 ali da ne bi dali tej spremembi zadostne prednosti v izogib neskladnosti v datumih začetka veljavnosti. |
| --- | --- |

45.

ENVP daje jasno prednost vključitvi obdelave podatkov na ravni EU v splošni pravni okvir. Opozarja, da je bil to prvotni namen prejšnjega člena 286 PES, v katerem je bilo varstvo podatkov prvič omenjeno na ravni Pogodbe. V členu 286 PES je navedeno le, da se pravni akti o obdelavi osebnih podatkov uporabljajo tudi za institucije. Kar je še pomembnejše, z enim pravnim besedilom bi se izognili tveganju neskladnosti med določbami in bi zagotovili najprimernejši način izmenjave podatkov med ravnjo EU ter javnimi in zasebnimi subjekti v državah članicah. Izognili bi se tudi tveganju, da po spremembi Direktive 95/46/ES ne bi bilo več političnega interesa za spremembo Uredbe (ES) št. 45/2001 ali da ne bi dali tej spremembi zadostne prednosti v izogib neskladnosti v datumih začetka veljavnosti.

| 46. | ENVP poziva Komisijo, da se ta – če bi sklenila, da vključitev obdelave podatkov na ravni EU v splošni pravni akt ne bi bila izvedljiva – zaveže, da bo predlagala prilagoditev Uredbe (ES) št. 45/2001 (ne pa „ocenila potrebo“) v najkrajšem možnem času, po možnosti do konca leta 2011. |
| --- | --- |

46.

ENVP poziva Komisijo, da se ta – če bi sklenila, da vključitev obdelave podatkov na ravni EU v splošni pravni akt ne bi bila izvedljiva – zaveže, da bo predlagala prilagoditev Uredbe (ES) št. 45/2001 (ne pa „ocenila potrebo“) v najkrajšem možnem času, po možnosti do konca leta 2011.

| 47. | Enako pomembno je, da Komisija zagotovi, da se ne izključijo niti druga področja, zlasti:






  — | varstvo podatkov pri izvajanju skupne zunanje in varnostne politike na podlagi člena 39 PEU (24), |
| --- | --- | --- |

47.

Enako pomembno je, da Komisija zagotovi, da se ne izključijo niti druga področja, zlasti:

—

varstvo podatkov pri izvajanju skupne zunanje in varnostne politike na podlagi člena 39 PEU (24),

| — | ureditve na področju varstva podatkov v posameznih sektorjih za organe EU, kot sta Europol in Eurojust, ter za velike informacijske sisteme, če jih je treba prilagoditi novemu pravnemu aktu, |
| --- | --- |

—

ureditve na področju varstva podatkov v posameznih sektorjih za organe EU, kot sta Europol in Eurojust, ter za velike informacijske sisteme, če jih je treba prilagoditi novemu pravnemu aktu,

| — | Direktiva 2002/58 o e-zasebnosti, če jo je treba prilagoditi novemu pravnemu aktu. |
| --- | --- |

—

Direktiva 2002/58 o e-zasebnosti, če jo je treba prilagoditi novemu pravnemu aktu.

| 48. | Končno, splošni pravni akt za varstvo podatkov se lahko in ga je verjetno tudi treba dopolniti z dodatnimi sektorskimi in posebnimi predpisi, na primer na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja ter tudi na drugih področjih (25). Kjer je to potrebno in skladno z načelom subsidiarnosti, je treba navedene dodatne predpise sprejeti na ravni EU. Države članice lahko na posebnih področjih, kjer je to utemeljeno, pripravijo dodatna pravila (glej 5.2). |
| --- | --- |

48.

Končno, splošni pravni akt za varstvo podatkov se lahko in ga je verjetno tudi treba dopolniti z dodatnimi sektorskimi in posebnimi predpisi, na primer na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja ter tudi na drugih področjih (25). Kjer je to potrebno in skladno z načelom subsidiarnosti, je treba navedene dodatne predpise sprejeti na ravni EU. Države članice lahko na posebnih področjih, kjer je to utemeljeno, pripravijo dodatna pravila (glej 5.2).

5.   Nadaljnje usklajevanje in poenostavitev

5.1   Potreba po usklajevanju

| 49. | Usklajevanje je izredno pomembno za zakonodajo EU na področju varstva podatkov. V Sporočilu je pravilno poudarjeno, da ima varstvo podatkov močno razsežnost notranjega trga, saj mora zagotoviti prost pretok osebnih podatkov med državami članicami na notranjem trgu. Vendar pa je usklajevanje v okviru sedanje Direktive ocenjeno pod zadovoljivo ravnjo. V Sporočilu je ugotovljeno, da je to eden od glavnih pomislekov zainteresiranih strani. Zainteresirane strani so zlasti poudarile potrebo po večji pravni varnosti, zmanjšanju upravnih bremen ter zagotovitvi enakih pogojev za gospodarske subjekte. Kot je Komisija pravilno ugotovila, to še posebej zadeva upravljavce podatkov, ki imajo sedež v več državah članicah in morajo upoštevati (po možnosti različne) zahteve nacionalnih zakonov na področju varstva podatkov (26). |
| --- | --- |

49.

Usklajevanje je izredno pomembno za zakonodajo EU na področju varstva podatkov. V Sporočilu je pravilno poudarjeno, da ima varstvo podatkov močno razsežnost notranjega trga, saj mora zagotoviti prost pretok osebnih podatkov med državami članicami na notranjem trgu. Vendar pa je usklajevanje v okviru sedanje Direktive ocenjeno pod zadovoljivo ravnjo. V Sporočilu je ugotovljeno, da je to eden od glavnih pomislekov zainteresiranih strani. Zainteresirane strani so zlasti poudarile potrebo po večji pravni varnosti, zmanjšanju upravnih bremen ter zagotovitvi enakih pogojev za gospodarske subjekte. Kot je Komisija pravilno ugotovila, to še posebej zadeva upravljavce podatkov, ki imajo sedež v več državah članicah in morajo upoštevati (po možnosti različne) zahteve nacionalnih zakonov na področju varstva podatkov (26).

| 50. | Usklajevanje ni pomembno le za notranji trg, temveč tudi z vidika zagotavljanja ustreznega varstva podatkov. V členu 16 PDEU je določeno, da ima „vsakdo“ pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj. Da bi se ta pravica dejansko spoštovala, mora biti po vsej Evropski uniji zagotovljena enakovredna raven varstva. V dokumentu WP o prihodnosti zasebnosti je poudarjeno, da se več določb v zvezi s stališči posameznikov, na katere se podatki nanašajo, ne izvaja ali razlaga enotno v vseh državah članicah (27). V globaliziranem in povezanem svetu bi lahko te razlike ogrozile ali omejile varstvo posameznikov. |
| --- | --- |

50.

Usklajevanje ni pomembno le za notranji trg, temveč tudi z vidika zagotavljanja ustreznega varstva podatkov. V členu 16 PDEU je določeno, da ima „vsakdo“ pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj. Da bi se ta pravica dejansko spoštovala, mora biti po vsej Evropski uniji zagotovljena enakovredna raven varstva. V dokumentu WP o prihodnosti zasebnosti je poudarjeno, da se več določb v zvezi s stališči posameznikov, na katere se podatki nanašajo, ne izvaja ali razlaga enotno v vseh državah članicah (27). V globaliziranem in povezanem svetu bi lahko te razlike ogrozile ali omejile varstvo posameznikov.

| 51. | ENVP meni, da je nadaljnje in izboljšano usklajevanje eden od glavnih ciljev postopka pregleda. ENVP pozdravlja zavezo Komisije, da bo proučila sredstva za nadaljnje usklajevanje predpisov o varstvu podatkov na ravni EU. Vendar pa nekoliko presenečeno ugotavlja, da v Sporočilu na tej stopnji niso predstavljene nobene konkretne možnosti Zato sam navaja nekaj področij, na katerih je večja uskladitev najbolj potrebna (glej 5.3). Nadaljnje usklajevanje na teh področjih bi bilo treba doseči ne le z zmanjšanjem manevrskega prostora v nacionalni zakonodaji, temveč tudi s preprečevanjem nepravilnega izvajanja v državah članicah (glej tudi poglavje 11) in z zagotavljanjem bolj doslednega in usklajenega izvrševanja (glej tudi poglavje 10). |
| --- | --- |

51.

ENVP meni, da je nadaljnje in izboljšano usklajevanje eden od glavnih ciljev postopka pregleda. ENVP pozdravlja zavezo Komisije, da bo proučila sredstva za nadaljnje usklajevanje predpisov o varstvu podatkov na ravni EU. Vendar pa nekoliko presenečeno ugotavlja, da v Sporočilu na tej stopnji niso predstavljene nobene konkretne možnosti Zato sam navaja nekaj področij, na katerih je večja uskladitev najbolj potrebna (glej 5.3). Nadaljnje usklajevanje na teh področjih bi bilo treba doseči ne le z zmanjšanjem manevrskega prostora v nacionalni zakonodaji, temveč tudi s preprečevanjem nepravilnega izvajanja v državah članicah (glej tudi poglavje 11) in z zagotavljanjem bolj doslednega in usklajenega izvrševanja (glej tudi poglavje 10).

5.2   Zmanjšanje manevrskega prostora pri izvajanju Direktive

| 52. | Direktiva vsebuje veliko določb, ki so oblikovane splošno in zato dopuščajo precej manevrskega prostora za različno izvajanje. V uvodni izjavi 9 Direktive je izrecno potrjeno, da je državam članicam puščen manevrski prostor in da bi se lahko v mejah tega manevrskega prostora pojavila neskladja pri izvajanju Direktive. Več določb se različno izvaja v državah članicah, vključno z nekaterimi ključnimi določbami (28). Razmere niso zadovoljive in doseči je treba večjo uskladitev. |
| --- | --- |

52.

Direktiva vsebuje veliko določb, ki so oblikovane splošno in zato dopuščajo precej manevrskega prostora za različno izvajanje. V uvodni izjavi 9 Direktive je izrecno potrjeno, da je državam članicam puščen manevrski prostor in da bi se lahko v mejah tega manevrskega prostora pojavila neskladja pri izvajanju Direktive. Več določb se različno izvaja v državah članicah, vključno z nekaterimi ključnimi določbami (28). Razmere niso zadovoljive in doseči je treba večjo uskladitev.

| 53. | To ne pomeni, da je treba razlike popolnoma odpraviti. Na nekaterih področjih je morda potrebna prilagodljivost, da se ohranijo upravičene posebnosti, pomembni javni interesi ali institucionalna samostojnost držav članic. Po mnenju ENVP mora biti manevrski prostor za razlike med državami članicami omejen zlasti na naslednje posebne okoliščine:






  — | svoboda izražanja: v skladu s sedanjim okvirom (člen 9) lahko države članice določijo izjeme ali odstopanja za obdelavo podatkov, ki se izvaja v novinarske namene ali zaradi umetniškega ali literarnega izražanja. Glede na različne tradicije in kulturne razlike, ki lahko veljajo v državah članicah na tem področju, se zdi ta prilagodljivost dobro zasnovana, seveda v skladu z omejitvami iz Listine in Evropske konvencije o človekovih pravicah. Vendar pa to ne bo oviralo morebitne posodobitve sedanjega člena 9 glede na razvoj svetovnega spleta, |
| --- | --- | --- |

53.

To ne pomeni, da je treba razlike popolnoma odpraviti. Na nekaterih področjih je morda potrebna prilagodljivost, da se ohranijo upravičene posebnosti, pomembni javni interesi ali institucionalna samostojnost držav članic. Po mnenju ENVP mora biti manevrski prostor za razlike med državami članicami omejen zlasti na naslednje posebne okoliščine:

—

svoboda izražanja: v skladu s sedanjim okvirom (člen 9) lahko države članice določijo izjeme ali odstopanja za obdelavo podatkov, ki se izvaja v novinarske namene ali zaradi umetniškega ali literarnega izražanja. Glede na različne tradicije in kulturne razlike, ki lahko veljajo v državah članicah na tem področju, se zdi ta prilagodljivost dobro zasnovana, seveda v skladu z omejitvami iz Listine in Evropske konvencije o človekovih pravicah. Vendar pa to ne bo oviralo morebitne posodobitve sedanjega člena 9 glede na razvoj svetovnega spleta,

| — | posebni javni interesi: v skladu s sedanjim okvirom (člen 13) lahko države članice sprejmejo predpise za omejitev obsega obveznosti in pravic, kadar taka omejitev predstavlja potrebni ukrep za zaščito pomembnega javnega interesa, kot so državna varnost, obramba, javna varnost itd. Ta pristojnost držav članic je še naprej upravičena. Vendar pa je treba, kadar je to mogoče, razlago izjem dodatno uskladiti (glej oddelek 9.1). Poleg tega se zdi, da je sedanji obseg izjem od člena 6(1) neupravičeno velik, |
| --- | --- |

—

posebni javni interesi: v skladu s sedanjim okvirom (člen 13) lahko države članice sprejmejo predpise za omejitev obsega obveznosti in pravic, kadar taka omejitev predstavlja potrebni ukrep za zaščito pomembnega javnega interesa, kot so državna varnost, obramba, javna varnost itd. Ta pristojnost držav članic je še naprej upravičena. Vendar pa je treba, kadar je to mogoče, razlago izjem dodatno uskladiti (glej oddelek 9.1). Poleg tega se zdi, da je sedanji obseg izjem od člena 6(1) neupravičeno velik,

| — | pravna sredstva, sankcije in upravni postopki: evropski okvir bi moral določiti glavne pogoje, vendar je treba v skladu s sedanjo zakonodajo EU opredelitev sankcij, pravnih sredstev, postopkovnih pravil in možnosti za pregledovanje, kot se uporabljajo na nacionalni ravni, prepustiti državam članicam. |
| --- | --- |

—

pravna sredstva, sankcije in upravni postopki: evropski okvir bi moral določiti glavne pogoje, vendar je treba v skladu s sedanjo zakonodajo EU opredelitev sankcij, pravnih sredstev, postopkovnih pravil in možnosti za pregledovanje, kot se uporabljajo na nacionalni ravni, prepustiti državam članicam.

5.3   Področja za nadaljnje usklajevanje

| 54. | Opredelitev pojmov (člen 2 Direktive 95/46/ES). Opredelitve pojmov so temeljno izhodišče pravnega sistema in jih je treba razlagati enotno v vseh državah članicah, in to brez manevrskega prostora pri izvajanju. Na podlagi sedanjega okvira so nastale razlike, kot na primer glede pojma upravljavec (29). ENVP predlaga, da se za zagotovitev večje pravne varnosti na sedanji seznam v členu 2 dodajo še drugi pojmi, kot so anonimni podatki, psevdonimni podatki, pravosodni podatki, prenos podatkov in pooblaščenec za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

54.

Opredelitev pojmov (člen 2 Direktive 95/46/ES). Opredelitve pojmov so temeljno izhodišče pravnega sistema in jih je treba razlagati enotno v vseh državah članicah, in to brez manevrskega prostora pri izvajanju. Na podlagi sedanjega okvira so nastale razlike, kot na primer glede pojma upravljavec (29). ENVP predlaga, da se za zagotovitev večje pravne varnosti na sedanji seznam v členu 2 dodajo še drugi pojmi, kot so anonimni podatki, psevdonimni podatki, pravosodni podatki, prenos podatkov in pooblaščenec za varstvo podatkov.

| 55. | Zakonitost obdelave (člen 5). Nov pravni akt mora biti čim bolj natančen, kar zadeva osnovne elemente za opredelitev zakonitosti obdelave podatkov. Člen 5 (in uvodna izjava 9) Direktive, ki določa, da morajo države članice natančneje določiti pogoje, po katerih je obdelava zakonita, tako v prihodnjem okviru morda ne bo več potreben. |
| --- | --- |

55.

Zakonitost obdelave (člen 5). Nov pravni akt mora biti čim bolj natančen, kar zadeva osnovne elemente za opredelitev zakonitosti obdelave podatkov. Člen 5 (in uvodna izjava 9) Direktive, ki določa, da morajo države članice natančneje določiti pogoje, po katerih je obdelava zakonita, tako v prihodnjem okviru morda ne bo več potreben.

| 56. | Razlogi za obdelavo podatkov (člena 7 in 8). Opredelitev pogojev za obdelavo podatkov je ključni element vsake zakonodaje o varstvu podatkov. Državam članicam se ne bi smelo dovoliti, da uvedejo dodatne ali spremenjene razloge za obdelavo ali da izključijo kateri koli razlog. Možnost odstopanja je treba izključiti ali omejiti (zlasti v zvezi z občutljivimi podatki (30)). V novem pravnem aktu je treba jasno oblikovati razloge za obdelavo podatkov in s tem zmanjšati možnosti prostega preudarka pri izvajanju ali izvrševanju. Zlasti je morda treba dodatno opredeliti pojem privolitve (glej oddelek 6.5). Poleg tega razlog, ki temelji na zakonitih interesih upravljavca podatkov (člen 7(f)), zaradi svoje prilagodljive narave dopušča zelo različne razlage. Potrebna je dodatna opredelitev. Določba, ki jo je tudi verjetno treba dodatno opredeliti, je člen 8(2)(b), ki dopušča obdelavo občutljivih podatkov, potrebno zaradi izpolnjevanja obveznosti in posebnih pravic upravljavca na področju prava zaposlovanja (31). |
| --- | --- |

56.

Razlogi za obdelavo podatkov (člena 7 in 8). Opredelitev pogojev za obdelavo podatkov je ključni element vsake zakonodaje o varstvu podatkov. Državam članicam se ne bi smelo dovoliti, da uvedejo dodatne ali spremenjene razloge za obdelavo ali da izključijo kateri koli razlog. Možnost odstopanja je treba izključiti ali omejiti (zlasti v zvezi z občutljivimi podatki (30)). V novem pravnem aktu je treba jasno oblikovati razloge za obdelavo podatkov in s tem zmanjšati možnosti prostega preudarka pri izvajanju ali izvrševanju. Zlasti je morda treba dodatno opredeliti pojem privolitve (glej oddelek 6.5). Poleg tega razlog, ki temelji na zakonitih interesih upravljavca podatkov (člen 7(f)), zaradi svoje prilagodljive narave dopušča zelo različne razlage. Potrebna je dodatna opredelitev. Določba, ki jo je tudi verjetno treba dodatno opredeliti, je člen 8(2)(b), ki dopušča obdelavo občutljivih podatkov, potrebno zaradi izpolnjevanja obveznosti in posebnih pravic upravljavca na področju prava zaposlovanja (31).

| 57. | Pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki (členi 10–15). To je eno od področij, na katerih države članice niso dosledno izvajale in razlagale vseh elementov Direktive. Pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, so osrednji element učinkovitega varstva podatkov. Zato je treba znatno zmanjšati manevrski prostor. ENVP priporoča, da so informacije, ki jih upravljavec posreduje posameznikom, na katere se nanašajo podatki, enotne po vsej EU. |
| --- | --- |

57.

Pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki (členi 10–15). To je eno od področij, na katerih države članice niso dosledno izvajale in razlagale vseh elementov Direktive. Pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, so osrednji element učinkovitega varstva podatkov. Zato je treba znatno zmanjšati manevrski prostor. ENVP priporoča, da so informacije, ki jih upravljavec posreduje posameznikom, na katere se nanašajo podatki, enotne po vsej EU.

| 58. | Mednarodni prenosi (členi 25–26). To področje je zaradi pomanjkanja enotne prakse po vsej EU spodbudilo veliko kritike. Zainteresirane strani so imele pomisleke, da države članice zelo različno razlagajo in izvajajo odločitve Komisije o ustreznosti. ENVP predlaga nadaljnje usklajevanje tudi na področju zavezujočih poslovnih pravil (Binding Corporate Rules, BCR) (glej poglavje 9). |
| --- | --- |

58.

Mednarodni prenosi (členi 25–26). To področje je zaradi pomanjkanja enotne prakse po vsej EU spodbudilo veliko kritike. Zainteresirane strani so imele pomisleke, da države članice zelo različno razlagajo in izvajajo odločitve Komisije o ustreznosti. ENVP predlaga nadaljnje usklajevanje tudi na področju zavezujočih poslovnih pravil (Binding Corporate Rules, BCR) (glej poglavje 9).

| 59. | Nacionalni organi za varstvo podatkov (člen 28). Za nacionalne organe za varstvo podatkov veljajo zelo različna pravila v 27 državah članicah, zlasti kar zadeva njihov status, sredstva in pooblastila. K tem razlikam je delno prispeval člen 28 zaradi nezadostne natančnosti (32), zato ga je treba dodatno opredeliti v skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-518/07 (33) (glej tudi poglavje 10). |
| --- | --- |

59.

Nacionalni organi za varstvo podatkov (člen 28). Za nacionalne organe za varstvo podatkov veljajo zelo različna pravila v 27 državah članicah, zlasti kar zadeva njihov status, sredstva in pooblastila. K tem razlikam je delno prispeval člen 28 zaradi nezadostne natančnosti (32), zato ga je treba dodatno opredeliti v skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-518/07 (33) (glej tudi poglavje 10).

5.4   Poenostavitev sistema obveščanja

| 60. | Tudi na področju zahtev glede obveščanja (členi 18–21 Direktive 95/46/ES) je bila do zdaj državam članicam prepuščena precejšnja svoboda. V Sporočilu je pravilno priznano, da bi usklajen sistem zmanjšal stroške in upravna bremena za upravljavce podatkov (34). |
| --- | --- |

60.

Tudi na področju zahtev glede obveščanja (členi 18–21 Direktive 95/46/ES) je bila do zdaj državam članicam prepuščena precejšnja svoboda. V Sporočilu je pravilno priznano, da bi usklajen sistem zmanjšal stroške in upravna bremena za upravljavce podatkov (34).

| 61. | Na tem področju bi moral biti glavni cilj poenostavitev. Pregled okvira za varstvo podatkov je edinstvena priložnost za nadaljnjo poenostavitev in/ali zmanjšanje področja uporabe sedanjih zahtev glede obveščanja. Sporočilo priznava, da se zainteresirane strani na splošno strinjajo, da je sedanji sistem obveščanja precej neroden in kot tak brez prave dodane vrednosti za varstvo osebnih podatkov posameznikov (35). ENVP zato pozdravlja zavezo Komisije, da bo proučila različne možnosti za poenostavitev sedanjega sistema obveščanja. |
| --- | --- |

61.

Na tem področju bi moral biti glavni cilj poenostavitev. Pregled okvira za varstvo podatkov je edinstvena priložnost za nadaljnjo poenostavitev in/ali zmanjšanje področja uporabe sedanjih zahtev glede obveščanja. Sporočilo priznava, da se zainteresirane strani na splošno strinjajo, da je sedanji sistem obveščanja precej neroden in kot tak brez prave dodane vrednosti za varstvo osebnih podatkov posameznikov (35). ENVP zato pozdravlja zavezo Komisije, da bo proučila različne možnosti za poenostavitev sedanjega sistema obveščanja.

| 62. | Po mnenju ENVP bi bila izhodiščna točka za tako poenostavitev prehod s sistema, v katerem je obveščanje pravilo, razen kadar je določeno drugače (tj. „sistem oprostitev“), na bolj ciljno usmerjen sistem. Sistem oprostitev se je izkazal za neučinkovitega, saj se ni dosledno izvajal v vseh državah članicah (36). ENVP predlaga, da se proučijo naslednje možnosti:






  — | omejitev obveznosti obveščanja na posebne vrste postopkov obdelave, ki pomenijo posebne nevarnosti (ta obveščanja lahko povzročijo nadaljnje korake, kot je predhodno preverjanje obdelave), |
| --- | --- | --- |

62.

Po mnenju ENVP bi bila izhodiščna točka za tako poenostavitev prehod s sistema, v katerem je obveščanje pravilo, razen kadar je določeno drugače (tj. „sistem oprostitev“), na bolj ciljno usmerjen sistem. Sistem oprostitev se je izkazal za neučinkovitega, saj se ni dosledno izvajal v vseh državah članicah (36). ENVP predlaga, da se proučijo naslednje možnosti:

—

omejitev obveznosti obveščanja na posebne vrste postopkov obdelave, ki pomenijo posebne nevarnosti (ta obveščanja lahko povzročijo nadaljnje korake, kot je predhodno preverjanje obdelave),

| — | obveznost preproste prijave, v skladu s katero se morajo upravljavci prijaviti (v nasprotju z obsežno prijavo vseh postopkov obdelave podatkov). |
| --- | --- |

—

obveznost preproste prijave, v skladu s katero se morajo upravljavci prijaviti (v nasprotju z obsežno prijavo vseh postopkov obdelave podatkov).

Poleg tega bi se lahko uvedel enotni vseevropski obrazec za obveščanje, ki bi zagotovil usklajene pristope glede zahtevanih informacij.

| 63. | Pregled sedanjega sistema obveščanja ne bi smel posegati v izboljšanje obveznosti predhodnega preverjanja za nekatere obveznosti obdelave, ki lahko pomenijo posebne nevarnosti (kot so veliki informacijski sistemi). ENVP podpira vključitev neizčrpnega seznama primerov, ko je potrebno tako predhodno preverjanje, v nov pravni akt. V ta namen je Uredba (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih EU koristen model (37). |
| --- | --- |

63.

Pregled sedanjega sistema obveščanja ne bi smel posegati v izboljšanje obveznosti predhodnega preverjanja za nekatere obveznosti obdelave, ki lahko pomenijo posebne nevarnosti (kot so veliki informacijski sistemi). ENVP podpira vključitev neizčrpnega seznama primerov, ko je potrebno tako predhodno preverjanje, v nov pravni akt. V ta namen je Uredba (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih EU koristen model (37).

5.5   Uredba, ne direktiva

| 64. | Končno, ENVP meni, da je postopek pregleda tudi priložnost za ponovno proučitev vrste pravnega akta za varstvo podatkov. Uredba je kot enotni akt, ki se neposredno uporablja v državah članicah, najučinkovitejši način zaščite temeljne pravice do varstva podatkov in oblikovanja resničnega notranjega trga, na katerem je mogoč prost pretok osebnih podatkov in kjer je raven varstva enaka neodvisno od države ali sektorja, kjer se podatki obdelujejo. |
| --- | --- |

64.

Končno, ENVP meni, da je postopek pregleda tudi priložnost za ponovno proučitev vrste pravnega akta za varstvo podatkov. Uredba je kot enotni akt, ki se neposredno uporablja v državah članicah, najučinkovitejši način zaščite temeljne pravice do varstva podatkov in oblikovanja resničnega notranjega trga, na katerem je mogoč prost pretok osebnih podatkov in kjer je raven varstva enaka neodvisno od države ali sektorja, kjer se podatki obdelujejo.

| 65. | Uredba bi zmanjšala manevrski prostor za nasprotujoče si razlage in neutemeljene razlike pri izvajanju in uporabi zakonodaje. Zmanjšala bi tudi pomen določanja prava, ki se uporablja za postopke obdelave v EU, ki je eden najbolj spornih vidikov sedanjega sistema (glej poglavje 9). |
| --- | --- |

65.

Uredba bi zmanjšala manevrski prostor za nasprotujoče si razlage in neutemeljene razlike pri izvajanju in uporabi zakonodaje. Zmanjšala bi tudi pomen določanja prava, ki se uporablja za postopke obdelave v EU, ki je eden najbolj spornih vidikov sedanjega sistema (glej poglavje 9).

| 66. | Na področju varstva podatkov je uredba veliko bolj utemeljena, ker






  — | je v členu 16 PDEU pravica do varstva osebnih podatkov dvignjena na raven Pogodbe in je predvidena – oziroma celo določena – enotna raven varstva posameznikov po vsej EU, |
| --- | --- | --- |

66.

Na področju varstva podatkov je uredba veliko bolj utemeljena, ker

—

je v členu 16 PDEU pravica do varstva osebnih podatkov dvignjena na raven Pogodbe in je predvidena – oziroma celo določena – enotna raven varstva posameznikov po vsej EU,

| — | se obdelava podatkov izvaja v elektronskem okolju, kjer so notranje meje med državami članicami postale manj pomembne. |
| --- | --- |

—

se obdelava podatkov izvaja v elektronskem okolju, kjer so notranje meje med državami članicami postale manj pomembne.

| 67. | Izbira uredbe kot splošnega akta po potrebi omogoča, da so določbe naslovljene neposredno na države članice, kadar je potrebna prilagodljivost. Poleg tega ne vpliva na pristojnost držav članic, da po potrebi sprejmejo dodatna pravila za varstvo podatkov v skladu z zakonodajo EU. |
| --- | --- |

67.

Izbira uredbe kot splošnega akta po potrebi omogoča, da so določbe naslovljene neposredno na države članice, kadar je potrebna prilagodljivost. Poleg tega ne vpliva na pristojnost držav članic, da po potrebi sprejmejo dodatna pravila za varstvo podatkov v skladu z zakonodajo EU.

6.   Krepitev pravic posameznikov

6.1   Potreba po krepitvi pravic

| 68. | ENVP v celoti podpira predlog Komisije glede krepitve pravic posameznikov, saj sedanji pravni akti ne zagotavljajo povsem učinkovitega varstva, potrebnega v čedalje bolj zapletenem digitaliziranem svetu. |
| --- | --- |

68.

ENVP v celoti podpira predlog Komisije glede krepitve pravic posameznikov, saj sedanji pravni akti ne zagotavljajo povsem učinkovitega varstva, potrebnega v čedalje bolj zapletenem digitaliziranem svetu.

| 69. | Po eni strani razvoj digitaliziranega sveta prinaša s seboj močno povečanje izredno zapletenega in nepreglednega zbiranja, uporabe in nadaljnjega prenosa osebnih podatkov. Posamezniki se pogosto ne zavedajo ali ne razumejo, kako se to zgodi, kdo zbira njihove podatke ali kako izvajati nadzor. Primer takega pojava je spremljanje dejavnosti spletnega brskanja posameznikov, ki ga izvajajo ponudniki oglaševalskih omrežij z uporabo piškotkov ali podobnih naprav za namene ciljnega oglaševanja. Ko uporabniki obiščejo spletne strani, ne pričakujejo, da nevidna tretja stran zapisuje take obiske in ustvarja evidence o uporabnikih na podlagi informacij, ki razkrivajo njihov življenjski slog oziroma kaj imajo radi in česa ne marajo. |
| --- | --- |

69.

Po eni strani razvoj digitaliziranega sveta prinaša s seboj močno povečanje izredno zapletenega in nepreglednega zbiranja, uporabe in nadaljnjega prenosa osebnih podatkov. Posamezniki se pogosto ne zavedajo ali ne razumejo, kako se to zgodi, kdo zbira njihove podatke ali kako izvajati nadzor. Primer takega pojava je spremljanje dejavnosti spletnega brskanja posameznikov, ki ga izvajajo ponudniki oglaševalskih omrežij z uporabo piškotkov ali podobnih naprav za namene ciljnega oglaševanja. Ko uporabniki obiščejo spletne strani, ne pričakujejo, da nevidna tretja stran zapisuje take obiske in ustvarja evidence o uporabnikih na podlagi informacij, ki razkrivajo njihov življenjski slog oziroma kaj imajo radi in česa ne marajo.

| 70. | Po drugi strani pa razvoj spodbuja posameznike, da si proaktivno izmenjujejo svoje osebne informacije, na primer v okviru socialnih omrežij. Čedalje več mladih ljudi se vključuje v socialna omrežja in tako komunicira z vrstniki. Malo verjetnosti je, da se (mladi) ljudje zavedajo razsežnosti svojega razkritja podatkov in dolgoročnih učinkov svojih dejanj. |
| --- | --- |

70.

Po drugi strani pa razvoj spodbuja posameznike, da si proaktivno izmenjujejo svoje osebne informacije, na primer v okviru socialnih omrežij. Čedalje več mladih ljudi se vključuje v socialna omrežja in tako komunicira z vrstniki. Malo verjetnosti je, da se (mladi) ljudje zavedajo razsežnosti svojega razkritja podatkov in dolgoročnih učinkov svojih dejanj.

6.2   Povečanje preglednosti

| 71. | Preglednost je izredno pomembna v vsakem sistemu varstva podatkov, ne le zaradi svoje nedvomne vrednosti, temveč tudi zato, ker omogoča izvajanje drugih načel varstva podatkov. Posamezniki lahko uveljavljajo svoje pravice le, če vedo za obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

71.

Preglednost je izredno pomembna v vsakem sistemu varstva podatkov, ne le zaradi svoje nedvomne vrednosti, temveč tudi zato, ker omogoča izvajanje drugih načel varstva podatkov. Posamezniki lahko uveljavljajo svoje pravice le, če vedo za obdelavo podatkov.

| 72. | V Direktivi 95/46/ES več določb obravnava preglednost. Člena 10 in 11 vsebujeta obveznost zagotavljanja informacij posameznikom o zbiranju njihovih osebnih podatkov. Poleg tega je v členu 12 priznana pravica do prejema kopije posameznikovih osebnih podatkov v razumljivi obliki (pravica do dostopa). V členu 15 je priznana pravica do dostopa do logike, na podlagi katere so sprejete avtomatizirane odločitve, ki imajo pravne učinke. Ne nazadnje je zahteva glede preglednosti vključena tudi v člen 6.1(a), ki določa pošteno obdelavo podatkov. Osebnih podatkov ni mogoče obdelovati na podlagi prikritih ali tajnih razlogov. |
| --- | --- |

72.

V Direktivi 95/46/ES več določb obravnava preglednost. Člena 10 in 11 vsebujeta obveznost zagotavljanja informacij posameznikom o zbiranju njihovih osebnih podatkov. Poleg tega je v členu 12 priznana pravica do prejema kopije posameznikovih osebnih podatkov v razumljivi obliki (pravica do dostopa). V členu 15 je priznana pravica do dostopa do logike, na podlagi katere so sprejete avtomatizirane odločitve, ki imajo pravne učinke. Ne nazadnje je zahteva glede preglednosti vključena tudi v člen 6.1(a), ki določa pošteno obdelavo podatkov. Osebnih podatkov ni mogoče obdelovati na podlagi prikritih ali tajnih razlogov.

| 73. | V Sporočilu se predlaga uvedba splošnega načela preglednosti. ENVP v zvezi s tem predlogom poudarja, da je pojem preglednosti že sestavni del sedanjega pravnega okvira za varstvo podatkov, čeprav implicitno. To je mogoče sklepati iz različnih določb, ki obravnavajo preglednost, kot je navedeno v prejšnjem odstavku. Po mnenju ENVP bi lahko dodano vrednost prinesla vključitev izrecnega načela preglednosti, ki je lahko povezano s sedanjo določbo o pošteni obdelavi ali ne. S tem bi se povečala pravna varnost in poudarila obveznost upravljavca, da mora osebne podatke obdelovati pregledno v vseh okoliščinah, ne le na zahtevo ali kadar tako določajo posebni predpisi. |
| --- | --- |

73.

V Sporočilu se predlaga uvedba splošnega načela preglednosti. ENVP v zvezi s tem predlogom poudarja, da je pojem preglednosti že sestavni del sedanjega pravnega okvira za varstvo podatkov, čeprav implicitno. To je mogoče sklepati iz različnih določb, ki obravnavajo preglednost, kot je navedeno v prejšnjem odstavku. Po mnenju ENVP bi lahko dodano vrednost prinesla vključitev izrecnega načela preglednosti, ki je lahko povezano s sedanjo določbo o pošteni obdelavi ali ne. S tem bi se povečala pravna varnost in poudarila obveznost upravljavca, da mora osebne podatke obdelovati pregledno v vseh okoliščinah, ne le na zahtevo ali kadar tako določajo posebni predpisi.

| 74. | Vendar je morda še pomembnejše okrepiti sedanje določbe, ki obravnavajo preglednost, kot sta sedanja člena 10 in 11 Direktive 95/46/ES. V navedenih določbah so opredeljene informacije, ki se morajo zagotoviti, niso pa natančno opredeljeni načini. ENVP konkretneje predlaga, da se sedanje določbe okrepijo z:






  — | zahtevo, da mora upravljavec zagotavljati informacije o obdelavi podatkov na način, ki je lahko dostopen in razumljiv ter v jasnem in preprostem jeziku (38). Informacije morajo biti jasne, opazne in dobro vidne. Določba lahko vključuje tudi obveznost zagotovitve preprostega razumevanja informacij. Na podlagi te obveznosti bi se politike zasebnosti, ki so nejasne ali težko razumljive, štele za nezakonite, |
| --- | --- | --- |

74.

Vendar je morda še pomembnejše okrepiti sedanje določbe, ki obravnavajo preglednost, kot sta sedanja člena 10 in 11 Direktive 95/46/ES. V navedenih določbah so opredeljene informacije, ki se morajo zagotoviti, niso pa natančno opredeljeni načini. ENVP konkretneje predlaga, da se sedanje določbe okrepijo z:

—

zahtevo, da mora upravljavec zagotavljati informacije o obdelavi podatkov na način, ki je lahko dostopen in razumljiv ter v jasnem in preprostem jeziku (38). Informacije morajo biti jasne, opazne in dobro vidne. Določba lahko vključuje tudi obveznost zagotovitve preprostega razumevanja informacij. Na podlagi te obveznosti bi se politike zasebnosti, ki so nejasne ali težko razumljive, štele za nezakonite,

| — | zahtevo, da je treba informacije zagotavljati na preprost način in neposredno posameznikom, na katere se nanašajo podatki. Informacije morajo biti tudi stalno dostopne, ne pa po zelo kratkem času izginiti iz elektronskega medija. To bi uporabnikom pomagalo, da informacije shranijo in jih v prihodnosti kopirajo, kar omogoča nadaljnji dostop. |
| --- | --- |

—

zahtevo, da je treba informacije zagotavljati na preprost način in neposredno posameznikom, na katere se nanašajo podatki. Informacije morajo biti tudi stalno dostopne, ne pa po zelo kratkem času izginiti iz elektronskega medija. To bi uporabnikom pomagalo, da informacije shranijo in jih v prihodnosti kopirajo, kar omogoča nadaljnji dostop.

6.3   Podpora obveznosti obveščanja o kršitvah varstva podatkov

| 75. | ENVP podpira uvedbo določbe o obveščanju o kršitvah varstva osebnih podatkov v splošni akt, ki razširja obveznost, ki je v spremenjeni direktivi o e-zasebnosti veljala le za nekatere ponudnike, na vse upravljavce podatkov, kot je predlagano v Sporočilu. V skladu s spremenjeno direktivo o e-zasebnosti obveznost velja le za ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev (ponudniki storitev telefonije (vključno z govorom po omrežju IP) in spletnega dostopa). Drugi upravljavci podatkov niso vključeni v obveznost. Razlogi, ki upravičujejo obveznost, pa se v celoti nanašajo na upravljavce podatkov, ki niso ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev. |
| --- | --- |

75.

ENVP podpira uvedbo določbe o obveščanju o kršitvah varstva osebnih podatkov v splošni akt, ki razširja obveznost, ki je v spremenjeni direktivi o e-zasebnosti veljala le za nekatere ponudnike, na vse upravljavce podatkov, kot je predlagano v Sporočilu. V skladu s spremenjeno direktivo o e-zasebnosti obveznost velja le za ponudnike elektronskih komunikacijskih storitev (ponudniki storitev telefonije (vključno z govorom po omrežju IP) in spletnega dostopa). Drugi upravljavci podatkov niso vključeni v obveznost. Razlogi, ki upravičujejo obveznost, pa se v celoti nanašajo na upravljavce podatkov, ki niso ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev.

| 76. | Obveščanje o kršitvah varstva podatkov ima različne namene in cilje. Najočitnejši namen, poudarjen v Sporočilu, je njegova uporaba kot orodje za ozaveščanje posameznikov o nevarnostih, ki so jim izpostavljeni, ko so ogroženi njihovi osebni podatki. To jim lahko pomaga, da sprejmejo potrebne ukrepe za zmanjšanje takih nevarnosti. Posamezniki bodo na primer lahko, ko bodo opozorjeni o kršitvah, ki zadevajo njihove finančne informacije, med drugim spremenili geslo ali zaprli svoj račun. Poleg tega obveščanje o kršitvah varstva podatkov prispeva k učinkovitemu izvajanju drugih načel in obveznosti iz Direktive. Na primer, zahteve glede obveščanja o kršitvah varstva podatkov spodbujajo upravljavce podatkov, da izvajajo strožje varnostne ukrepe za preprečevanje kršitev. Obveščanje o kršitvah varstva podatkov je tudi orodje za krepitev odgovornosti upravljavcev podatkov in zlasti za povečanje odgovornosti (glej poglavje 7). Končno, kot orodje za izvrševanje ga uporabljajo tudi organi za varstvo podatkov. Obveščanje organov za varstvo podatkov o kršitvah lahko vodi v preiskavo vseh postopkov upravljavca podatkov. |
| --- | --- |

76.

Obveščanje o kršitvah varstva podatkov ima različne namene in cilje. Najočitnejši namen, poudarjen v Sporočilu, je njegova uporaba kot orodje za ozaveščanje posameznikov o nevarnostih, ki so jim izpostavljeni, ko so ogroženi njihovi osebni podatki. To jim lahko pomaga, da sprejmejo potrebne ukrepe za zmanjšanje takih nevarnosti. Posamezniki bodo na primer lahko, ko bodo opozorjeni o kršitvah, ki zadevajo njihove finančne informacije, med drugim spremenili geslo ali zaprli svoj račun. Poleg tega obveščanje o kršitvah varstva podatkov prispeva k učinkovitemu izvajanju drugih načel in obveznosti iz Direktive. Na primer, zahteve glede obveščanja o kršitvah varstva podatkov spodbujajo upravljavce podatkov, da izvajajo strožje varnostne ukrepe za preprečevanje kršitev. Obveščanje o kršitvah varstva podatkov je tudi orodje za krepitev odgovornosti upravljavcev podatkov in zlasti za povečanje odgovornosti (glej poglavje 7). Končno, kot orodje za izvrševanje ga uporabljajo tudi organi za varstvo podatkov. Obveščanje organov za varstvo podatkov o kršitvah lahko vodi v preiskavo vseh postopkov upravljavca podatkov.

| 77. | Med parlamentarno obravnavo zakonodajnega okvira, ki je potekala pred sprejetjem direktive o e-zasebnosti, je potekala obširna razprava o posebnih pravilih v zvezi s kršitvami varstva podatkov v spremenjeni direktivi o e-zasebnosti. Med to razpravo so bila upoštevana mnenja delovne skupine iz člena 29 in ENVP, skupaj s stališči drugih zainteresiranih strani. Pravila vsebujejo stališča različnih zainteresiranih strani. Pri tem gre za ravnovesje interesov – merila za določanje obveznosti obveščanja so načeloma ustrezna za zaščito posameznikov, vendar pri tem ne nalagajo čezmerno obremenjujočih in nekoristnih zahtev. |
| --- | --- |

77.

Med parlamentarno obravnavo zakonodajnega okvira, ki je potekala pred sprejetjem direktive o e-zasebnosti, je potekala obširna razprava o posebnih pravilih v zvezi s kršitvami varstva podatkov v spremenjeni direktivi o e-zasebnosti. Med to razpravo so bila upoštevana mnenja delovne skupine iz člena 29 in ENVP, skupaj s stališči drugih zainteresiranih strani. Pravila vsebujejo stališča različnih zainteresiranih strani. Pri tem gre za ravnovesje interesov – merila za določanje obveznosti obveščanja so načeloma ustrezna za zaščito posameznikov, vendar pri tem ne nalagajo čezmerno obremenjujočih in nekoristnih zahtev.

6.4   Okrepitev privolitve

| 78. | V členu 7 direktive o varstvu podatkov je naštetih šest pravnih podlag za obdelavo osebnih podatkov. Ena od njih je privolitev posameznika. Upravljavec podatkov lahko obdeluje osebne podatke v takem obsegu, za kakršnega so posamezniki dali prostovoljno privolitev, da se njihovi podatki zbirajo in nadalje obdelujejo. |
| --- | --- |

78.

V členu 7 direktive o varstvu podatkov je naštetih šest pravnih podlag za obdelavo osebnih podatkov. Ena od njih je privolitev posameznika. Upravljavec podatkov lahko obdeluje osebne podatke v takem obsegu, za kakršnega so posamezniki dali prostovoljno privolitev, da se njihovi podatki zbirajo in nadalje obdelujejo.

| 79. | V praksi imajo uporabniki pogosto omejen nadzor glede svojih podatkov, zlasti v tehnoloških okoljih. Ena od metod, ki se včasih uporablja, je domnevna privolitev, to je kadar se sklepa, da gre za privolitev. To se lahko sklepa iz dejanja posameznika (na primer dejanje, ki vključuje uporabo spletne strani, se šteje kot privolitev, da se uporabnikovi podatki zapišejo za namene trženja). Privolitev se lahko sklepa tudi iz molka ali neukrepanja (če uporabnik ne odznači kljukice v okencu, se šteje, da je dal privolitev). |
| --- | --- |

79.

V praksi imajo uporabniki pogosto omejen nadzor glede svojih podatkov, zlasti v tehnoloških okoljih. Ena od metod, ki se včasih uporablja, je domnevna privolitev, to je kadar se sklepa, da gre za privolitev. To se lahko sklepa iz dejanja posameznika (na primer dejanje, ki vključuje uporabo spletne strani, se šteje kot privolitev, da se uporabnikovi podatki zapišejo za namene trženja). Privolitev se lahko sklepa tudi iz molka ali neukrepanja (če uporabnik ne odznači kljukice v okencu, se šteje, da je dal privolitev).

| 80. | V skladu z Direktivo je privolitev veljavna, če je informirana, prostovoljna in posebna. Privolitev mora biti informirana izjava volje, s katero posameznik izrazi soglasje, da se osebni podatki o njem obdelujejo. Privolitev mora biti dana nedvoumno. |
| --- | --- |

80.

V skladu z Direktivo je privolitev veljavna, če je informirana, prostovoljna in posebna. Privolitev mora biti informirana izjava volje, s katero posameznik izrazi soglasje, da se osebni podatki o njem obdelujejo. Privolitev mora biti dana nedvoumno.

| 81. | Privolitev, ki se sklepa iz dejanja in zlasti iz molka ali neukrepanja, pogosto ni nedvoumna privolitev. Vendar pa ni vedno jasno, kaj pomeni resnična, nedvoumna privolitev. Nekateri upravljavci podatkov izkoriščajo to negotovost tako, da se opirajo na metode, ki niso ustrezne za zagotovitev resnične, nedvoumne privolitve. |
| --- | --- |

81.

Privolitev, ki se sklepa iz dejanja in zlasti iz molka ali neukrepanja, pogosto ni nedvoumna privolitev. Vendar pa ni vedno jasno, kaj pomeni resnična, nedvoumna privolitev. Nekateri upravljavci podatkov izkoriščajo to negotovost tako, da se opirajo na metode, ki niso ustrezne za zagotovitev resnične, nedvoumne privolitve.

| 82. | Glede na zgoraj navedeno ENVP podpira stališče Komisije, da je treba pojasniti omejitve glede privolitve in zagotoviti, da se za privolitev šteje le tista, ki je jasno razumljena kot taka. V zvezi s tem ENVP predlaga naslednje (39):






  — | morda bi bilo treba razmisliti o razširitvi situacij, v katerih je potrebna izrecna privolitev in ki so trenutno omejene na občutljive podatke, |
| --- | --- | --- |

82.

Glede na zgoraj navedeno ENVP podpira stališče Komisije, da je treba pojasniti omejitve glede privolitve in zagotoviti, da se za privolitev šteje le tista, ki je jasno razumljena kot taka. V zvezi s tem ENVP predlaga naslednje (39):

—

morda bi bilo treba razmisliti o razširitvi situacij, v katerih je potrebna izrecna privolitev in ki so trenutno omejene na občutljive podatke,

| — | sprejetje dodatnih pravil za privolitev v spletnem okolju, |
| --- | --- |

—

sprejetje dodatnih pravil za privolitev v spletnem okolju,

| — | sprejetje dodatnih pravil za privolitev glede obdelave podatkov za sekundarne namene (tj. obdelava, ki se izvaja poleg glavne obdelave ali ni očitna), |
| --- | --- |

—

sprejetje dodatnih pravil za privolitev glede obdelave podatkov za sekundarne namene (tj. obdelava, ki se izvaja poleg glavne obdelave ali ni očitna),

| — | v dodatnem zakonodajnem aktu, ne glede na to, ali ga sprejme Komisija v skladu s členom 290 PDEU ali ne, opredeliti vrsto potrebne privolitve, na primer za določitev ravni privolitve za obdelavo podatkov iz oznak RFID na potrošniških izdelkih ali za druge posebne tehnike. |
| --- | --- |

—

v dodatnem zakonodajnem aktu, ne glede na to, ali ga sprejme Komisija v skladu s členom 290 PDEU ali ne, opredeliti vrsto potrebne privolitve, na primer za določitev ravni privolitve za obdelavo podatkov iz oznak RFID na potrošniških izdelkih ali za druge posebne tehnike.

6.5   Prenosljivost podatkov in pravica biti pozabljen

| 83. | Prenosljivost podatkov in pravica biti pozabljen sta povezana pojma, predstavljena v Sporočilu za okrepitev pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki. Dopolnjujeta načela, ki so že navedena v Direktivi, tako da določata pravico posameznika, na katerega se nanašajo podatki, da nasprotuje nadaljnji obdelavi svojih osebnih podatkov, in obveznost upravljavca podatkov, da izbriše podatke takoj, ko niso več potrebni za namene obdelave. |
| --- | --- |

83.

Prenosljivost podatkov in pravica biti pozabljen sta povezana pojma, predstavljena v Sporočilu za okrepitev pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki. Dopolnjujeta načela, ki so že navedena v Direktivi, tako da določata pravico posameznika, na katerega se nanašajo podatki, da nasprotuje nadaljnji obdelavi svojih osebnih podatkov, in obveznost upravljavca podatkov, da izbriše podatke takoj, ko niso več potrebni za namene obdelave.

| 84. | Ta dva nova pojma imata po navadi dodano vrednost v okolju informacijske družbe, v kateri se čedalje več podatkov avtomatično shranjuje in hrani neomejen čas. Praksa kaže, da imajo celo posamezniki, ki so sami naložili podatke, dejansko zelo omejen nadzor nad svojimi osebnimi podatki. To je toliko bolj očitno glede na velikanski spomin, ki ga ima danes svetovni splet. Poleg tega je z ekonomskega vidika za upravljavca podatkov dražje brisati kot pa hraniti podatke. Uresničevanje pravic posameznikov je zato v nasprotju z naravnim gospodarskim gibanjem. |
| --- | --- |

84.

Ta dva nova pojma imata po navadi dodano vrednost v okolju informacijske družbe, v kateri se čedalje več podatkov avtomatično shranjuje in hrani neomejen čas. Praksa kaže, da imajo celo posamezniki, ki so sami naložili podatke, dejansko zelo omejen nadzor nad svojimi osebnimi podatki. To je toliko bolj očitno glede na velikanski spomin, ki ga ima danes svetovni splet. Poleg tega je z ekonomskega vidika za upravljavca podatkov dražje brisati kot pa hraniti podatke. Uresničevanje pravic posameznikov je zato v nasprotju z naravnim gospodarskim gibanjem.

| 85. | Prenosljivost podatkov in pravica biti pozabljen bi lahko prispevali k spremembi ravnovesja v prid posameznika, na katerega se nanašajo podatki. Cilj prenosljivosti podatkov bi bil posamezniku zagotoviti več nadzora nad svojimi informacijami, pravica biti pozabljen pa bi zagotovila, da informacije po določenem času avtomatično izginejo, tudi če posameznik, na katerega se nanašajo podatki, ne ukrepa ali se niti ne zaveda, da so bili podatki shranjeni. |
| --- | --- |

85.

Prenosljivost podatkov in pravica biti pozabljen bi lahko prispevali k spremembi ravnovesja v prid posameznika, na katerega se nanašajo podatki. Cilj prenosljivosti podatkov bi bil posamezniku zagotoviti več nadzora nad svojimi informacijami, pravica biti pozabljen pa bi zagotovila, da informacije po določenem času avtomatično izginejo, tudi če posameznik, na katerega se nanašajo podatki, ne ukrepa ali se niti ne zaveda, da so bili podatki shranjeni.

| 86. | Natančneje, prenosljivost podatkov se razume kot sposobnost uporabnikov, da spremenijo stališče glede obdelave svojih podatkov, zlasti v povezavi s storitvami nove tehnologije. To se čedalje bolj nanaša na storitve, ki vključujejo shranjevanje informacij, vključno z osebnimi podatki, kot je mobilna telefonija, in storitve, ki vključujejo shranjevanje slik, elektronske pošte in drugih informacij, včasih z uporabo storitev računalništva v oblaku. |
| --- | --- |

86.

Natančneje, prenosljivost podatkov se razume kot sposobnost uporabnikov, da spremenijo stališče glede obdelave svojih podatkov, zlasti v povezavi s storitvami nove tehnologije. To se čedalje bolj nanaša na storitve, ki vključujejo shranjevanje informacij, vključno z osebnimi podatki, kot je mobilna telefonija, in storitve, ki vključujejo shranjevanje slik, elektronske pošte in drugih informacij, včasih z uporabo storitev računalništva v oblaku.

| 87. | Posamezniki morajo imeti možnost, da preprosto in svobodno zamenjajo ponudnika in prenesejo svoje osebne podatke drugemu ponudniku storitev. ENVP meni, da bi se lahko veljavne pravice iz Direktive 95/46/ES okrepile z vključitvijo pravice do prenosljivosti podatkov, zlasti v zvezi s storitvami informacijske družbe, da bi se posameznikom pomagalo zagotoviti, da jim ponudniki in drugi zadevni upravljavci omogočijo dostop do osebnih informacij ter da prejšnji ponudniki ali drugi upravljavci izbrišejo take informacije, tudi če bi jih želeli ohraniti zaradi svojih zakonitih namenov. |
| --- | --- |

87.

Posamezniki morajo imeti možnost, da preprosto in svobodno zamenjajo ponudnika in prenesejo svoje osebne podatke drugemu ponudniku storitev. ENVP meni, da bi se lahko veljavne pravice iz Direktive 95/46/ES okrepile z vključitvijo pravice do prenosljivosti podatkov, zlasti v zvezi s storitvami informacijske družbe, da bi se posameznikom pomagalo zagotoviti, da jim ponudniki in drugi zadevni upravljavci omogočijo dostop do osebnih informacij ter da prejšnji ponudniki ali drugi upravljavci izbrišejo take informacije, tudi če bi jih želeli ohraniti zaradi svojih zakonitih namenov.

| 88. | Na novo uzakonjena „pravica biti pozabljen“ bi zagotovila izbris osebnih podatkov ali prepoved njihove nadaljnje uporabe, ne da bi moral posameznik, na katerega se podatki nanašajo, ukrepati, vendar pod pogojem, da so bili ti podatki določen čas že shranjeni. Z drugimi besedami, podatkom bi se določil neke vrste rok uporabe. To načelo so že potrdila nacionalna sodišča v svojih zadevah ali pa je bilo uporabljeno v posebnih sektorjih, na primer za policijske, kazenske ali disciplinske evidence. Tako se v skladu z nekaterimi nacionalnimi zakonodajami informacije o posameznikih avtomatično izbrišejo ali se ne smejo nadalje uporabljati ali razširjati, zlasti po določenem časovnem obdobju, brez potrebe po predhodni analizi za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

88.

Na novo uzakonjena „pravica biti pozabljen“ bi zagotovila izbris osebnih podatkov ali prepoved njihove nadaljnje uporabe, ne da bi moral posameznik, na katerega se podatki nanašajo, ukrepati, vendar pod pogojem, da so bili ti podatki določen čas že shranjeni. Z drugimi besedami, podatkom bi se določil neke vrste rok uporabe. To načelo so že potrdila nacionalna sodišča v svojih zadevah ali pa je bilo uporabljeno v posebnih sektorjih, na primer za policijske, kazenske ali disciplinske evidence. Tako se v skladu z nekaterimi nacionalnimi zakonodajami informacije o posameznikih avtomatično izbrišejo ali se ne smejo nadalje uporabljati ali razširjati, zlasti po določenem časovnem obdobju, brez potrebe po predhodni analizi za vsak primer posebej.

| 89. | V tem smislu bi morala biti nova „pravica biti pozabljen“ povezana s prenosljivostjo podatkov. Njena dodana vrednost bi bila, da si posamezniku, na katerega se nanašajo podatki, ne bi bilo treba prizadevati ali zahtevati, da se njegovi podatki izbrišejo, saj bi se to izvajalo objektivno in avtomatično. Le v zelo posebnih okoliščinah, v katerih bi se lahko ugotovila posebna potreba po daljšem hranjenju podatkov, bi lahko imel upravljavec podatkov pravico hraniti podatke. Navedena „pravica biti pozabljen“ bi tako dokazno breme prenesla s posameznika na upravljavca podatkov in bi vključevala nastavitev „vgrajene zasebnosti“ za obdelavo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

89.

V tem smislu bi morala biti nova „pravica biti pozabljen“ povezana s prenosljivostjo podatkov. Njena dodana vrednost bi bila, da si posamezniku, na katerega se nanašajo podatki, ne bi bilo treba prizadevati ali zahtevati, da se njegovi podatki izbrišejo, saj bi se to izvajalo objektivno in avtomatično. Le v zelo posebnih okoliščinah, v katerih bi se lahko ugotovila posebna potreba po daljšem hranjenju podatkov, bi lahko imel upravljavec podatkov pravico hraniti podatke. Navedena „pravica biti pozabljen“ bi tako dokazno breme prenesla s posameznika na upravljavca podatkov in bi vključevala nastavitev „vgrajene zasebnosti“ za obdelavo osebnih podatkov.

| 90. | ENVP meni, da bi bila lahko pravica biti pozabljen zlasti koristna v zvezi s storitvami informacijske družbe. Obveznost, da je treba informacije izbrisati ali da se jih ne sme nadalje razširjati po določenem časovnem obdobju, je smiselna zlasti za sredstva javnega obveščanja ali svetovni splet in socialna omrežja. Koristna bi bila tudi v zvezi s terminalsko opremo: podatki, shranjeni na prenosnih napravah ali računalnikih, bi se avtomatično izbrisali ali blokirali po določenem časovnem obdobju, ko posameznik ne razpolaga več z njimi. V tem smislu bi se lahko pravica biti pozabljen prenesla v obveznost „vgrajene zasebnosti“. |
| --- | --- |

90.

ENVP meni, da bi bila lahko pravica biti pozabljen zlasti koristna v zvezi s storitvami informacijske družbe. Obveznost, da je treba informacije izbrisati ali da se jih ne sme nadalje razširjati po določenem časovnem obdobju, je smiselna zlasti za sredstva javnega obveščanja ali svetovni splet in socialna omrežja. Koristna bi bila tudi v zvezi s terminalsko opremo: podatki, shranjeni na prenosnih napravah ali računalnikih, bi se avtomatično izbrisali ali blokirali po določenem časovnem obdobju, ko posameznik ne razpolaga več z njimi. V tem smislu bi se lahko pravica biti pozabljen prenesla v obveznost „vgrajene zasebnosti“.

| 91. | Skratka, ENVP meni, da sta prenosljivost podatkov in pravica biti pozabljen koristni. Morda bi ju bilo koristno vključiti v pravni akt, verjetno pa bi ju omejili na elektronsko okolje. |
| --- | --- |

91.

Skratka, ENVP meni, da sta prenosljivost podatkov in pravica biti pozabljen koristni. Morda bi ju bilo koristno vključiti v pravni akt, verjetno pa bi ju omejili na elektronsko okolje.

6.6   Obdelava osebnih podatkov, povezanih z otroki

| 92. | Direktiva 95/46/ES ne določa posebnih pravil glede obdelave osebnih podatkov o otrocih. Zato se ne priznava potreba po posebni zaščiti otrok v posebnih okoliščinah zaradi njihove ranljivosti in ker to povzroča pravno negotovost, zlasti na naslednjih področjih:






  — | zbiranje podatkov o otrocih in način obveščanja otrok o zbiranju, |
| --- | --- | --- |

92.

Direktiva 95/46/ES ne določa posebnih pravil glede obdelave osebnih podatkov o otrocih. Zato se ne priznava potreba po posebni zaščiti otrok v posebnih okoliščinah zaradi njihove ranljivosti in ker to povzroča pravno negotovost, zlasti na naslednjih področjih:

—

zbiranje podatkov o otrocih in način obveščanja otrok o zbiranju,

| — | način pridobivanja privolitve otrok. Ker ni posebnih pravil o načinu pridobivanja privolitve otrok in o starosti, do katere se oseba šteje za otroka, se to področje ureja z nacionalno zakonodajo, ki se razlikuje med državami članicami (40), |
| --- | --- |

—

način pridobivanja privolitve otrok. Ker ni posebnih pravil o načinu pridobivanja privolitve otrok in o starosti, do katere se oseba šteje za otroka, se to področje ureja z nacionalno zakonodajo, ki se razlikuje med državami članicami (40),

| — | način in pogoji, v skladu s katerimi lahko otroci in njihovi zakoniti zastopniki uveljavljajo svoje pravice na podlagi Direktive. |
| --- | --- |

—

način in pogoji, v skladu s katerimi lahko otroci in njihovi zakoniti zastopniki uveljavljajo svoje pravice na podlagi Direktive.

| 93. | ENVP meni, da bi bili posebni interesi otrok bolje zaščiteni, če bi novi pravni akt vseboval dodatne določbe, ki bi posebej obravnavale zbiranje in nadaljnjo obdelavo podatkov o otrocih. Take posebne določbe bi zagotovile tudi pravno varnost na tem posebnem področju in prinesle koristi upravljavcem podatkov, ki morajo trenutno izpolnjevati različne zakonske zahteve. |
| --- | --- |

93.

ENVP meni, da bi bili posebni interesi otrok bolje zaščiteni, če bi novi pravni akt vseboval dodatne določbe, ki bi posebej obravnavale zbiranje in nadaljnjo obdelavo podatkov o otrocih. Take posebne določbe bi zagotovile tudi pravno varnost na tem posebnem področju in prinesle koristi upravljavcem podatkov, ki morajo trenutno izpolnjevati različne zakonske zahteve.

| 94. | ENVP predlaga, da se v pravni akt vključijo naslednje določbe:






  — | zahteva, da morajo biti informacije prilagojene otrokom, če bi to otrokom omogočilo lažje razumevanje pomena zbiranja podatkov o njih, |
| --- | --- | --- |

94.

ENVP predlaga, da se v pravni akt vključijo naslednje določbe:

—

zahteva, da morajo biti informacije prilagojene otrokom, če bi to otrokom omogočilo lažje razumevanje pomena zbiranja podatkov o njih,

| — | otrokom je treba prilagoditi druge zahteve po informacijah glede načina zagotavljanja informacij in po možnosti tudi glede njihove vsebine, |
| --- | --- |

—

otrokom je treba prilagoditi druge zahteve po informacijah glede načina zagotavljanja informacij in po možnosti tudi glede njihove vsebine,

| — | posebna določba o zaščiti otrok pred vedenjskim oglaševanjem, |
| --- | --- |

—

posebna določba o zaščiti otrok pred vedenjskim oglaševanjem,

| — | načelo omejitve namena bi bilo treba okrepiti v zvezi s podatki o otrocih, |
| --- | --- |

—

načelo omejitve namena bi bilo treba okrepiti v zvezi s podatki o otrocih,

| — | nekatere kategorije podatkov se ne bi nikoli smele zbirati od otrok, |
| --- | --- |

—

nekatere kategorije podatkov se ne bi nikoli smele zbirati od otrok,

| — | starostna meja, pod katero bi se lahko informacije na splošno zbirale od otrok le z izrecno in preverljivo privolitvijo staršev, |
| --- | --- |

—

starostna meja, pod katero bi se lahko informacije na splošno zbirale od otrok le z izrecno in preverljivo privolitvijo staršev,

| — | če je potrebna privolitev staršev, bi bilo treba določiti pravila o dokazovanju starosti otroka ali z drugimi besedami, kako vedeti, da je otrok mladoleten, in kako preveriti privolitev staršev. Na tem področju se lahko EU zgleduje po drugih državah, kot so Združene države Amerike (41). |
| --- | --- |

—

če je potrebna privolitev staršev, bi bilo treba določiti pravila o dokazovanju starosti otroka ali z drugimi besedami, kako vedeti, da je otrok mladoleten, in kako preveriti privolitev staršev. Na tem področju se lahko EU zgleduje po drugih državah, kot so Združene države Amerike (41).

6.7   Mehanizmi skupinskih tožb

| 95. | Krepitev vsebine pravic posameznikov je nesmiselna, če ni učinkovitih postopkovnih mehanizmov za izvrševanje takih pravic. V zvezi s tem ENVP priporoča, da se v zakonodajo EU uvedejo mehanizmi skupinskih tožb za kršenje pravil o varstvu podatkov. Mehanizmi skupinskih tožb, ki skupinam državljanov omogočajo, da združijo svoje zahtevke v skupno tožbo, so lahko zelo močno orodje za lažje izvrševanje pravil o varstvu podatkov (42). To novost podpirajo tudi organi za varstvo podatkov v dokumentu WP o prihodnosti zasebnosti. |
| --- | --- |

95.

Krepitev vsebine pravic posameznikov je nesmiselna, če ni učinkovitih postopkovnih mehanizmov za izvrševanje takih pravic. V zvezi s tem ENVP priporoča, da se v zakonodajo EU uvedejo mehanizmi skupinskih tožb za kršenje pravil o varstvu podatkov. Mehanizmi skupinskih tožb, ki skupinam državljanov omogočajo, da združijo svoje zahtevke v skupno tožbo, so lahko zelo močno orodje za lažje izvrševanje pravil o varstvu podatkov (42). To novost podpirajo tudi organi za varstvo podatkov v dokumentu WP o prihodnosti zasebnosti.

| 96. | V zadevah z manjšim učinkom je malo verjetnosti, da bi žrtve kršitve pravil o varstvu podatkov vložile posamezne tožbe zoper upravljavce glede na stroške, zamude, negotovosti, tveganja in obremenitve, ki bi jim bile izpostavljene. Te težave bi bilo mogoče premostiti ali znatno zmanjšati, če bi se vzpostavil sistem skupinskih tožb, s katerimi bi bilo žrtvam kršitev omogočeno, da svoje posamezne zahtevke združijo v skupno tožbo. ENVP bi podprl tudi pooblastitev pooblaščenih subjektov, kot so združenja potrošnikov ali javni organi, za vlaganje odškodninskih tožb v imenu žrtev kršitev varstva podatkov. Te tožbe pa ne bi smele posegati v pravico posameznikov, na katere se nanašajo podatki, da vložijo posamezne tožbe. |
| --- | --- |

96.

V zadevah z manjšim učinkom je malo verjetnosti, da bi žrtve kršitve pravil o varstvu podatkov vložile posamezne tožbe zoper upravljavce glede na stroške, zamude, negotovosti, tveganja in obremenitve, ki bi jim bile izpostavljene. Te težave bi bilo mogoče premostiti ali znatno zmanjšati, če bi se vzpostavil sistem skupinskih tožb, s katerimi bi bilo žrtvam kršitev omogočeno, da svoje posamezne zahtevke združijo v skupno tožbo. ENVP bi podprl tudi pooblastitev pooblaščenih subjektov, kot so združenja potrošnikov ali javni organi, za vlaganje odškodninskih tožb v imenu žrtev kršitev varstva podatkov. Te tožbe pa ne bi smele posegati v pravico posameznikov, na katere se nanašajo podatki, da vložijo posamezne tožbe.

| 97. | Skupinske tožbe so pomembne ne le za zagotavljanje polne odškodnine ali drugih popravnih ukrepov, temveč posredno zagotavljajo tudi večji odvračalni učinek. Tveganje dragih kolektivnih odškodnin zaradi takih tožb bi upravljavce bolj spodbudilo k učinkovitemu zagotavljanju skladnosti. V zvezi s tem bi okrepljeno zasebno izvrševanje z mehanizmi skupinskih tožb dopolnjevalo javno izvrševanje. |
| --- | --- |

97.

Skupinske tožbe so pomembne ne le za zagotavljanje polne odškodnine ali drugih popravnih ukrepov, temveč posredno zagotavljajo tudi večji odvračalni učinek. Tveganje dragih kolektivnih odškodnin zaradi takih tožb bi upravljavce bolj spodbudilo k učinkovitemu zagotavljanju skladnosti. V zvezi s tem bi okrepljeno zasebno izvrševanje z mehanizmi skupinskih tožb dopolnjevalo javno izvrševanje.

| 98. | V Sporočilu ni opredeljeno stališče glede tega vprašanja. ENVP se zaveda, da na evropski ravni poteka razprava o uvedbi kolektivnih odškodnin za potrošnike. Prav tako se zaveda nevarnosti pretiranih odškodnin, ki jih lahko spodbudijo ti mehanizmi na podlagi izkušenj v drugih pravnih sistemih. Vendar pa po njegovem mnenju ti dejavniki ne pomenijo zadostnih argumentov za zavrnitev ali odložitev uvedbe teh mehanizmov v zakonodajo o varstvu podatkov glede na koristi, ki bi jih prinesli (43). |
| --- | --- |

98.

V Sporočilu ni opredeljeno stališče glede tega vprašanja. ENVP se zaveda, da na evropski ravni poteka razprava o uvedbi kolektivnih odškodnin za potrošnike. Prav tako se zaveda nevarnosti pretiranih odškodnin, ki jih lahko spodbudijo ti mehanizmi na podlagi izkušenj v drugih pravnih sistemih. Vendar pa po njegovem mnenju ti dejavniki ne pomenijo zadostnih argumentov za zavrnitev ali odložitev uvedbe teh mehanizmov v zakonodajo o varstvu podatkov glede na koristi, ki bi jih prinesli (43).

7.   Okrepitev vloge organizacij/upravljavcev

7.1   Splošno

| 99. | ENVP meni, da mora sodoben pravni akt za varstvo podatkov poleg okrepitve pravic posameznikov vsebovati potrebna orodja, ki povečujejo odgovornost upravljavcev podatkov. Natančneje, akt mora zlasti vsebovati spodbude za upravljavce podatkov v zasebnem ali javnem sektorju, da bi ti v svoje poslovne postopke proaktivno uvajali ukrepe za varstvo podatkov. Prvič, ta orodja bi bila koristna, ker je, kot je že omenjeno, tehnološki razvoj povzročil močno povečanje zbiranja, uporabe in nadaljnjega prenosa osebnih podatkov, kar še dodatno ogroža zasebnost in varstvo osebnih podatkov posameznikov, zato se je treba tega učinkovito lotiti. Drugič, sedanji akt – razen nekaj podrobno opredeljenih določb (glej spodaj) – ne vsebuje takih orodij, zato lahko upravljavci podatkov zavzamejo reaktivni pristop k varstvu podatkov in zasebnosti ter ukrepajo šele, ko se pojavi težava. Tak pristop je razviden iz statističnih podatkov, ki kažejo na ponavljajoče se težave zaradi nezadostne skladnosti s predpisi in izgube podatkov. |
| --- | --- |

99.

ENVP meni, da mora sodoben pravni akt za varstvo podatkov poleg okrepitve pravic posameznikov vsebovati potrebna orodja, ki povečujejo odgovornost upravljavcev podatkov. Natančneje, akt mora zlasti vsebovati spodbude za upravljavce podatkov v zasebnem ali javnem sektorju, da bi ti v svoje poslovne postopke proaktivno uvajali ukrepe za varstvo podatkov. Prvič, ta orodja bi bila koristna, ker je, kot je že omenjeno, tehnološki razvoj povzročil močno povečanje zbiranja, uporabe in nadaljnjega prenosa osebnih podatkov, kar še dodatno ogroža zasebnost in varstvo osebnih podatkov posameznikov, zato se je treba tega učinkovito lotiti. Drugič, sedanji akt – razen nekaj podrobno opredeljenih določb (glej spodaj) – ne vsebuje takih orodij, zato lahko upravljavci podatkov zavzamejo reaktivni pristop k varstvu podatkov in zasebnosti ter ukrepajo šele, ko se pojavi težava. Tak pristop je razviden iz statističnih podatkov, ki kažejo na ponavljajoče se težave zaradi nezadostne skladnosti s predpisi in izgube podatkov.

| 100. | Po mnenju ENVP sedanji akt ne zadostuje za učinkovito varstvo osebnih podatkov v sedanjih razmerah in v prihodnosti. Večja kot so tveganja, večja je potreba po izvajanju konkretnih ukrepov, ki varujejo podatke na praktični ravni in zagotavljajo učinkovito zaščito. Če se ti proaktivni ukrepi ne bodo dejansko izvedli, se bodo še naprej dogajale napake, nesreče in malomarnosti, ki bodo ogrožale zasebnost posameznikov v čedalje bolj digitalizirani družbi. Za dosego tega ENVP predlaga naslednje ukrepe. |
| --- | --- |

100.

Po mnenju ENVP sedanji akt ne zadostuje za učinkovito varstvo osebnih podatkov v sedanjih razmerah in v prihodnosti. Večja kot so tveganja, večja je potreba po izvajanju konkretnih ukrepov, ki varujejo podatke na praktični ravni in zagotavljajo učinkovito zaščito. Če se ti proaktivni ukrepi ne bodo dejansko izvedli, se bodo še naprej dogajale napake, nesreče in malomarnosti, ki bodo ogrožale zasebnost posameznikov v čedalje bolj digitalizirani družbi. Za dosego tega ENVP predlaga naslednje ukrepe.

7.2   Okrepitev odgovornosti upravljavcev podatkov

| 101. | ENVP priporoča, da se v pravni akt vstavi nova določba, s katero se od upravljavcev podatkov zahteva, da sprejmejo ustrezne in učinkovite ukrepe za izvajanje načel in obveznosti pravnega akta in to na zahtevo dokažejo. |
| --- | --- |

101.

ENVP priporoča, da se v pravni akt vstavi nova določba, s katero se od upravljavcev podatkov zahteva, da sprejmejo ustrezne in učinkovite ukrepe za izvajanje načel in obveznosti pravnega akta in to na zahtevo dokažejo.

| 102. | Take vrste določba ni popolnoma nova. Člen 6(2) Direktive 95/46/ES se sklicuje na načela v zvezi s kakovostjo podatkov in določa, da mora „upravljavec zagotoviti, da se ravna v skladu z odstavkom 1“. Poleg tega člen 17(1) določa, da morajo upravljavci podatkov izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe. Vendar pa imajo te določbe omejeno področje uporabe. Vključitev splošne določbe o odgovornosti bi spodbudila upravljavce, da uvedejo proaktivne ukrepe, ki bi jim omogočili uskladitev z vsemi elementi zakonodaje o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

102.

Take vrste določba ni popolnoma nova. Člen 6(2) Direktive 95/46/ES se sklicuje na načela v zvezi s kakovostjo podatkov in določa, da mora „upravljavec zagotoviti, da se ravna v skladu z odstavkom 1“. Poleg tega člen 17(1) določa, da morajo upravljavci podatkov izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe. Vendar pa imajo te določbe omejeno področje uporabe. Vključitev splošne določbe o odgovornosti bi spodbudila upravljavce, da uvedejo proaktivne ukrepe, ki bi jim omogočili uskladitev z vsemi elementi zakonodaje o varstvu podatkov.

| 103. | Posledica določbe o odgovornosti bi bila, da bi se od upravljavcev podatkov zahtevalo, da uvedejo notranje mehanizme in sisteme nadzora za zagotovitev skladnosti z načeli in obveznostmi iz akta. To bi na primer pomenilo vključevanje najvišjega vodstva v politike varstva podatkov, postopke opredelitve za zagotovitev ustrezne identifikacije vseh postopkov obdelave informacij, uvedbo zavezujočih politik varstva podatkov, ki jih je treba stalno pregledovati in posodabljati za vključitev novih postopkov obdelave informacij, skladnost z načeli kakovosti podatkov, obveščanja, varnosti, dostopa itd. Pomenilo bi tudi, da morajo upravljavci hraniti evidenco, da lahko organom na zahtevo dokažejo skladnost. V nekaterih primerih bi moralo biti obvezno tudi dokazovanje skladnosti širši javnosti. To se lahko doseže na primer tako, da se od upravljavcev zahteva, da vključijo varstvo podatkov v javna (letna) poročila, kadar so taka poročila obvezna na podlagi drugih razlogov. |
| --- | --- |

103.

Posledica določbe o odgovornosti bi bila, da bi se od upravljavcev podatkov zahtevalo, da uvedejo notranje mehanizme in sisteme nadzora za zagotovitev skladnosti z načeli in obveznostmi iz akta. To bi na primer pomenilo vključevanje najvišjega vodstva v politike varstva podatkov, postopke opredelitve za zagotovitev ustrezne identifikacije vseh postopkov obdelave informacij, uvedbo zavezujočih politik varstva podatkov, ki jih je treba stalno pregledovati in posodabljati za vključitev novih postopkov obdelave informacij, skladnost z načeli kakovosti podatkov, obveščanja, varnosti, dostopa itd. Pomenilo bi tudi, da morajo upravljavci hraniti evidenco, da lahko organom na zahtevo dokažejo skladnost. V nekaterih primerih bi moralo biti obvezno tudi dokazovanje skladnosti širši javnosti. To se lahko doseže na primer tako, da se od upravljavcev zahteva, da vključijo varstvo podatkov v javna (letna) poročila, kadar so taka poročila obvezna na podlagi drugih razlogov.

| 104. | Seveda morajo biti vrste notranjih in zunanjih ukrepov, ki naj bi se izvedli, ustrezne in odvisne od dejstev in okoliščin posameznega primera. Razlika je, če upravljavec obdeluje nekaj sto evidenc o strankah, ki vsebujejo le imena in naslove, ali pa evidence o milijonih bolnikov, vključno z njihovo zdravstveno anamnezo. Enako velja za posebne načine ocenjevanja učinkovitosti ukrepov. Obstaja potreba po nadgradljivosti sistema. |
| --- | --- |

104.

Seveda morajo biti vrste notranjih in zunanjih ukrepov, ki naj bi se izvedli, ustrezne in odvisne od dejstev in okoliščin posameznega primera. Razlika je, če upravljavec obdeluje nekaj sto evidenc o strankah, ki vsebujejo le imena in naslove, ali pa evidence o milijonih bolnikov, vključno z njihovo zdravstveno anamnezo. Enako velja za posebne načine ocenjevanja učinkovitosti ukrepov. Obstaja potreba po nadgradljivosti sistema.

| 105. | Splošni celoviti pravni akt za varstvo podatkov naj ne bi določil posebnih zahtev glede odgovornosti, temveč le njene ključne elemente. V Sporočilu so predvideni nekateri elementi za okrepitev odgovornosti upravljavcev podatkov, ki so zelo dobrodošli. Natančneje, ENVP še posebej podpira obvezno imenovanje pooblaščencev za varstvo podatkov in oceno učinka na zasebnost, ob upoštevanju nekaterih pragov. |
| --- | --- |

105.

Splošni celoviti pravni akt za varstvo podatkov naj ne bi določil posebnih zahtev glede odgovornosti, temveč le njene ključne elemente. V Sporočilu so predvideni nekateri elementi za okrepitev odgovornosti upravljavcev podatkov, ki so zelo dobrodošli. Natančneje, ENVP še posebej podpira obvezno imenovanje pooblaščencev za varstvo podatkov in oceno učinka na zasebnost, ob upoštevanju nekaterih pragov.

| 106. | Poleg tega ENVP priporoča, da se v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo prenese pooblastila za dopolnjevanje osnovnih zahtev, potrebnih za izpolnitev standarda odgovornosti. Z uporabo teh pooblastil bi se povečala pravna varnost upravljavcev podatkov in dosegla usklajenost po vsej EU. Pri pripravi takih posebnih aktov se je treba posvetovati z delovno skupino iz člena 29. |
| --- | --- |

106.

Poleg tega ENVP priporoča, da se v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo prenese pooblastila za dopolnjevanje osnovnih zahtev, potrebnih za izpolnitev standarda odgovornosti. Z uporabo teh pooblastil bi se povečala pravna varnost upravljavcev podatkov in dosegla usklajenost po vsej EU. Pri pripravi takih posebnih aktov se je treba posvetovati z delovno skupino iz člena 29.

| 107. | Končno, konkretne ukrepe v zvezi z odgovornostjo, ki jih morajo uvesti upravljavci podatkov, lahko naložijo tudi organi za varstvo podatkov v okviru svojih izvršilnih pooblastil. V ta namen je treba organom za varstvo podatkov podeliti nova pooblastila, ki jim omogočajo nalaganje popravnih ukrepov ali sankcij. Primeri bi morali vključevati vzpostavitev programov notranje skladnosti, izvajanje vgrajene zasebnosti v zvezi z nekaterimi proizvodi in storitvami itd. Pravna sredstva se lahko uvedejo le, če so ustrezna, sorazmerna in učinkovita za zagotovitev skladnosti z veljavnimi in izvršljivimi pravnimi standardi. |
| --- | --- |

107.

Končno, konkretne ukrepe v zvezi z odgovornostjo, ki jih morajo uvesti upravljavci podatkov, lahko naložijo tudi organi za varstvo podatkov v okviru svojih izvršilnih pooblastil. V ta namen je treba organom za varstvo podatkov podeliti nova pooblastila, ki jim omogočajo nalaganje popravnih ukrepov ali sankcij. Primeri bi morali vključevati vzpostavitev programov notranje skladnosti, izvajanje vgrajene zasebnosti v zvezi z nekaterimi proizvodi in storitvami itd. Pravna sredstva se lahko uvedejo le, če so ustrezna, sorazmerna in učinkovita za zagotovitev skladnosti z veljavnimi in izvršljivimi pravnimi standardi.

7.3   Vgrajena zasebnost

| 108. | Vgrajena zasebnost pomeni vključevanje varstva podatkov in zasebnosti od same zasnove novih proizvodov, storitev in postopkov, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov. ENVP meni, da je vgrajena zasebnost element odgovornosti. V skladu s tem bi se od upravljavcev podatkov zahtevalo tudi, da po potrebi dokažejo, da so uvedli vgrajeno zasebnost. Nedavno je bila na 32. mednarodni konferenci pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov in zasebnost objavljena resolucija, ki je priznala, da je vgrajena zasebnost ključni element temeljnega varstva zasebnosti (44). |
| --- | --- |

108.

Vgrajena zasebnost pomeni vključevanje varstva podatkov in zasebnosti od same zasnove novih proizvodov, storitev in postopkov, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov. ENVP meni, da je vgrajena zasebnost element odgovornosti. V skladu s tem bi se od upravljavcev podatkov zahtevalo tudi, da po potrebi dokažejo, da so uvedli vgrajeno zasebnost. Nedavno je bila na 32. mednarodni konferenci pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov in zasebnost objavljena resolucija, ki je priznala, da je vgrajena zasebnost ključni element temeljnega varstva zasebnosti (44).

| 109. | Direktiva 95/46/ES vsebuje nekatere določbe, ki spodbujajo vgrajeno zasebnost (45), vendar ne priznava izrecno take obveznosti. ENVP je zadovoljen, da je v Sporočilu potrjen pomen vgrajene zasebnosti kot orodja za zagotavljanje skladnosti s pravili o varstvu podatkov. Predlaga, da se vključi zavezujoča določba, ki določa obveznost „vgrajene zasebnosti“, ki bi lahko temeljila na besedilu uvodne izjave 46 Direktive 95/46/ES. Natančneje, določba bi vsebovala izrecno zahtevo, da morajo upravljavci podatkov izvesti tehnične in organizacijske ukrepe, in sicer med načrtovanjem sistema obdelave in med samo obdelave, zlasti da se zagotovi varstvo osebnih podatkov in prepreči nedovoljena obdelava (46). |
| --- | --- |

109.

Direktiva 95/46/ES vsebuje nekatere določbe, ki spodbujajo vgrajeno zasebnost (45), vendar ne priznava izrecno take obveznosti. ENVP je zadovoljen, da je v Sporočilu potrjen pomen vgrajene zasebnosti kot orodja za zagotavljanje skladnosti s pravili o varstvu podatkov. Predlaga, da se vključi zavezujoča določba, ki določa obveznost „vgrajene zasebnosti“, ki bi lahko temeljila na besedilu uvodne izjave 46 Direktive 95/46/ES. Natančneje, določba bi vsebovala izrecno zahtevo, da morajo upravljavci podatkov izvesti tehnične in organizacijske ukrepe, in sicer med načrtovanjem sistema obdelave in med samo obdelave, zlasti da se zagotovi varstvo osebnih podatkov in prepreči nedovoljena obdelava (46).

| 110. | Na podlagi take določbe bi morali upravljavci podatkov – med drugim – zagotoviti, da so sistemi obdelave podatkov načrtovani tako, da se obdeluje čim manj osebnih podatkov, da se na primer v socialnih omrežjih uvedejo nastavitve vgrajene zasebnosti, da je varovanje zasebnosti profilov posameznikov privzeto in da se uvedejo orodja, ki uporabnikom omogočajo boljše varovanje svojih osebnih podatkov (na primer nadzor dostopa, šifriranje). |
| --- | --- |

110.

Na podlagi take določbe bi morali upravljavci podatkov – med drugim – zagotoviti, da so sistemi obdelave podatkov načrtovani tako, da se obdeluje čim manj osebnih podatkov, da se na primer v socialnih omrežjih uvedejo nastavitve vgrajene zasebnosti, da je varovanje zasebnosti profilov posameznikov privzeto in da se uvedejo orodja, ki uporabnikom omogočajo boljše varovanje svojih osebnih podatkov (na primer nadzor dostopa, šifriranje).

| 111. | Prednosti bolj izrecne navedbe vgrajene zasebnosti lahko povzamemo, kakor sledi:






  — | poudarjen bi bil pomen samega načela kot orodja za zagotavljanje, da se postopki, proizvodi in storitve od samega začetka načrtujejo ob upoštevanju zasebnosti, |
| --- | --- | --- |

111.

Prednosti bolj izrecne navedbe vgrajene zasebnosti lahko povzamemo, kakor sledi:

—

poudarjen bi bil pomen samega načela kot orodja za zagotavljanje, da se postopki, proizvodi in storitve od samega začetka načrtujejo ob upoštevanju zasebnosti,

| — | zmanjšala bi se zloraba zasebnosti in kar najbolj bi se zmanjšalo nepotrebno zbiranje podatkov, posameznikom pa bi omogočili, da se resnično sami odločajo glede svojih osebnih podatkov, |
| --- | --- |

—

zmanjšala bi se zloraba zasebnosti in kar najbolj bi se zmanjšalo nepotrebno zbiranje podatkov, posameznikom pa bi omogočili, da se resnično sami odločajo glede svojih osebnih podatkov,

| — | izognili bi se poznejši uporabi „obližev“ za reševanje težav, ki jih je težko ali celo nemogoče popraviti, |
| --- | --- |

—

izognili bi se poznejši uporabi „obližev“ za reševanje težav, ki jih je težko ali celo nemogoče popraviti,

| — | organom za varstvo podatkov bi se omogočila učinkovita uporaba in izvrševanje tega načela. |
| --- | --- |

—

organom za varstvo podatkov bi se omogočila učinkovita uporaba in izvrševanje tega načela.

| 112. | Posledica združenega učinka te obveznosti bi bilo večje povpraševanje po proizvodih in storitvah z vgrajeno zasebnostjo, kar bi bolj spodbudilo industrijo, da se prilagodi takemu povpraševanju. Poleg tega bi bilo treba razmisliti o oblikovanju posebne obveznosti za oblikovalce in proizvajalce novih proizvodov in storitev, ki bi lahko vplivali na varstvo podatkov in zasebnost. ENVP predlaga vključitev take posebne obveznosti, ki bi lahko upravljavcem podatkov dodatno olajšala uskladitev s svojimi obveznostmi. |
| --- | --- |

112.

Posledica združenega učinka te obveznosti bi bilo večje povpraševanje po proizvodih in storitvah z vgrajeno zasebnostjo, kar bi bolj spodbudilo industrijo, da se prilagodi takemu povpraševanju. Poleg tega bi bilo treba razmisliti o oblikovanju posebne obveznosti za oblikovalce in proizvajalce novih proizvodov in storitev, ki bi lahko vplivali na varstvo podatkov in zasebnost. ENVP predlaga vključitev take posebne obveznosti, ki bi lahko upravljavcem podatkov dodatno olajšala uskladitev s svojimi obveznostmi.

| 113. | Uzakonitev vgrajene zasebnosti bi lahko dopolnili z določbo, ki določa splošne zahteve vgrajene zasebnosti, ki veljajo za vse sektorje, proizvode in storitve, kot na primer zagotavljanje ukrepov opolnomočenja uporabnikov, ki bi se sprejeli v skladu z načelom. |
| --- | --- |

113.

Uzakonitev vgrajene zasebnosti bi lahko dopolnili z določbo, ki določa splošne zahteve vgrajene zasebnosti, ki veljajo za vse sektorje, proizvode in storitve, kot na primer zagotavljanje ukrepov opolnomočenja uporabnikov, ki bi se sprejeli v skladu z načelom.

| 114. | Poleg tega ENVP priporoča, da se v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo po potrebi prenese pooblastila za dopolnjevanje osnovnih zahtev vgrajene zasebnosti za izbrane proizvode in storitve. Z uporabo teh pooblastil bi se povečala pravna varnost upravljavcev podatkov in dosegla usklajenost po vsej EU. Pri pripravi takih posebnih aktov se je treba posvetovati z delovno skupino iz člena 29 in ENVP (glej tudi točko 106 o odgovornosti). |
| --- | --- |

114.

Poleg tega ENVP priporoča, da se v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo po potrebi prenese pooblastila za dopolnjevanje osnovnih zahtev vgrajene zasebnosti za izbrane proizvode in storitve. Z uporabo teh pooblastil bi se povečala pravna varnost upravljavcev podatkov in dosegla usklajenost po vsej EU. Pri pripravi takih posebnih aktov se je treba posvetovati z delovno skupino iz člena 29 in ENVP (glej tudi točko 106 o odgovornosti).

| 115. | Končno, organom za varstvo podatkov je treba podeliti pooblastilo, ki jim omogoča nalaganje popravnih ukrepov ali sankcij pod podobnimi omejevalnimi pogoji, kot se navedeni v točki 107, kadar nadzorniki očitno niso sprejeli konkretnih ukrepov v primerih, ko bi to bilo potrebno. |
| --- | --- |

115.

Končno, organom za varstvo podatkov je treba podeliti pooblastilo, ki jim omogoča nalaganje popravnih ukrepov ali sankcij pod podobnimi omejevalnimi pogoji, kot se navedeni v točki 107, kadar nadzorniki očitno niso sprejeli konkretnih ukrepov v primerih, ko bi to bilo potrebno.

7.4   Storitve potrjevanja

| 116. | V Sporočilu je priznana potreba po proučitvi možnosti oblikovanja shem potrjevanja EU za proizvode in storitve, ki so v skladu s predpisi o spoštovanju zasebnosti. ENVP v celoti podpira ta cilj in predlaga vključitev določbe, ki določa njihovo oblikovanje in morebitne učinke po vsej EU in ki se lahko pozneje še razvija v dodatni zakonodaji. Ta določba bi morala dopolnjevati določbe o odgovornosti in vgrajeni zasebnosti. |
| --- | --- |

116.

V Sporočilu je priznana potreba po proučitvi možnosti oblikovanja shem potrjevanja EU za proizvode in storitve, ki so v skladu s predpisi o spoštovanju zasebnosti. ENVP v celoti podpira ta cilj in predlaga vključitev določbe, ki določa njihovo oblikovanje in morebitne učinke po vsej EU in ki se lahko pozneje še razvija v dodatni zakonodaji. Ta določba bi morala dopolnjevati določbe o odgovornosti in vgrajeni zasebnosti.

| 117. | Prostovoljne sheme potrjevanja bi omogočile preverjanje, ali je upravljavec podatkov uvedel ukrepe za uskladitev s pravnim aktom. Poleg tega je velika verjetnost, da bodo imeli upravljavci podatkov – ali celo proizvodi ali storitve –, ki jim bo dodeljena certifikacijska oznaka, konkurenčno prednost pred drugimi. Take sheme bi organom za varstvo podatkov tudi omogočile lažje izvajanje nadzora in izvrševanja. |
| --- | --- |

117.

Prostovoljne sheme potrjevanja bi omogočile preverjanje, ali je upravljavec podatkov uvedel ukrepe za uskladitev s pravnim aktom. Poleg tega je velika verjetnost, da bodo imeli upravljavci podatkov – ali celo proizvodi ali storitve –, ki jim bo dodeljena certifikacijska oznaka, konkurenčno prednost pred drugimi. Take sheme bi organom za varstvo podatkov tudi omogočile lažje izvajanje nadzora in izvrševanja.

8.   Globalizacija in pravo, ki se uporablja

8.1   Jasna potreba po doslednejšem varstvu

| 118. | Kot je že navedeno v poglavju 2, se je prenos osebnih podatkov čez meje EU eksponentno povečal kot posledica razvoja novih tehnologij, vloge multinacionalnih družb in povečanega vpliva vlad na obdelavo in izmenjavo osebnih podatkov na mednarodni ravni. To je eden glavnih razlogov, ki utemeljuje pregled sedanjega pravnega okvira. Zato je to eno od področij, na katerem ENVP poziva k ambicioznosti in učinkovitosti, saj je jasna potreba po doslednejšem varstvu, kadar se podatki obdelujejo zunaj EU. |
| --- | --- |

118.

Kot je že navedeno v poglavju 2, se je prenos osebnih podatkov čez meje EU eksponentno povečal kot posledica razvoja novih tehnologij, vloge multinacionalnih družb in povečanega vpliva vlad na obdelavo in izmenjavo osebnih podatkov na mednarodni ravni. To je eden glavnih razlogov, ki utemeljuje pregled sedanjega pravnega okvira. Zato je to eno od področij, na katerem ENVP poziva k ambicioznosti in učinkovitosti, saj je jasna potreba po doslednejšem varstvu, kadar se podatki obdelujejo zunaj EU.

8.2   Vlaganje v mednarodna pravila

| 119. | ENVP meni, da je treba več vlagati v razvoj mednarodnih pravil. Večja usklajenost glede ravni varstva osebnih podatkov po vsem svetu bi znatno prispevala k razjasnitvi vsebine načel, ki jih je treba upoštevati, in pogojev za prenos podatkov. S temi pravili na svetovni ravni bi se moralo doseči ravnovesje med potrebo po visokem standardu varstva podatkov, vključno z osnovnimi elementi varstva podatkov v EU, in regionalnimi posebnostmi. |
| --- | --- |

119.

ENVP meni, da je treba več vlagati v razvoj mednarodnih pravil. Večja usklajenost glede ravni varstva osebnih podatkov po vsem svetu bi znatno prispevala k razjasnitvi vsebine načel, ki jih je treba upoštevati, in pogojev za prenos podatkov. S temi pravili na svetovni ravni bi se moralo doseči ravnovesje med potrebo po visokem standardu varstva podatkov, vključno z osnovnimi elementi varstva podatkov v EU, in regionalnimi posebnostmi.

| 120. | ENVP podpira dosedanje ambiciozno delo v okviru mednarodne konference pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov, usmerjeno v razvoj in širjenje tako imenovanih „madridskih standardov“ z namenom njihovega vključevanja v zavezujoč akt in po možnosti uvedbe medvladne konference (47). Komisijo poziva, da sprejme potrebne pobude, da bi se omogočila uresničitev tega cilja. |
| --- | --- |

120.

ENVP podpira dosedanje ambiciozno delo v okviru mednarodne konference pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov, usmerjeno v razvoj in širjenje tako imenovanih „madridskih standardov“ z namenom njihovega vključevanja v zavezujoč akt in po možnosti uvedbe medvladne konference (47). Komisijo poziva, da sprejme potrebne pobude, da bi se omogočila uresničitev tega cilja.

| 121. | Po mnenju ENVP je pomembno tudi zagotoviti usklajenost med to pobudo glede mednarodnih standardov, sedanjim pregledom okvira EU za varstvo podatkov in drugimi razvojnimi ukrepi, kot je trenutni pregled Smernic OECD o zasebnosti in Konvencije Sveta Evrope št. 108, ki je na voljo za podpis tretjim državam (glej tudi točko 17). ENVP meni, da mora Komisija pri tem igrati posebno vlogo ter opredeliti, kako bo spodbujala tako doslednost v pogajanjih v OECD in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

121.

Po mnenju ENVP je pomembno tudi zagotoviti usklajenost med to pobudo glede mednarodnih standardov, sedanjim pregledom okvira EU za varstvo podatkov in drugimi razvojnimi ukrepi, kot je trenutni pregled Smernic OECD o zasebnosti in Konvencije Sveta Evrope št. 108, ki je na voljo za podpis tretjim državam (glej tudi točko 17). ENVP meni, da mora Komisija pri tem igrati posebno vlogo ter opredeliti, kako bo spodbujala tako doslednost v pogajanjih v OECD in Svetu Evrope.

8.3   Razjasnitev meril za pravo, ki se uporablja

| 122. | Ker ni lahko doseči popolne doslednosti, bodo – vsaj v bližnji prihodnosti – še vedno veljale nekatere razlike med zakonodajami v EU in še zlasti zunaj meja EU. ENVP meni, da bo treba v novem pravnem aktu razjasniti merila za določanje prava, ki se uporablja, in zagotoviti posodobljene mehanizme za tokove podatkov ter odgovornost udeležencev, vključenih v tokove podatkov. |
| --- | --- |

122.

Ker ni lahko doseči popolne doslednosti, bodo – vsaj v bližnji prihodnosti – še vedno veljale nekatere razlike med zakonodajami v EU in še zlasti zunaj meja EU. ENVP meni, da bo treba v novem pravnem aktu razjasniti merila za določanje prava, ki se uporablja, in zagotoviti posodobljene mehanizme za tokove podatkov ter odgovornost udeležencev, vključenih v tokove podatkov.

| 123. | Prvič, v pravnem aktu je treba zagotoviti, da se pravo EU uporablja, kadar se osebni podatki obdelujejo zunaj meja EU, vendar obstaja utemeljeni zahtevek za uporabo prava EU. Potreba po tem je na primer razvidna iz primera neevropskih storitev računalništva v oblaku, usmerjenih v prebivalce EU. V okolju, kjer se podatki fizično ne shranjujejo in obdelujejo na fiksni lokaciji, ponudniki storitev in uporabniki, ki so v različnih državah, pa vplivajo na podatke, je zelo težko ugotoviti, kdo je odgovoren za uskladitev in s katerimi načeli varstva podatkov se mora uskladiti. Zlasti organi za varstvo podatkov so zagotovili smernice za razlago in uporabo Direktive 95/46/ES v takih primerih, vendar te same po sebi ne zadostujejo za zagotovitev pravne varnosti v tem novem okolju. |
| --- | --- |

123.

Prvič, v pravnem aktu je treba zagotoviti, da se pravo EU uporablja, kadar se osebni podatki obdelujejo zunaj meja EU, vendar obstaja utemeljeni zahtevek za uporabo prava EU. Potreba po tem je na primer razvidna iz primera neevropskih storitev računalništva v oblaku, usmerjenih v prebivalce EU. V okolju, kjer se podatki fizično ne shranjujejo in obdelujejo na fiksni lokaciji, ponudniki storitev in uporabniki, ki so v različnih državah, pa vplivajo na podatke, je zelo težko ugotoviti, kdo je odgovoren za uskladitev in s katerimi načeli varstva podatkov se mora uskladiti. Zlasti organi za varstvo podatkov so zagotovili smernice za razlago in uporabo Direktive 95/46/ES v takih primerih, vendar te same po sebi ne zadostujejo za zagotovitev pravne varnosti v tem novem okolju.

| 124. | Na ozemlju EU je delovna skupina iz člena 29 v svojem nedavnem mnenju poudarila potrebo po večji natančnosti v pravnem okviru in poenostavljenem merilu za določanje prava, ki se uporablja (48). |
| --- | --- |

124.

Na ozemlju EU je delovna skupina iz člena 29 v svojem nedavnem mnenju poudarila potrebo po večji natančnosti v pravnem okviru in poenostavljenem merilu za določanje prava, ki se uporablja (48).

| 125. | Po mnenju ENVP bi bila uredba najprimernejša možnost za oblikovanje pravnega akta, saj bi tako zagotovili uporabo enakih pravil v vseh državah članicah. Uredba bi zmanjšala pomen potrebe po določitvi prava, ki se uporablja. To je eden izmed razlogov, zakaj ENVP močno podpira sprejetje uredbe. Vendar pa bi lahko tudi uredba državam članicam dovolila nekaj manevrskega prostora. Če se v novem aktu ohrani precejšni manevrski prostor, bi ENVP podprl predlog delovne skupine glede prehoda iz porazdeljene uporabe različnih nacionalnih zakonodaj na centralizirano uporabo enotne zakonodaje v vseh državah članicah, kjer ima upravljavec podjetja. Poleg tega poziva k okrepljenemu sodelovanju in usklajevanju med organi za varstvo podatkov v mednarodnih zadevah in pritožbah (glej poglavje 10). |
| --- | --- |

125.

Po mnenju ENVP bi bila uredba najprimernejša možnost za oblikovanje pravnega akta, saj bi tako zagotovili uporabo enakih pravil v vseh državah članicah. Uredba bi zmanjšala pomen potrebe po določitvi prava, ki se uporablja. To je eden izmed razlogov, zakaj ENVP močno podpira sprejetje uredbe. Vendar pa bi lahko tudi uredba državam članicam dovolila nekaj manevrskega prostora. Če se v novem aktu ohrani precejšni manevrski prostor, bi ENVP podprl predlog delovne skupine glede prehoda iz porazdeljene uporabe različnih nacionalnih zakonodaj na centralizirano uporabo enotne zakonodaje v vseh državah članicah, kjer ima upravljavec podjetja. Poleg tega poziva k okrepljenemu sodelovanju in usklajevanju med organi za varstvo podatkov v mednarodnih zadevah in pritožbah (glej poglavje 10).

8.4   Posodobitev mehanizmov za tokove podatkov

| 126. | Potrebo po doslednosti in visoko zastavljenem merilu je treba upoštevati ne le v povezavi z globalnimi načeli varstva podatkov, temveč tudi na področju mednarodnih prenosov podatkov. ENVP v celoti podpira cilj Komisije glede posodobitve veljavnih postopkov mednarodnih prenosov podatkov ter zagotovitve enotnejšega in skladnejšega pristopa v razmerju do tretjih držav in mednarodnih organizacij. |
| --- | --- |

126.

Potrebo po doslednosti in visoko zastavljenem merilu je treba upoštevati ne le v povezavi z globalnimi načeli varstva podatkov, temveč tudi na področju mednarodnih prenosov podatkov. ENVP v celoti podpira cilj Komisije glede posodobitve veljavnih postopkov mednarodnih prenosov podatkov ter zagotovitve enotnejšega in skladnejšega pristopa v razmerju do tretjih držav in mednarodnih organizacij.

| 127. | Mehanizem za tokove podatkov vključuje prenose v zasebnem sektorju, zlasti na podlagi pogodbenih klavzul ali zavezujočih poslovnih pravil, in prenose med javnimi organi. Zavezujoča poslovna pravila so eden od elementov, v zvezi s katerimi bi bil zaželen skladnejši in bolj posodobljen pristop. ENVP priporoča, da se v novem pravnem aktu izrecno obravnavajo pogoji za zavezujoča poslovna pravila (49), tako da se:






  — | zavezujoča poslovna pravila priznajo kot orodje, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe, |
| --- | --- | --- |

127.

Mehanizem za tokove podatkov vključuje prenose v zasebnem sektorju, zlasti na podlagi pogodbenih klavzul ali zavezujočih poslovnih pravil, in prenose med javnimi organi. Zavezujoča poslovna pravila so eden od elementov, v zvezi s katerimi bi bil zaželen skladnejši in bolj posodobljen pristop. ENVP priporoča, da se v novem pravnem aktu izrecno obravnavajo pogoji za zavezujoča poslovna pravila (49), tako da se:

—

zavezujoča poslovna pravila priznajo kot orodje, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe,

| — | določijo glavni elementi/pogoji za sprejetje zavezujočih poslovnih pravil, |
| --- | --- |

—

določijo glavni elementi/pogoji za sprejetje zavezujočih poslovnih pravil,

| — | določijo postopki sodelovanja za sprejetje zavezujočih poslovnih pravil, vključno z merili za izbiro vodilnega nadzornega organa (vse na enem mestu). |
| --- | --- |

—

določijo postopki sodelovanja za sprejetje zavezujočih poslovnih pravil, vključno z merili za izbiro vodilnega nadzornega organa (vse na enem mestu).

9.   Policijsko in pravosodno področje

9.1   Splošni okvir

| 128. | Komisija je večkrat poudarila pomen krepitve varstva podatkov na področju kazenskega pregona in preprečevanja kaznivih dejanj, na katerem sta se znatno povečali izmenjava in uporaba osebnih informacij. Tudi stockholmski program, ki ga je odobril Evropski svet, se sklicuje na trden sistem za varstvo podatkov kot glavni pogoj za strategijo EU za upravljanje informacij na tem področju (50). |
| --- | --- |

128.

Komisija je večkrat poudarila pomen krepitve varstva podatkov na področju kazenskega pregona in preprečevanja kaznivih dejanj, na katerem sta se znatno povečali izmenjava in uporaba osebnih informacij. Tudi stockholmski program, ki ga je odobril Evropski svet, se sklicuje na trden sistem za varstvo podatkov kot glavni pogoj za strategijo EU za upravljanje informacij na tem področju (50).

| 129. | Pregled splošnega okvira za varstvo podatkov je odlična priložnost za doseganje napredka na tem področju, zlasti ker je v Sporočilu Okvirni sklep 2008/977 pravilno opisan kot neustrezen (51). |
| --- | --- |

129.

Pregled splošnega okvira za varstvo podatkov je odlična priložnost za doseganje napredka na tem področju, zlasti ker je v Sporočilu Okvirni sklep 2008/977 pravilno opisan kot neustrezen (51).

| 130. | ENVP je v oddelku 3.2.5 tega mnenja pojasnil, zakaj je treba v splošni akt vključiti policijsko in pravosodno sodelovanje. Vključitev policije in pravosodja ima številne dodatne prednosti. Pomenila bo, da se pravila ne bodo več uporabljala le za čezmejno izmenjavo podatkov (52), temveč tudi za domače postopke obdelave. Bolje bo zagotovljeno ustrezno varstvo pri izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami, tudi kar zadeva mednarodne sporazume. Poleg tega bodo imeli organi za varstvo podatkov enaka obširna in usklajena pooblastila v razmerju do policijskih in pravosodnih organov, kot jih imajo v razmerju do drugih upravljavcev podatkov. Končno, sedanji člen 13, ki določa pristojnost držav članic za sprejemanje posebnih predpisov za omejitev obsega obveznosti in pravic iz splošnega akta na podlagi posebnih javnih interesov, bo treba uporabljati enako omejevalno, kot se uporablja na drugih področjih. Zlasti bo treba posebne zaščitne ukrepe, ki so za to področje določeni v splošnem aktu, upoštevati tudi v nacionalni zakonodaji, sprejeti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja. |
| --- | --- |

130.

ENVP je v oddelku 3.2.5 tega mnenja pojasnil, zakaj je treba v splošni akt vključiti policijsko in pravosodno sodelovanje. Vključitev policije in pravosodja ima številne dodatne prednosti. Pomenila bo, da se pravila ne bodo več uporabljala le za čezmejno izmenjavo podatkov (52), temveč tudi za domače postopke obdelave. Bolje bo zagotovljeno ustrezno varstvo pri izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami, tudi kar zadeva mednarodne sporazume. Poleg tega bodo imeli organi za varstvo podatkov enaka obširna in usklajena pooblastila v razmerju do policijskih in pravosodnih organov, kot jih imajo v razmerju do drugih upravljavcev podatkov. Končno, sedanji člen 13, ki določa pristojnost držav članic za sprejemanje posebnih predpisov za omejitev obsega obveznosti in pravic iz splošnega akta na podlagi posebnih javnih interesov, bo treba uporabljati enako omejevalno, kot se uporablja na drugih področjih. Zlasti bo treba posebne zaščitne ukrepe, ki so za to področje določeni v splošnem aktu, upoštevati tudi v nacionalni zakonodaji, sprejeti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja.

9.2   Dodatna posebna pravila za policijo in pravosodje

| 131. | Vendar pa iz take vključitve niso izključena posebna pravila in odstopanja, v katerih se ustrezno upoštevajo posebnosti tega sektorja, v skladu z izjavo št. 21, priloženo k Lizbonski pogodbi. Lahko se predvidijo omejitve pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, vendar morajo biti te nujne in sorazmerne ter ne smejo spreminjati ključnih elementov same pravice. V zvezi s tem je treba poudariti, da se Direktiva 95/46/ES, vključno s členom 13, trenutno uporablja na različnih področjih kazenskega pregona (na primer obdavčenje, carina, boj proti goljufijam), ki se ne razlikujejo pomembno od številnih dejavnosti na policijskem in pravosodnem področju. |
| --- | --- |

131.

Vendar pa iz take vključitve niso izključena posebna pravila in odstopanja, v katerih se ustrezno upoštevajo posebnosti tega sektorja, v skladu z izjavo št. 21, priloženo k Lizbonski pogodbi. Lahko se predvidijo omejitve pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, vendar morajo biti te nujne in sorazmerne ter ne smejo spreminjati ključnih elementov same pravice. V zvezi s tem je treba poudariti, da se Direktiva 95/46/ES, vključno s členom 13, trenutno uporablja na različnih področjih kazenskega pregona (na primer obdavčenje, carina, boj proti goljufijam), ki se ne razlikujejo pomembno od številnih dejavnosti na policijskem in pravosodnem področju.

| 132. | Poleg tega je treba uvesti še posebne zaščitne ukrepe, da se posamezniku, na katerega se nanašajo podatki, zagotovi dodatno varstvo na področju, na katerem je lahko obdelava osebnih podatkov bolj moteča. |
| --- | --- |

132.

Poleg tega je treba uvesti še posebne zaščitne ukrepe, da se posamezniku, na katerega se nanašajo podatki, zagotovi dodatno varstvo na področju, na katerem je lahko obdelava osebnih podatkov bolj moteča.

| 133. | Glede na zgoraj navedeno ENVP meni, da mora novi okvir v skladu s Konvencijo št. 108 in Priporočilom št. R (87) 15 zajemati vsaj naslednje elemente:






  — | razlikovanje med različnimi kategorijami podatkov in dokumentov glede na njihovo točnost in zanesljivost, ob upoštevanju načela, da je treba podatke, ki temeljijo na dejstvih, ločiti od podatkov, ki temeljijo na mnenjih ali osebni presoji, |
| --- | --- | --- |

133.

Glede na zgoraj navedeno ENVP meni, da mora novi okvir v skladu s Konvencijo št. 108 in Priporočilom št. R (87) 15 zajemati vsaj naslednje elemente:

—

razlikovanje med različnimi kategorijami podatkov in dokumentov glede na njihovo točnost in zanesljivost, ob upoštevanju načela, da je treba podatke, ki temeljijo na dejstvih, ločiti od podatkov, ki temeljijo na mnenjih ali osebni presoji,

| — | razlikovanje med različnimi kategorijami posameznikov, na katere se nanašajo podatki (osumljenci kaznivih dejanj, žrtve, priče itd.), in dokumenti (začasni, stalni in obveščevalni dokumenti). Predvideti je treba posebne pogoje in zaščitne ukrepe za obdelavo podatkov oseb, ki niso osumljene, |
| --- | --- |

—

razlikovanje med različnimi kategorijami posameznikov, na katere se nanašajo podatki (osumljenci kaznivih dejanj, žrtve, priče itd.), in dokumenti (začasni, stalni in obveščevalni dokumenti). Predvideti je treba posebne pogoje in zaščitne ukrepe za obdelavo podatkov oseb, ki niso osumljene,

| — | mehanizme za zagotavljanje rednega preverjanja in popravkov, da se zavaruje kakovost podatkov, ki se obdelujejo, |
| --- | --- |

—

mehanizme za zagotavljanje rednega preverjanja in popravkov, da se zavaruje kakovost podatkov, ki se obdelujejo,

| — | posebne določbe in/ali zaščitni ukrepi, ki se lahko oblikujejo v zvezi z (čedalje bolj pomembno) obdelavo biometričnih in genetskih podatkov na področju kazenskega pregona. Njihova uporaba mora biti omejena samo na primere, ko niso na voljo manj moteča sredstva, ki lahko zagotovijo enak učinek (53), |
| --- | --- |

—

posebne določbe in/ali zaščitni ukrepi, ki se lahko oblikujejo v zvezi z (čedalje bolj pomembno) obdelavo biometričnih in genetskih podatkov na področju kazenskega pregona. Njihova uporaba mora biti omejena samo na primere, ko niso na voljo manj moteča sredstva, ki lahko zagotovijo enak učinek (53),

| — | pogoje za prenos osebnih podatkov nepristojnim organom in fizičnim osebam ter za dostop in nadaljnjo uporabo osebnih podatkov, ki jih zberejo fizične osebe, s strani organov kazenskega pregona. |
| --- | --- |

—

pogoje za prenos osebnih podatkov nepristojnim organom in fizičnim osebam ter za dostop in nadaljnjo uporabo osebnih podatkov, ki jih zberejo fizične osebe, s strani organov kazenskega pregona.

9.3   Ureditve na področju varstva podatkov za posamezne sektorje

| 134. | V Sporočilu je navedeno, da „Okvirni sklep ne nadomešča različnih zakonodajnih aktov za posamezne sektorje na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki so bili sprejeti na ravni EU, zlasti tistih, ki urejajo delovanje Europola, Eurojusta, schengenskega informacijskega sistema (SIS) in carinskega informacijskega sistema (CIS), in vsebujejo posebne ureditve varstva podatkov in/ali se po navadi sklicujejo na akte Sveta Evrope o varstvu podatkov“. |
| --- | --- |

134.

V Sporočilu je navedeno, da „Okvirni sklep ne nadomešča različnih zakonodajnih aktov za posamezne sektorje na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki so bili sprejeti na ravni EU, zlasti tistih, ki urejajo delovanje Europola, Eurojusta, schengenskega informacijskega sistema (SIS) in carinskega informacijskega sistema (CIS), in vsebujejo posebne ureditve varstva podatkov in/ali se po navadi sklicujejo na akte Sveta Evrope o varstvu podatkov“.

| 135. | S tega vidika bi moral biti novi pravni okvir po mnenju ENVP čim bolj jasen, preprost in dosleden. Kadar veljajo različne ureditve, ki se uporabljajo na primer za Europol, Eurojust, SIS in Prümsko pogodbo, skladnost s pravili ostaja ali postane celo še bolj zapletena. To je eden od razlogov, zakaj ENVP podpira celovit pravni akt za vse sektorje. |
| --- | --- |

135.

S tega vidika bi moral biti novi pravni okvir po mnenju ENVP čim bolj jasen, preprost in dosleden. Kadar veljajo različne ureditve, ki se uporabljajo na primer za Europol, Eurojust, SIS in Prümsko pogodbo, skladnost s pravili ostaja ali postane celo še bolj zapletena. To je eden od razlogov, zakaj ENVP podpira celovit pravni akt za vse sektorje.

| 136. | Vendar pa ENVP razume, da bo usklajevanje pravil iz različnih sistemov zahtevalo veliko dela, ki ga bo treba natančno opraviti. ENVP meni, da je postopen pristop, kot je naveden v Sporočilu, smiseln, če je še vedno jasna in vidna zavezanost k zagotavljanju visoke ravni doslednega in učinkovitega varstva podatkov. Konkretneje:






  — | na prvi stopnji je treba zagotoviti, da se splošni pravni akt za varstvo podatkov uporablja za vso obdelavo podatkov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, vključno s prilagoditvami za policijo in pravosodje (kot je navedeno v 9.2), |
| --- | --- | --- |

136.

Vendar pa ENVP razume, da bo usklajevanje pravil iz različnih sistemov zahtevalo veliko dela, ki ga bo treba natančno opraviti. ENVP meni, da je postopen pristop, kot je naveden v Sporočilu, smiseln, če je še vedno jasna in vidna zavezanost k zagotavljanju visoke ravni doslednega in učinkovitega varstva podatkov. Konkretneje:

—

na prvi stopnji je treba zagotoviti, da se splošni pravni akt za varstvo podatkov uporablja za vso obdelavo podatkov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, vključno s prilagoditvami za policijo in pravosodje (kot je navedeno v 9.2),

| — | na drugi stopnji je treba ureditve na področju varstva podatkov za posamezne sektorje uskladiti s tem splošnim aktom. Komisija se mora zavezati, da bo v kratkem in točno določenem časovnem okviru sprejela predloge za to drugo stopnjo. |
| --- | --- |

—

na drugi stopnji je treba ureditve na področju varstva podatkov za posamezne sektorje uskladiti s tem splošnim aktom. Komisija se mora zavezati, da bo v kratkem in točno določenem časovnem okviru sprejela predloge za to drugo stopnjo.

10.   Organi za varstvo podatkov in sodelovanje med njimi

10.1   Okrepitev vloge organov za varstvo podatkov

| 137. | ENVP v celoti podpira cilj Komisije glede proučitve vprašanja statusa organov za varstvo podatkov ter zlasti glede okrepitve njihove neodvisnosti, sredstev in izvršilnih pooblastil. |
| --- | --- |

137.

ENVP v celoti podpira cilj Komisije glede proučitve vprašanja statusa organov za varstvo podatkov ter zlasti glede okrepitve njihove neodvisnosti, sredstev in izvršilnih pooblastil.

| 138. | ENVP vztraja tudi, da je treba v novem pravnem aktu pojasniti temeljni pojem neodvisnosti organov za varstvo podatkov. Sodišče Evropske unije je nedavno sprejelo odločitev o tem vprašanju v zadevi C-518/07 (54), v kateri je poudarilo, da neodvisnost pomeni, da ne sme biti nikakršnega zunanjega vpliva. Organ za varstvo podatkov ne sme pri nikomer iskati in od nikogar prevzemati navodil. ENVP predlaga, da se ti elementi neodvisnosti izrecno uzakonijo. |
| --- | --- |

138.

ENVP vztraja tudi, da je treba v novem pravnem aktu pojasniti temeljni pojem neodvisnosti organov za varstvo podatkov. Sodišče Evropske unije je nedavno sprejelo odločitev o tem vprašanju v zadevi C-518/07 (54), v kateri je poudarilo, da neodvisnost pomeni, da ne sme biti nikakršnega zunanjega vpliva. Organ za varstvo podatkov ne sme pri nikomer iskati in od nikogar prevzemati navodil. ENVP predlaga, da se ti elementi neodvisnosti izrecno uzakonijo.

| 139. | Da bi lahko organi za varstvo podatkov opravljali svoje naloge, jim je treba zagotoviti zadostne človeške vire in finančna sredstva. ENVP predlaga, da se ta zahteva vključi v zakonodajo (55). Poudarja še potrebo po zagotovitvi, da so pooblastila organov v celoti usklajena glede preiskav in nalaganja ustreznih odvračalnih in popravnih ukrepov ter sankcij. To bi povečalo pravno varnost za posameznike, na katere se nanašajo podatki, in za upravljavce podatkov. |
| --- | --- |

139.

Da bi lahko organi za varstvo podatkov opravljali svoje naloge, jim je treba zagotoviti zadostne človeške vire in finančna sredstva. ENVP predlaga, da se ta zahteva vključi v zakonodajo (55). Poudarja še potrebo po zagotovitvi, da so pooblastila organov v celoti usklajena glede preiskav in nalaganja ustreznih odvračalnih in popravnih ukrepov ter sankcij. To bi povečalo pravno varnost za posameznike, na katere se nanašajo podatki, in za upravljavce podatkov.

| 140. | Okrepitev neodvisnosti, sredstev in pooblastil organov za varstvo podatkov bi morala potekati skupaj z okrepljenim sodelovanjem na večstranski ravni, zlasti glede na čedalje več vprašanj v zvezi z varstvom podatkov na evropski ravni. Seveda pa je glavna infrastruktura, ki se mora uporabiti za to sodelovanje, delovna skupina iz člena 29. |
| --- | --- |

140.

Okrepitev neodvisnosti, sredstev in pooblastil organov za varstvo podatkov bi morala potekati skupaj z okrepljenim sodelovanjem na večstranski ravni, zlasti glede na čedalje več vprašanj v zvezi z varstvom podatkov na evropski ravni. Seveda pa je glavna infrastruktura, ki se mora uporabiti za to sodelovanje, delovna skupina iz člena 29.

10.2   Okrepitev vloge delovne skupine

| 141. | Zgodovina kaže, da se je delovanje skupine od njenega začetka leta 1997 do danes razvijalo. Postala je bolj neodvisna, tako da je v praksi ni več mogoče opredeliti le kot preprosto svetovalno delovno skupino Komisije. ENVP predlaga nadaljnje izboljšave v delovanju delovne skupine, vključno z njeno infrastrukturo in neodvisnostjo. |
| --- | --- |

141.

Zgodovina kaže, da se je delovanje skupine od njenega začetka leta 1997 do danes razvijalo. Postala je bolj neodvisna, tako da je v praksi ni več mogoče opredeliti le kot preprosto svetovalno delovno skupino Komisije. ENVP predlaga nadaljnje izboljšave v delovanju delovne skupine, vključno z njeno infrastrukturo in neodvisnostjo.

| 142. | ENVP meni, da je moč skupine neločljivo povezana z neodvisnostjo in pooblastili njenih članov. Samostojnost delovne skupine je treba zagotoviti v novem pravnem okviru v skladu z merili, ki jih je Sodišče oblikovalo v zadevi C-518/07 v zvezi s popolno neodvisnostjo organov za varstvo podatkov. ENVP meni, da mora imeti delovna skupina na voljo tudi zadostna sredstva in proračun ter okrepljen sekretariat, ki podpira njene prispevke. |
| --- | --- |

142.

ENVP meni, da je moč skupine neločljivo povezana z neodvisnostjo in pooblastili njenih članov. Samostojnost delovne skupine je treba zagotoviti v novem pravnem okviru v skladu z merili, ki jih je Sodišče oblikovalo v zadevi C-518/07 v zvezi s popolno neodvisnostjo organov za varstvo podatkov. ENVP meni, da mora imeti delovna skupina na voljo tudi zadostna sredstva in proračun ter okrepljen sekretariat, ki podpira njene prispevke.

| 143. | Kar zadeva sekretariat delovne skupine, ENVP pozdravlja dejstvo, da je ta vključen v oddelek za varstvo podatkov GD za pravosodje, saj je prednost v tem, da ima lahko delovna skupina koristi od učinkovitih in prilagodljivih stikov ter najnovejših informacij o razvoju na področju varstva podatkov. Po drugi strani pa se mu zdi vprašljivo, da ima Komisija (in natančneje oddelek) hkrati vlogo člana, sekretariata in naslovnika mnenj delovne skupine. To upravičuje večjo neodvisnost sekretariata. ENVP poziva Komisijo, da v tesnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi oceni, kako bi se lahko najbolje zagotovila taka neodvisnost. |
| --- | --- |

143.

Kar zadeva sekretariat delovne skupine, ENVP pozdravlja dejstvo, da je ta vključen v oddelek za varstvo podatkov GD za pravosodje, saj je prednost v tem, da ima lahko delovna skupina koristi od učinkovitih in prilagodljivih stikov ter najnovejših informacij o razvoju na področju varstva podatkov. Po drugi strani pa se mu zdi vprašljivo, da ima Komisija (in natančneje oddelek) hkrati vlogo člana, sekretariata in naslovnika mnenj delovne skupine. To upravičuje večjo neodvisnost sekretariata. ENVP poziva Komisijo, da v tesnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi oceni, kako bi se lahko najbolje zagotovila taka neodvisnost.

| 144. | Končno, za okrepitev pooblastil organov za varstvo podatkov so potrebna tudi večja pooblastila delovne skupine, pri čemer mora struktura vključevati boljša pravila in zaščitne ukrepe ter večjo preglednost. Ta bodo oblikovana za svetovalno vlogo in za izvršilno vlogo delovne skupine. |
| --- | --- |

144.

Končno, za okrepitev pooblastil organov za varstvo podatkov so potrebna tudi večja pooblastila delovne skupine, pri čemer mora struktura vključevati boljša pravila in zaščitne ukrepe ter večjo preglednost. Ta bodo oblikovana za svetovalno vlogo in za izvršilno vlogo delovne skupine.

10.3   Svetovalna vloga delovne skupine

| 145. | Stališča delovne skupine je treba učinkovito izvajati z vidika njene svetovalne vloge Komisiji, zlasti kar zadeva razlago in uporabo načel Direktive in drugih aktov o varstvu podatkov, ali z drugimi besedami, zagotoviti je treba avtoritativnost stališč delovne skupine. Potrebna je nadaljnja razprava med organi za varstvo podatkov, da se opredeli, kako to vključiti v pravni akt. |
| --- | --- |

145.

Stališča delovne skupine je treba učinkovito izvajati z vidika njene svetovalne vloge Komisiji, zlasti kar zadeva razlago in uporabo načel Direktive in drugih aktov o varstvu podatkov, ali z drugimi besedami, zagotoviti je treba avtoritativnost stališč delovne skupine. Potrebna je nadaljnja razprava med organi za varstvo podatkov, da se opredeli, kako to vključiti v pravni akt.

| 146. | ENVP priporoča rešitve, ki bi zagotovile večjo avtorirativnost mnenj delovne skupine, ne da bi se znatno spremenil način njenega delovanja. Predlaga vključitev obveznosti, ki od organov za varstvo podatkov in Komisije zahteva, da dosledno upoštevajo mnenja in skupna stališča, ki jih sprejme delovna skupina, v skladu z modelom, sprejetim za stališča Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) (56). Poleg tega bi lahko v novem pravnem aktu za delovno skupino določili izrecno nalogo sprejemanja „pojasnjevalnih priporočil“. Te alternativne rešitve bi zagotovile močnejšo vlogo stališč delovne skupine, tudi pred sodišči. |
| --- | --- |

146.

ENVP priporoča rešitve, ki bi zagotovile večjo avtorirativnost mnenj delovne skupine, ne da bi se znatno spremenil način njenega delovanja. Predlaga vključitev obveznosti, ki od organov za varstvo podatkov in Komisije zahteva, da dosledno upoštevajo mnenja in skupna stališča, ki jih sprejme delovna skupina, v skladu z modelom, sprejetim za stališča Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) (56). Poleg tega bi lahko v novem pravnem aktu za delovno skupino določili izrecno nalogo sprejemanja „pojasnjevalnih priporočil“. Te alternativne rešitve bi zagotovile močnejšo vlogo stališč delovne skupine, tudi pred sodišči.

10.4   Usklajeno izvrševanje, ki ga izvaja delovna skupina

| 147. | V skladu s sedanjim okvirom je izvrševanje zakonodaje o varstvu podatkov v državah članicah prepuščeno 27 organom za varstvo podatkov, pri čemer je zelo malo usklajevanja glede obravnave posebnih primerov. V primerih, ki vključujejo več kot eno državo članico ali imajo jasno svetovno razsežnost, to pomeni večje stroške za podjetja, ki se morajo za isto dejavnost ukvarjati z različnimi javnimi organi, kar povečuje tveganje za nedosledno uporabo: v izjemnih primerih lahko namreč en organ za varstvo podatkov iste postopke obdelave šteje za zakonite, drugi organ za varstvo podatkov pa za prepovedane. |
| --- | --- |

147.

V skladu s sedanjim okvirom je izvrševanje zakonodaje o varstvu podatkov v državah članicah prepuščeno 27 organom za varstvo podatkov, pri čemer je zelo malo usklajevanja glede obravnave posebnih primerov. V primerih, ki vključujejo več kot eno državo članico ali imajo jasno svetovno razsežnost, to pomeni večje stroške za podjetja, ki se morajo za isto dejavnost ukvarjati z različnimi javnimi organi, kar povečuje tveganje za nedosledno uporabo: v izjemnih primerih lahko namreč en organ za varstvo podatkov iste postopke obdelave šteje za zakonite, drugi organ za varstvo podatkov pa za prepovedane.

| 148. | V nekaterih primerih gre za strateško razsežnost, ki jo je treba obravnavati centralizirano. Delovna skupina iz člena 29 podpira ukrepe usklajevanja in izvrševanja med organi za varstvo podatkov (57) v zvezi s pomembnimi vprašanji varstva podatkov s takimi mednarodnimi posledicami. Tak primer so bila socialna omrežja in spletni iskalniki (58) ter usklajeni pregledi, ki se izvajajo v različnih državah članicah na področju telekomunikacij in zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

148.

V nekaterih primerih gre za strateško razsežnost, ki jo je treba obravnavati centralizirano. Delovna skupina iz člena 29 podpira ukrepe usklajevanja in izvrševanja med organi za varstvo podatkov (57) v zvezi s pomembnimi vprašanji varstva podatkov s takimi mednarodnimi posledicami. Tak primer so bila socialna omrežja in spletni iskalniki (58) ter usklajeni pregledi, ki se izvajajo v različnih državah članicah na področju telekomunikacij in zdravstvenega zavarovanja.

| 149. | Vendar pa so izvršilni ukrepi, ki jih delovna skupina lahko izvaja v skladu s sedanjim okvirom, omejeni. Delovna skupina lahko sprejme skupna stališča, ni pa instrumenta, ki bi zagotovil, da se ta stališča v praksi učinkovito izvedejo. |
| --- | --- |

149.

Vendar pa so izvršilni ukrepi, ki jih delovna skupina lahko izvaja v skladu s sedanjim okvirom, omejeni. Delovna skupina lahko sprejme skupna stališča, ni pa instrumenta, ki bi zagotovil, da se ta stališča v praksi učinkovito izvedejo.

| 150. | ENVP predlaga, da se v pravni akt vključijo dodatne določbe, ki bi podprle usklajeno izvrševanje, in zlasti






  — | obveznost, ki od organov za varstvo podatkov in Komisije zahteva, da dosledno upoštevajo mnenja in skupna stališča, ki jih sprejme delovna skupina iz člena 29 (59), |
| --- | --- | --- |

150.

ENVP predlaga, da se v pravni akt vključijo dodatne določbe, ki bi podprle usklajeno izvrševanje, in zlasti

—

obveznost, ki od organov za varstvo podatkov in Komisije zahteva, da dosledno upoštevajo mnenja in skupna stališča, ki jih sprejme delovna skupina iz člena 29 (59),

| — | obveznost, ki od organov za varstvo podatkov zahteva, da tesno sodelujejo med seboj ter s Komisijo in delovno skupino iz člena 29 (60). Praktičen primer tesnega sodelovanja bi lahko bila vzpostavitev postopka, po katerem bi organi za varstvo podatkov obveščali Komisijo ali delovno skupino v primeru nacionalnih izvršilnih ukrepov s čezmejno razsežnostjo, analogno s postopkom, ki se uporablja v skladu s sedanjim okvirom v zvezi z nacionalnimi odločitvami o ustreznosti, |
| --- | --- |

—

obveznost, ki od organov za varstvo podatkov zahteva, da tesno sodelujejo med seboj ter s Komisijo in delovno skupino iz člena 29 (60). Praktičen primer tesnega sodelovanja bi lahko bila vzpostavitev postopka, po katerem bi organi za varstvo podatkov obveščali Komisijo ali delovno skupino v primeru nacionalnih izvršilnih ukrepov s čezmejno razsežnostjo, analogno s postopkom, ki se uporablja v skladu s sedanjim okvirom v zvezi z nacionalnimi odločitvami o ustreznosti,

| — | določitev pravil glasovanja, da bi se povečala zavezanost organov za varstvo podatkov k izvajanju odločitev delovne skupine. Lahko bi določili, da je za delovno skupino predvideno soglasno odločanje, če pa ne more doseči soglasja, odloča le s kvalificirano večino. Poleg tega bi lahko v uvodni izjavi predvideli, da za organe za varstvo podatkov, ki glasujejo za neki dokument, velja obveznost ali zaveza politike, da ga izvedejo na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

—

določitev pravil glasovanja, da bi se povečala zavezanost organov za varstvo podatkov k izvajanju odločitev delovne skupine. Lahko bi določili, da je za delovno skupino predvideno soglasno odločanje, če pa ne more doseči soglasja, odloča le s kvalificirano večino. Poleg tega bi lahko v uvodni izjavi predvideli, da za organe za varstvo podatkov, ki glasujejo za neki dokument, velja obveznost ali zaveza politike, da ga izvedejo na nacionalni ravni.

| 151. | ENVP opozarja na nevarnosti uvedbe strožjih ukrepov, kot je zavezujoč učinek stališč delovne skupine iz člena 29. To bi ogrozilo neodvisen status posameznih organov za varstvo podatkov, ki ga morajo države članice zagotoviti v skladu z nacionalno zakonodajo. Če bodo imele odločitve delovne skupine neposreden učinek na tretje strani, kot so upravljavci podatkov, je treba predvideti nove postopke, vključno z zaščitnimi ukrepi, kot sta preglednost in pravno varstvo z možnostjo pritožbe pred Sodiščem Evropske unije. |
| --- | --- |

151.

ENVP opozarja na nevarnosti uvedbe strožjih ukrepov, kot je zavezujoč učinek stališč delovne skupine iz člena 29. To bi ogrozilo neodvisen status posameznih organov za varstvo podatkov, ki ga morajo države članice zagotoviti v skladu z nacionalno zakonodajo. Če bodo imele odločitve delovne skupine neposreden učinek na tretje strani, kot so upravljavci podatkov, je treba predvideti nove postopke, vključno z zaščitnimi ukrepi, kot sta preglednost in pravno varstvo z možnostjo pritožbe pred Sodiščem Evropske unije.

10.5   Sodelovanje med ENVP in delovno skupino

| 152. | Natančno bi lahko določili tudi način sodelovanja med ENVP in delovno skupino. ENVP je član delovne skupine in v njenem okviru prispeva k stališčem o glavnih strateških razvojih dogodkov v EU, pri tem pa zagotavlja skladnost s svojimi stališči. ENVP ugotavlja, da se povečuje število vprašanj v zvezi z zasebnostjo, in sicer v zasebnem in javnem sektorju, kar ima v številnih državah članicah posledice na nacionalni ravni, pri tem pa ima posebno vlogo delovna skupina. |
| --- | --- |

152.

Natančno bi lahko določili tudi način sodelovanja med ENVP in delovno skupino. ENVP je član delovne skupine in v njenem okviru prispeva k stališčem o glavnih strateških razvojih dogodkov v EU, pri tem pa zagotavlja skladnost s svojimi stališči. ENVP ugotavlja, da se povečuje število vprašanj v zvezi z zasebnostjo, in sicer v zasebnem in javnem sektorju, kar ima v številnih državah članicah posledice na nacionalni ravni, pri tem pa ima posebno vlogo delovna skupina.

| 153. | Dopolnilna naloga ENVP je svetovanje o razvoju dogodkov v EU in to nalogo je treba ohraniti. ENVP kot evropski organ izvaja to svetovalno nalogo institucijam EU enako, kot organi za varstvo podatkov svetujejo svojim vladam. |
| --- | --- |

153.

Dopolnilna naloga ENVP je svetovanje o razvoju dogodkov v EU in to nalogo je treba ohraniti. ENVP kot evropski organ izvaja to svetovalno nalogo institucijam EU enako, kot organi za varstvo podatkov svetujejo svojim vladam.

| 154. | ENVP in delovna skupina delujeta z različnih vidikov, vendar se pri tem dopolnjujeta. Zaradi teh razlogov obstaja potreba po ohranitvi in morda celo izboljšanju usklajevanja med delovno skupino in ENVP, da bi zagotovili, da skupaj delujeta na področju glavnih vprašanj varstva podatkov, na primer z rednim usklajevanjem obravnavanih tem (61) in zagotavljanjem preglednosti v zvezi z vprašanji, ki imajo bolj nacionalno ali posebno EU-razsežnost. |
| --- | --- |

154.

ENVP in delovna skupina delujeta z različnih vidikov, vendar se pri tem dopolnjujeta. Zaradi teh razlogov obstaja potreba po ohranitvi in morda celo izboljšanju usklajevanja med delovno skupino in ENVP, da bi zagotovili, da skupaj delujeta na področju glavnih vprašanj varstva podatkov, na primer z rednim usklajevanjem obravnavanih tem (61) in zagotavljanjem preglednosti v zvezi z vprašanji, ki imajo bolj nacionalno ali posebno EU-razsežnost.

| 155. | Usklajevanje v veljavni Direktivi ni omenjeno iz preprostega razloga, ker ENVP v času sprejetja Direktive ni obstajal, vendar so po šestih letih obstoja vidni dopolnjujoči se elementi med ENVP in delovno skupino, ki bi jih lahko formalno priznali. ENVP poudarja, da je v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 njegova dolžnost sodelovati z nacionalnimi organi za varstvo podatkov in se vključiti v dejavnosti delovne skupine. ENVP priporoča, da se sodelovanje izrecno navede v novem pravnem aktu in da se ga po potrebi strukturira, na primer z določitvijo postopka za sodelovanje. |
| --- | --- |

155.

Usklajevanje v veljavni Direktivi ni omenjeno iz preprostega razloga, ker ENVP v času sprejetja Direktive ni obstajal, vendar so po šestih letih obstoja vidni dopolnjujoči se elementi med ENVP in delovno skupino, ki bi jih lahko formalno priznali. ENVP poudarja, da je v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 njegova dolžnost sodelovati z nacionalnimi organi za varstvo podatkov in se vključiti v dejavnosti delovne skupine. ENVP priporoča, da se sodelovanje izrecno navede v novem pravnem aktu in da se ga po potrebi strukturira, na primer z določitvijo postopka za sodelovanje.

10.6   Sodelovanje med ENVP in organi za varstvo podatkov pri nadzoru sistemov EU

| 156. | Ti vidiki veljajo tudi za področja, na katerih mora biti nadzor usklajen med evropsko in nacionalno ravnjo. To velja za organe EU, ki obdelujejo znatne količine podatkov, ki jih zagotavljajo nacionalni organi, ali za velike informacijske sisteme z evropsko in nacionalno razsežnostjo. |
| --- | --- |

156.

Ti vidiki veljajo tudi za področja, na katerih mora biti nadzor usklajen med evropsko in nacionalno ravnjo. To velja za organe EU, ki obdelujejo znatne količine podatkov, ki jih zagotavljajo nacionalni organi, ali za velike informacijske sisteme z evropsko in nacionalno razsežnostjo.

| 157. | Sedanji sistem nekaterih organov EU in velikih informacijskih sistemov – na primer Europol, Eurojust in schengenski informacijski sistem prve generacije (SIS) imajo skupne nadzorne organe, v katerih so predstavniki nacionalnih organov za varstvo podatkov – je ostanek medvladnega sodelovanja v času pred sprejetjem Lizbonske pogodbe in ni skladen z institucionalno strukturo EU, katere sestavni del sta zdaj Europol in Eurojust in v katero je zdaj vključen tudi „schengenski pravni red“ (62). |
| --- | --- |

157.

Sedanji sistem nekaterih organov EU in velikih informacijskih sistemov – na primer Europol, Eurojust in schengenski informacijski sistem prve generacije (SIS) imajo skupne nadzorne organe, v katerih so predstavniki nacionalnih organov za varstvo podatkov – je ostanek medvladnega sodelovanja v času pred sprejetjem Lizbonske pogodbe in ni skladen z institucionalno strukturo EU, katere sestavni del sta zdaj Europol in Eurojust in v katero je zdaj vključen tudi „schengenski pravni red“ (62).

| 158. | V Sporočilu je navedeno, da bo Komisija leta 2011 začela posvetovanje z zainteresiranimi stranmi o spremembi veljavnih nadzornih sistemov. ENVP poziva Komisijo, da čim prej (v kratkem in točno določenem časovnem okviru, glej zgoraj) sprejme stališče glede razprave, ki poteka o nadzoru. V tej razpravi bo ENVP sprejel naslednje stališče. |
| --- | --- |

158.

V Sporočilu je navedeno, da bo Komisija leta 2011 začela posvetovanje z zainteresiranimi stranmi o spremembi veljavnih nadzornih sistemov. ENVP poziva Komisijo, da čim prej (v kratkem in točno določenem časovnem okviru, glej zgoraj) sprejme stališče glede razprave, ki poteka o nadzoru. V tej razpravi bo ENVP sprejel naslednje stališče.

| 159. | Kot izhodiščno točko je treba zagotoviti, da vsi nadzorni organi izpolnjujejo nujna merila glede neodvisnosti, sredstev in izvršilnih pooblastil. Nato je treba zagotoviti, da se upoštevajo vidiki ter strokovno znanje in izkušnje na ravni EU. To pomeni, da mora potekati sodelovanje ne le med nacionalnimi organi, temveč tudi z evropskim organom za varstvo podatkov (trenutno je to ENVP). ENVP meni, da je treba uporabiti model, ki izpolnjuje te zahteve (63). |
| --- | --- |

159.

Kot izhodiščno točko je treba zagotoviti, da vsi nadzorni organi izpolnjujejo nujna merila glede neodvisnosti, sredstev in izvršilnih pooblastil. Nato je treba zagotoviti, da se upoštevajo vidiki ter strokovno znanje in izkušnje na ravni EU. To pomeni, da mora potekati sodelovanje ne le med nacionalnimi organi, temveč tudi z evropskim organom za varstvo podatkov (trenutno je to ENVP). ENVP meni, da je treba uporabiti model, ki izpolnjuje te zahteve (63).

| 160. | V zadnjih letih se je razvil model „usklajenega nadzora“. Ta model nadzora, ki zdaj deluje v sistemu Eurodac in delih Carinskega informacijskega sistema, bo kmalu razširjen na Vizumski informacijski sistem (VIS) in schengenski informacijski sistem druge generacije (SIS II). Ta model ima tri plasti: (1) nadzor na nacionalni ravni zagotavljajo organi za varstvo podatkov; (2) nadzor na ravni EU zagotavlja ENVP; (3) usklajevanje se zagotavlja z rednimi sestanki, ki jih skliče ENVP, ki ima v tem mehanizmu usklajevanja vlogo sekretariata. Ta model se je izkazal za uspešnega in učinkovitega in ga je treba v prihodnosti predvideti za druge informacijske sisteme. |
| --- | --- |

160.

V zadnjih letih se je razvil model „usklajenega nadzora“. Ta model nadzora, ki zdaj deluje v sistemu Eurodac in delih Carinskega informacijskega sistema, bo kmalu razširjen na Vizumski informacijski sistem (VIS) in schengenski informacijski sistem druge generacije (SIS II). Ta model ima tri plasti: (1) nadzor na nacionalni ravni zagotavljajo organi za varstvo podatkov; (2) nadzor na ravni EU zagotavlja ENVP; (3) usklajevanje se zagotavlja z rednimi sestanki, ki jih skliče ENVP, ki ima v tem mehanizmu usklajevanja vlogo sekretariata. Ta model se je izkazal za uspešnega in učinkovitega in ga je treba v prihodnosti predvideti za druge informacijske sisteme.

C.   KAKO IZBOLJŠATI UPORABO SEDANJEGA OKVIRA?

11.   Kratkoročni vidik

| 161. | Medtem ko poteka postopek pregleda, je treba prizadevanja usmeriti v zagotavljanje polnega in učinkovitega izvajanja veljavnih pravil. Ta pravila se bodo uporabljala do sprejetja prihodnjega okvira in njegovega prenosa v nacionalne zakonodaje držav članic. V zvezi s tem se lahko opredeli več vrst ukrepov. |
| --- | --- |

161.

Medtem ko poteka postopek pregleda, je treba prizadevanja usmeriti v zagotavljanje polnega in učinkovitega izvajanja veljavnih pravil. Ta pravila se bodo uporabljala do sprejetja prihodnjega okvira in njegovega prenosa v nacionalne zakonodaje držav članic. V zvezi s tem se lahko opredeli več vrst ukrepov.

| 162. | Prvič, Komisija mora še naprej spremljati skladnost držav članic z Direktivo 95/46 in, kjer je to potrebno, uporabiti svoja pooblastila iz člena 258 PDEU. Pred kratkim so bili uvedeni postopki za ugotavljanje kršitev zaradi pomanjkljivega izvajanja člena 28 Direktive v zvezi s pogojem neodvisnosti organov za varstvo podatkov (64). Tudi na drugih področjih je treba spremljati in izvrševati popolno skladnost (65). ENVP zato pozdravlja in v celoti podpira zavezo Komisije v Sporočilu, da bo izvajala dejavno politiko glede kršitev. Poleg tega bi morala Komisija nadaljevati strukturiran dialog z državami članicami v zvezi z izvajanjem (66). |
| --- | --- |

162.

Prvič, Komisija mora še naprej spremljati skladnost držav članic z Direktivo 95/46 in, kjer je to potrebno, uporabiti svoja pooblastila iz člena 258 PDEU. Pred kratkim so bili uvedeni postopki za ugotavljanje kršitev zaradi pomanjkljivega izvajanja člena 28 Direktive v zvezi s pogojem neodvisnosti organov za varstvo podatkov (64). Tudi na drugih področjih je treba spremljati in izvrševati popolno skladnost (65). ENVP zato pozdravlja in v celoti podpira zavezo Komisije v Sporočilu, da bo izvajala dejavno politiko glede kršitev. Poleg tega bi morala Komisija nadaljevati strukturiran dialog z državami članicami v zvezi z izvajanjem (66).

| 163. | Drugič, spodbujati je treba izvrševanje na nacionalni ravni, da se zagotovi praktična uporaba pravil o varstvu podatkov, tudi v zvezi z novimi tehnološkimi pojavi in svetovnimi udeleženci. Organi za varstvo podatkov bi morali v celoti izkoristiti svoja pooblastila v zvezi s preiskovanjem in sankcioniranjem. Pomembno je tudi, da se veljavne pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, zlasti pravice do dostopa, v praksi v celoti izvajajo. |
| --- | --- |

163.

Drugič, spodbujati je treba izvrševanje na nacionalni ravni, da se zagotovi praktična uporaba pravil o varstvu podatkov, tudi v zvezi z novimi tehnološkimi pojavi in svetovnimi udeleženci. Organi za varstvo podatkov bi morali v celoti izkoristiti svoja pooblastila v zvezi s preiskovanjem in sankcioniranjem. Pomembno je tudi, da se veljavne pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, zlasti pravice do dostopa, v praksi v celoti izvajajo.

| 164. | Tretjič, zdi se, da je s kratkoročnega vidika potrebno bolj usklajeno izvrševanje. Vloga delovne skupine iz člena 29 in njenih razlagalnih dokumentov v zvezi s tem je ključna, vendar si morajo tudi organi za varstvo podatkov po najboljših močeh prizadevati, da jih uresničijo v praksi. Izogibati se je treba različnim izidom v zadevah, ki se obravnavajo na ravni EU ali svetovni ravni, ob tem pa se lahko sprejmejo in tudi morajo sprejeti skupni pristopi v okviru delovne skupine. Tudi usklajene preiskave na ravni EU, ki se izvajajo pod okriljem delovne skupine, lahko zagotovijo pomembno dodano vrednost. |
| --- | --- |

164.

Tretjič, zdi se, da je s kratkoročnega vidika potrebno bolj usklajeno izvrševanje. Vloga delovne skupine iz člena 29 in njenih razlagalnih dokumentov v zvezi s tem je ključna, vendar si morajo tudi organi za varstvo podatkov po najboljših močeh prizadevati, da jih uresničijo v praksi. Izogibati se je treba različnim izidom v zadevah, ki se obravnavajo na ravni EU ali svetovni ravni, ob tem pa se lahko sprejmejo in tudi morajo sprejeti skupni pristopi v okviru delovne skupine. Tudi usklajene preiskave na ravni EU, ki se izvajajo pod okriljem delovne skupine, lahko zagotovijo pomembno dodano vrednost.

| 165. | Četrtič, načela varstva podatkov morajo biti proaktivno „vgrajena“ v nove predpise, ki lahko vplivajo, neposredno ali posredno, na varstvo podatkov. ENVP si na ravni EU zelo prizadeva, da bi prispeval k boljši evropski zakonodaji, in taka prizadevanja so potrebna tudi na nacionalni ravni. Organi za varstvo podatkov morajo zato v celoti izkoristiti svoja svetovalna pooblastila, da bi zagotovili tak proaktivni pristop. Poleg ENVP imajo lahko tudi organi za varstvo podatkov proaktivno vlogo pri spremljanju tehnološkega razvoja. Spremljanje je pomembno z vidika zgodnjega ugotavljanja pojavljajočih se trendov, poudarjanja možnih posledic za varstvo podatkov, podpiranja prijaznih rešitev za varstvo podatkov in ozaveščanja zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

165.

Četrtič, načela varstva podatkov morajo biti proaktivno „vgrajena“ v nove predpise, ki lahko vplivajo, neposredno ali posredno, na varstvo podatkov. ENVP si na ravni EU zelo prizadeva, da bi prispeval k boljši evropski zakonodaji, in taka prizadevanja so potrebna tudi na nacionalni ravni. Organi za varstvo podatkov morajo zato v celoti izkoristiti svoja svetovalna pooblastila, da bi zagotovili tak proaktivni pristop. Poleg ENVP imajo lahko tudi organi za varstvo podatkov proaktivno vlogo pri spremljanju tehnološkega razvoja. Spremljanje je pomembno z vidika zgodnjega ugotavljanja pojavljajočih se trendov, poudarjanja možnih posledic za varstvo podatkov, podpiranja prijaznih rešitev za varstvo podatkov in ozaveščanja zainteresiranih strani.

| 166. | Končno, dejavno si je treba prizadevati za nadaljnje sodelovanje med različnimi udeleženci na mednarodni ravni. Zato je pomembno okrepiti mednarodne instrumente sodelovanja. Podpreti je treba pobude, kot so madridski standardi in prizadevanja, ki potekajo v okviru Sveta Evrope in OECD. V zvezi s tem je zelo spodbudno, da se je tudi ameriška zvezna komisija za trgovino pridružila skupini pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov in zasebnost v okviru njihove mednarodne konference. |
| --- | --- |

166.

Končno, dejavno si je treba prizadevati za nadaljnje sodelovanje med različnimi udeleženci na mednarodni ravni. Zato je pomembno okrepiti mednarodne instrumente sodelovanja. Podpreti je treba pobude, kot so madridski standardi in prizadevanja, ki potekajo v okviru Sveta Evrope in OECD. V zvezi s tem je zelo spodbudno, da se je tudi ameriška zvezna komisija za trgovino pridružila skupini pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov in zasebnost v okviru njihove mednarodne konference.

D.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SPLOŠNE UGOTOVITVE

| 167. | ENVP na splošno pozdravlja Sporočilo Komisije, saj je prepričan, da je potreben pregled sedanjega pravnega okvira za varstvo podatkov, da se zagotovi učinkovito varstvo v čedalje bolj razvijajoči se in globalizirani informacijski družbi. |
| --- | --- |

167.

ENVP na splošno pozdravlja Sporočilo Komisije, saj je prepričan, da je potreben pregled sedanjega pravnega okvira za varstvo podatkov, da se zagotovi učinkovito varstvo v čedalje bolj razvijajoči se in globalizirani informacijski družbi.

| 168. | V Sporočilu so opredeljena glavna vprašanja in izzivi. ENVP se strinja s stališčem Komisije, da bo v prihodnosti še vedno potreben trden sistem varstva podatkov, ki bo temeljil na dejstvu, da v družbi, ki doživlja temeljite spremembe, še vedno veljajo sedanja splošna načela varstva podatkov. ENVP se strinja z izjavo v Sporočilu, da so izzivi ogromni, in poudarja, da bi morale biti predlagane rešitve ustrezno ambiciozno zastavljene in okrepiti učinkovitost varstva. Zato poziva k bolj ambiciozno zastavljenemu pristopu v zvezi s številnimi vprašanji. |
| --- | --- |

168.

V Sporočilu so opredeljena glavna vprašanja in izzivi. ENVP se strinja s stališčem Komisije, da bo v prihodnosti še vedno potreben trden sistem varstva podatkov, ki bo temeljil na dejstvu, da v družbi, ki doživlja temeljite spremembe, še vedno veljajo sedanja splošna načela varstva podatkov. ENVP se strinja z izjavo v Sporočilu, da so izzivi ogromni, in poudarja, da bi morale biti predlagane rešitve ustrezno ambiciozno zastavljene in okrepiti učinkovitost varstva. Zato poziva k bolj ambiciozno zastavljenemu pristopu v zvezi s številnimi vprašanji.

| 169. | ENVP v celoti podpira celovit pristop k varstvu podatkov. Zato obžaluje, da je Sporočilo iz splošnega pravnega akta izključilo nekatera področja, kot je obdelava podatkov v institucijah in organih EU. Če bi se Komisija odločila izključiti ta področja, jo ENVP poziva, da v najkrajšem možnem času, po možnosti pa do konca leta 2011 sprejme predlog za raven EU. |
| --- | --- |

169.

ENVP v celoti podpira celovit pristop k varstvu podatkov. Zato obžaluje, da je Sporočilo iz splošnega pravnega akta izključilo nekatera področja, kot je obdelava podatkov v institucijah in organih EU. Če bi se Komisija odločila izključiti ta področja, jo ENVP poziva, da v najkrajšem možnem času, po možnosti pa do konca leta 2011 sprejme predlog za raven EU.

GLAVNI VIDIKI

| 170. | Izhodiščne točke postopka pregleda ENVP so naslednje:






  — | ureditve v zvezi z varstvom podatkov morajo čim bolj dejavno podpirati druge zakonite interese (kot so evropsko gospodarstvo, varnost posameznikov in odgovornost vlad), namesto da jih ovirajo, |
| --- | --- | --- |

170.

Izhodiščne točke postopka pregleda ENVP so naslednje:

—

ureditve v zvezi z varstvom podatkov morajo čim bolj dejavno podpirati druge zakonite interese (kot so evropsko gospodarstvo, varnost posameznikov in odgovornost vlad), namesto da jih ovirajo,

| — | splošna načela varstva podatkov se ne smejo in ne morejo spremeniti, |
| --- | --- |

—

splošna načela varstva podatkov se ne smejo in ne morejo spremeniti,

| — | eden glavnih ciljev pregleda mora biti nadaljnje usklajevanje, |
| --- | --- |

—

eden glavnih ciljev pregleda mora biti nadaljnje usklajevanje,

| — | vidik temeljnih pravic mora biti v središču pozornosti postopka pregleda. Cilj temeljne pravice je zaščititi državljane v vseh okoliščinah, |
| --- | --- |

—

vidik temeljnih pravic mora biti v središču pozornosti postopka pregleda. Cilj temeljne pravice je zaščititi državljane v vseh okoliščinah,

| — | novi pravni akt mora vključevati policijski in pravosodni sektor, |
| --- | --- |

—

novi pravni akt mora vključevati policijski in pravosodni sektor,

| — | novi pravni akt mora biti oblikovan čim bolj tehnološko nevtralno, njegov cilj pa mora biti zagotoviti dolgoročno pravno varnost. |
| --- | --- |

—

novi pravni akt mora biti oblikovan čim bolj tehnološko nevtralno, njegov cilj pa mora biti zagotoviti dolgoročno pravno varnost.

ELEMENTI NOVEGA OKVIRA

Uskladitev in poenostavitev

| 171. | ENVP pozdravlja zavezo Komisije, da bo proučila sredstva za nadaljnje usklajevanje predpisov o varstvu podatkov na ravni EU. ENVP opredeljuje področja, na katerih je potrebna nadaljnja in boljša uskladitev: opredelitve pojmov, razlogi za obdelavo podatkov, pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, mednarodni prenosi in organi za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

171.

ENVP pozdravlja zavezo Komisije, da bo proučila sredstva za nadaljnje usklajevanje predpisov o varstvu podatkov na ravni EU. ENVP opredeljuje področja, na katerih je potrebna nadaljnja in boljša uskladitev: opredelitve pojmov, razlogi za obdelavo podatkov, pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, mednarodni prenosi in organi za varstvo podatkov.

| 172. | ENVP predlaga, da se proučijo naslednje možnosti za poenostavitev in/ali zmanjšanje področja uporabe zahtev glede obveščanja:






  — | omejitev obveznosti obveščanja na posebne vrste postopkov obdelave, ki pomenijo posebne nevarnosti, |
| --- | --- | --- |

172.

ENVP predlaga, da se proučijo naslednje možnosti za poenostavitev in/ali zmanjšanje področja uporabe zahtev glede obveščanja:

—

omejitev obveznosti obveščanja na posebne vrste postopkov obdelave, ki pomenijo posebne nevarnosti,

| — | obveznost preproste prijave, v skladu s katero se morajo upravljavci prijaviti (v nasprotju z obsežno prijavo vseh postopkov obdelave podatkov), |
| --- | --- |

—

obveznost preproste prijave, v skladu s katero se morajo upravljavci prijaviti (v nasprotju z obsežno prijavo vseh postopkov obdelave podatkov),

| — | uvedba enotnega vseevropskega obrazca za obveščanje. |
| --- | --- |

—

uvedba enotnega vseevropskega obrazca za obveščanje.

| 173. | Po mnenju ENVP je uredba kot enotni akt, ki se neposredno uporablja v državah članicah, najučinkovitejši način zaščite temeljne pravice do varstva podatkov in nadaljnjega zbliževanja na notranjem trgu. |
| --- | --- |

173.

Po mnenju ENVP je uredba kot enotni akt, ki se neposredno uporablja v državah članicah, najučinkovitejši način zaščite temeljne pravice do varstva podatkov in nadaljnjega zbliževanja na notranjem trgu.

Krepitev pravic posameznikov

| 174. | ENVP podpira Sporočilo glede krepitve pravic posameznikov. Predlaga naslednje:






  — | v zakonodajo bi lahko vključili načelo preglednosti. Vendar je še pomembnejše okrepiti sedanje določbe, ki obravnavajo preglednost (kot sta sedanja člena 10 in 11 Direktive 95/46/ES), |
| --- | --- | --- |

174.

ENVP podpira Sporočilo glede krepitve pravic posameznikov. Predlaga naslednje:

—

v zakonodajo bi lahko vključili načelo preglednosti. Vendar je še pomembnejše okrepiti sedanje določbe, ki obravnavajo preglednost (kot sta sedanja člena 10 in 11 Direktive 95/46/ES),

| — | v splošni akt je treba uvesti določbo o obveščanju o kršitvah varstva osebnih podatkov, ki razširja obveznost, ki je v spremenjeni direktivi o e-zasebnosti veljala le za nekatere ponudnike, na vse upravljavce podatkov, |
| --- | --- |

—

v splošni akt je treba uvesti določbo o obveščanju o kršitvah varstva osebnih podatkov, ki razširja obveznost, ki je v spremenjeni direktivi o e-zasebnosti veljala le za nekatere ponudnike, na vse upravljavce podatkov,

| — | pojasniti je treba omejitve glede privolitve. Razmisliti je treba o razširitvi primerov, v katerih je potrebna izrecna privolitev, in sprejeti dodatna pravila za privolitev v spletnem okolju, |
| --- | --- |

—

pojasniti je treba omejitve glede privolitve. Razmisliti je treba o razširitvi primerov, v katerih je potrebna izrecna privolitev, in sprejeti dodatna pravila za privolitev v spletnem okolju,

| — | uvesti je treba dodatne pravice, kot sta prenosljivost podatkov in pravica biti pozabljen, zlasti za storitve informacijske družbe na svetovnem spletu, |
| --- | --- |

—

uvesti je treba dodatne pravice, kot sta prenosljivost podatkov in pravica biti pozabljen, zlasti za storitve informacijske družbe na svetovnem spletu,

| — | interese otrok je treba bolje zaščititi z vrsto dodatnih določb, ki so posebej namenjene zbiranju in nadaljnji obdelavi podatkov o otrocih, |
| --- | --- |

—

interese otrok je treba bolje zaščititi z vrsto dodatnih določb, ki so posebej namenjene zbiranju in nadaljnji obdelavi podatkov o otrocih,

| — | v zakonodajo EU je treba uvesti mehanizme skupinskih tožb za kršenje pravil o varstvu podatkov, da se pooblaščene subjekte pooblasti za vlaganje tožb v imenu skupin posameznikov. |
| --- | --- |

—

v zakonodajo EU je treba uvesti mehanizme skupinskih tožb za kršenje pravil o varstvu podatkov, da se pooblaščene subjekte pooblasti za vlaganje tožb v imenu skupin posameznikov.

Okrepitev obveznosti organizacij/upravljavcev

| 175. | Novi okvir mora vsebovati spodbude za upravljavce podatkov, da bi ti v svoje poslovne postopke proaktivno uvajali ukrepe za varstvo podatkov. ENVP predlaga uvedbo splošnih določb o odgovornosti in „vgrajeni zasebnosti“. Uvesti je treba tudi določbo o shemah potrjevanja zaupnosti. |
| --- | --- |

175.

Novi okvir mora vsebovati spodbude za upravljavce podatkov, da bi ti v svoje poslovne postopke proaktivno uvajali ukrepe za varstvo podatkov. ENVP predlaga uvedbo splošnih določb o odgovornosti in „vgrajeni zasebnosti“. Uvesti je treba tudi določbo o shemah potrjevanja zaupnosti.

Globalizacija in pravo, ki se uporablja

| 176. | ENVP podpira ambiciozna prizadevanja v okviru mednarodne konference pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov, usmerjena v razvoj tako imenovanih „madridskih standardov“ z namenom njihovega vključevanja v zavezujoč akt in po možnosti uvedbe medvladne konference. ENVP poziva Komisijo, da v zvezi s tem sprejme konkretne ukrepe v tesnem sodelovanju z OECD in Svetom Evrope. |
| --- | --- |

176.

ENVP podpira ambiciozna prizadevanja v okviru mednarodne konference pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov, usmerjena v razvoj tako imenovanih „madridskih standardov“ z namenom njihovega vključevanja v zavezujoč akt in po možnosti uvedbe medvladne konference. ENVP poziva Komisijo, da v zvezi s tem sprejme konkretne ukrepe v tesnem sodelovanju z OECD in Svetom Evrope.

| 177. | Novi pravni akt mora pojasniti merila za določanje prava, ki se uporablja. Zagotoviti je treba, da se podatki, ki se obdelujejo zunaj meja EU, ne izognejo pravni pristojnosti EU, če obstaja utemeljen zahtevek za uporabo prava EU. Če bi bil pravni okvir uredba, bi se v vseh državah članicah uporabljala enaka pravila, določanje prava, ki se uporablja (v EU), pa bi imelo manjši pomen. |
| --- | --- |

177.

Novi pravni akt mora pojasniti merila za določanje prava, ki se uporablja. Zagotoviti je treba, da se podatki, ki se obdelujejo zunaj meja EU, ne izognejo pravni pristojnosti EU, če obstaja utemeljen zahtevek za uporabo prava EU. Če bi bil pravni okvir uredba, bi se v vseh državah članicah uporabljala enaka pravila, določanje prava, ki se uporablja (v EU), pa bi imelo manjši pomen.

| 178. | ENVP v celoti podpira cilj zagotovitve enotnejšega in skladnejšega pristopa v razmerju do tretjih držav in mednarodnih organizacij. V pravni akt je treba vključiti zavezujoča poslovna pravila. |
| --- | --- |

178.

ENVP v celoti podpira cilj zagotovitve enotnejšega in skladnejšega pristopa v razmerju do tretjih držav in mednarodnih organizacij. V pravni akt je treba vključiti zavezujoča poslovna pravila.

Policija in pravosodje

| 179. | Celovit akt, v katerega sta vključena policija in pravosodje, lahko ponudi posebna pravila, v katerih se ustrezno upoštevajo posebnosti tega sektorja, v skladu z izjavo št. 21, ki je priložena k Lizbonski pogodbi. Uvesti je treba posebne zaščitne ukrepe, da se posameznikom, na katere se nanašajo podatki, zagotovi dodatno varstvo na področju, na katerem je obdelava osebnih podatkov po naravi bolj moteča. |
| --- | --- |

179.

Celovit akt, v katerega sta vključena policija in pravosodje, lahko ponudi posebna pravila, v katerih se ustrezno upoštevajo posebnosti tega sektorja, v skladu z izjavo št. 21, ki je priložena k Lizbonski pogodbi. Uvesti je treba posebne zaščitne ukrepe, da se posameznikom, na katere se nanašajo podatki, zagotovi dodatno varstvo na področju, na katerem je obdelava osebnih podatkov po naravi bolj moteča.

| 180. | Novi pravni okvir bi moral biti čim bolj jasen, preprost in dosleden. Izogibati se je treba različnim ureditvam, ki se uporabljajo na primer za Europol, Eurojust, SIS in Prümsko pogodbo. ENVP razume, da bo treba usklajevanje pravil iz različnih sistemov opraviti natančno in postopno. |
| --- | --- |

180.

Novi pravni okvir bi moral biti čim bolj jasen, preprost in dosleden. Izogibati se je treba različnim ureditvam, ki se uporabljajo na primer za Europol, Eurojust, SIS in Prümsko pogodbo. ENVP razume, da bo treba usklajevanje pravil iz različnih sistemov opraviti natančno in postopno.

Organi za varstvo podatkov in sodelovanje med njimi

| 181. | ENVP v celoti podpira cilj Komisije glede proučitve vprašanja statusa organov za varstvo podatkov ter glede okrepitve njihove neodvisnosti, sredstev in izvršilnih pooblastil. Priporoča naslednje:






  — | v novem pravnem aktu je treba uzakoniti osnovni pojem neodvisnosti organov za varstvo podatkov, kot ga je opredelilo Sodišče Evropske unije, |
| --- | --- | --- |

181.

ENVP v celoti podpira cilj Komisije glede proučitve vprašanja statusa organov za varstvo podatkov ter glede okrepitve njihove neodvisnosti, sredstev in izvršilnih pooblastil. Priporoča naslednje:

—

v novem pravnem aktu je treba uzakoniti osnovni pojem neodvisnosti organov za varstvo podatkov, kot ga je opredelilo Sodišče Evropske unije,

| — | v zakonodaji je treba navesti, da se organom za varstvo podatkov zagotovijo zadostna sredstva, |
| --- | --- |

—

v zakonodaji je treba navesti, da se organom za varstvo podatkov zagotovijo zadostna sredstva,

| — | organom je treba zagotoviti usklajena pooblastila v zvezi s preiskovanjem in sankcioniranjem. |
| --- | --- |

—

organom je treba zagotoviti usklajena pooblastila v zvezi s preiskovanjem in sankcioniranjem.

| 182. | ENVP predlaga nadaljnje izboljšave v delovanju delovne skupine iz člena 29, vključno z njeno neodvisnostjo in infrastrukturo. Delovni skupini je treba zagotoviti tudi zadostna sredstva in okrepljen sekretariat. |
| --- | --- |

182.

ENVP predlaga nadaljnje izboljšave v delovanju delovne skupine iz člena 29, vključno z njeno neodvisnostjo in infrastrukturo. Delovni skupini je treba zagotoviti tudi zadostna sredstva in okrepljen sekretariat.

| 183. | ENVP predlaga, da se okrepi svetovalna vloga delovne skupine z uvedbo obveznosti, ki od organov za varstvo podatkov in Komisije zahteva, da dosledno upoštevajo mnenja in skupna stališča, ki jih sprejme delovna skupina. ENVP ne podpira uvedbe zavezujočega učinka stališč delovne skupine, zlasti zaradi neodvisnega statusa posameznih organov za varstvo podatkov. Priporoča, da Komisija v novi pravni akt uvede posebne določbe za okrepitev sodelovanja z ENVP. |
| --- | --- |

183.

ENVP predlaga, da se okrepi svetovalna vloga delovne skupine z uvedbo obveznosti, ki od organov za varstvo podatkov in Komisije zahteva, da dosledno upoštevajo mnenja in skupna stališča, ki jih sprejme delovna skupina. ENVP ne podpira uvedbe zavezujočega učinka stališč delovne skupine, zlasti zaradi neodvisnega statusa posameznih organov za varstvo podatkov. Priporoča, da Komisija v novi pravni akt uvede posebne določbe za okrepitev sodelovanja z ENVP.

| 184. | ENVP poziva Komisijo, da čim prej sprejme stališče glede vprašanja nadzora organov EU in velikih informacijskih sistemov, pri čemer je treba upoštevati, da morajo vsi nadzorni organi izpolnjevati nujna merila glede neodvisnosti, zadostnih sredstev in izvršilnih pooblastil, ter zagotoviti, da se ustrezno upoštevajo vidiki na ravni EU. ENVP podpira model „usklajenega nadzora“. |
| --- | --- |

184.

ENVP poziva Komisijo, da čim prej sprejme stališče glede vprašanja nadzora organov EU in velikih informacijskih sistemov, pri čemer je treba upoštevati, da morajo vsi nadzorni organi izpolnjevati nujna merila glede neodvisnosti, zadostnih sredstev in izvršilnih pooblastil, ter zagotoviti, da se ustrezno upoštevajo vidiki na ravni EU. ENVP podpira model „usklajenega nadzora“.

Izboljšave v sedanjem sistemu:

| 185. | ENVP poziva Komisijo, da:






  — | še naprej spremlja skladnost držav članic z Direktivo 95/46/ES in, kjer je to potrebno, uporabi svoja pooblastila iz člena 258 PDEU, |
| --- | --- | --- |

185.

ENVP poziva Komisijo, da:

—

še naprej spremlja skladnost držav članic z Direktivo 95/46/ES in, kjer je to potrebno, uporabi svoja pooblastila iz člena 258 PDEU,

| — | spodbuja izvrševanje na nacionalni ravni in usklajevanje izvrševanja, |
| --- | --- |

—

spodbuja izvrševanje na nacionalni ravni in usklajevanje izvrševanja,

| — | zagotovi, da so načela varstva podatkov proaktivno vključena v nove predpise, ki lahko vplivajo, neposredno ali posredno, na varstvo podatkov, |
| --- | --- |

—

zagotovi, da so načela varstva podatkov proaktivno vključena v nove predpise, ki lahko vplivajo, neposredno ali posredno, na varstvo podatkov,

| — | si dejavno prizadeva za nadaljnje sodelovanje med različnimi udeleženci na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

—

si dejavno prizadeva za nadaljnje sodelovanje med različnimi udeleženci na mednarodni ravni.

V Bruslju, 14. januarja 2011

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  COM(2010) 609 konč.

3

(4)  Glej str. 5 Sporočila, prvi odstavek.

4

(5)  Mnenje ENVP z dne 25. julija 2007 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje Direktive o varstvu podatkov, (UL C 255, 27.10.2007, str. 1).

5

(6)  Zlasti (glej točko 77 tega mnenja): spremembe sedanjih načel niso potrebne, jasno pa je, da obstaja potreba po drugačnih upravnih ureditvah; širokega področja uporabe zakonodaje o varstvu podatkov, ki velja za vse vrste uporabe osebnih podatkov, ne bi smeli spreminjati; zakonodaja o varstvu podatkov bi morala v konkretnih primerih omogočiti uravnotežen pristop, pa tudi, da organi za varstvo podatkov lahko določijo prednostne naloge; sistem bi moral v celoti veljati za uporabo osebnih podatkov v namene kazenskega pregona, čeprav bodo morda zaradi posebnih težav na tem področju potrebni ustrezni dodatni ukrepi.

6

(7)  Dokument WP 168 (http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/docs/wpdocs/2009/wp168_en.pdf). Glavno sporočilo dokumenta je, da je zakonodajna sprememba dobra priložnost za razjasnitev nekaterih ključnih pravil in načel (na primer privolitev, preglednost), uvedbo nekaterih novih načel (na primer vgrajena zasebnost, odgovornost), okrepitev učinkovitosti s posodobitvijo ureditev (na primer z omejevanjem sedanjih zahtev glede priglasitve) in vključitev vseh v en celovit pravni okvir (vključno s policijskim in pravosodnim sodelovanjem).

7

(8)  Točke govora za tiskovno konferenco so na voljo na spletni strani ENVP: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Speeches/2010/10-11-15_Press_conf_speaking_points_PHBG_EN.pdf

8

(9)  Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje, (UL C 115, 4.5.2010, str. 1), na strani 10.

9

(10)  Konvencija Sveta Evrope št. 108 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, ETS št. 108, 28. januarja 1981.

10

(11)  Smernice OECD o varovanju zasebnosti in čezmejnem prenosu osebnih podatkov, objavljene na http://www.oecd.org

11

(12)  To pomembnost varstva podatkov in povezavo z zasebnostjo v Listini je poudarilo Sodišče v sodbi z dne 9. novembra 2010, združeni zadevi C-92/09 in C-93/09, Schecke, še neobjavljena v ZOdl.

12

Schecke

(13)  Glej mnenje ENVP z dne 18. marca 2010 o krepitvi zaupanja v informacijsko družbo s spodbujanjem varstva podatkov in zasebnosti, (UL C 280, 16.10.2010, str. 1), odst. 113.

13

(14)  Glej na primer Mnenje ENVP z dne 10. julija 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o območju svobode, varnosti in pravice za državljane, (UL C 276, 17.9.2009, str. 8).

14

(15)  Varnost je širši pojem kot fizična varnost, vendar je za ponazoritev zadevnih argumentov tukaj uporabljena v ožjem smislu.

15

(16)  Glej tudi Mnenje ENVP z dne 25. julija 2007 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje Direktive o varstvu podatkov, odst. 17, ki temelji na sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije.

16

(17)  Prim. opombo 7.

17

(18)  To mnenje je osredotočeno predvsem na nekdanji tretji steber EU (policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah), ker je nekdanji drugi steber ne le bolj zapleteno področje zakonodaje EU (kot je priznano tudi v členu 16 PDEU in členu 39 EU), temveč tudi manj pomemben za obdelavo podatkov.

18

(19)  Glej na primer Sporočilo Komisije o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) tretjim državam, COM(2010) 492 konč.

19

(20)  Direktiva 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES (UL L 105, 13.4.2006, str. 54).

20

(21)  Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL L 350, 30.12.2008, str. 60)

21

(22)  Kot je opredeljeno v sporočilu „Internet stvari – akcijski načrt za Evropo“, COM(2009) 278 konč.

22

(23)  Glej str. 14 Sporočila in oddelek 3.2.5 tega mnenja.

23

(24)  Glej tudi Mnenje ENVP z dne 24. novembra 2010 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – „Politika EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost“, točka 31.

24

(25)  Glej tudi dokument WP o prihodnosti zasebnosti (opomba 7), točke 18–21.

25

(26)  Sporočilo, str. 10.

26

(27)  Glej dokument WP o prihodnosti zasebnosti (opomba 7), točka 70. Dokument se zlasti sklicuje na določbe o odgovornosti in možnosti odškodninskih zahtevkov za nematerialno škodo.

27

(28)  Nekaj različnih pristopov je vezanih tudi na ročno vnesene podatke.

28

(29)  Glej Mnenje delovne skupine iz člena 29 1/2010 o pojmih „upravljavec“ in „obdelovalec“ (WP 169).

29

(30)  Člen 8(4) in (5) zdaj pod določenimi pogoji dovoljuje državam članicam, da določijo dodatna odstopanja v zvezi z občutljivimi podatki.

30

(31)  V zvezi s tem glej zgoraj navedeno prvo poročilo Komisije o izvajanju direktive o varstvu podatkov, str. 14.

31

(32)  Dokument WP o prihodnosti zasebnosti, odst. 87.

32

(33)  Zadeva C-518/07, Komisija proti Nemčiji, še neobjavljena v ZOdl.

33

Komisija proti Nemčiji

(34)  Prim. opombo 26.

34

(35)  Prim. opombo 26.

35

(36)  Poročilo delovne skupine iz člena 29 o obveznosti obveščanja nacionalnih nadzornih organov, čim boljšem izkoriščanju izjem in poenostavitev ter vlogi pooblaščencev za varstvo podatkov v Evropski uniji, WP 106, 2005, str. 7.

36

(37)  Glej člen 27 Uredbe, (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

37

(38)  Glej Sporočilo, str. 6.

38

(39)  Delovna skupina iz člena 29 trenutno pripravlja mnenje o „privolitvi“. Na podlagi tega mnenja bodo morda oblikovani dodatni predlogi.

39

(40)  Privolitev je običajno povezana s starostjo, pri kateri lahko otroci sklenejo pogodbene obveznosti. To je starost, ko naj bi otroci dosegli določeno raven zrelosti. Na primer španska zakonodaja zahteva privolitev staršev za zbiranje podatkov o otrocih, mlajših od 14 let. Nad to starostjo se šteje, da lahko otroci sami dajo privolitev. V Združenem kraljestvu se Zakon o varstvu podatkov ne sklicuje na določeno starost ali starostno mejo. Vendar pa lahko po razlagi organa za varstvo podatkov v Združenem kraljestvu privolitev dajo otroci, starejši od 12 let. Otroci, mlajši od 12 let, tako ne morejo sami dati privolitve, zato je za pridobivanje njihovih osebnih podatkov najprej treba pridobiti dovoljenje staršev ali skrbnikov.

40

(41)  V ZDA je v zakonu COPPA določeno, da morajo operaterji komercialnih spletnih strani ali spletnih storitev, namenjenih otrokom, mlajšim od 13 let, pridobiti privolitev staršev pred zbiranjem osebnih podatkov, in da se morajo operaterji komercialnih strani za splošno občinstvo dejansko zavedati, da so otroci posebni obiskovalci.

41

(42)  Glej tudi Mnenje ENVP z dne 25. julija 2007 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljevanju delovnega programa za boljše izvajanje Direktive o varstvu podatkov, (UL C 255, 27.10.2007, str. 10).

42

(43)  V nekaterih nacionalnih zakonodajah so že določen podobni mehanizmi.

43

(44)  Resolucija o vgrajeni zasebnosti (Resolution on Privacy by Design), sprejeta na 32. mednarodni konferenci pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov in zasebnost, Jeruzalem, 27.–29. oktober 2010.

44

(45)  Direktiva vsebuje določbe, ki v različnih razmerah posredno zahtevajo izvajanje vgrajene zasebnosti. Zlasti člen 17 določa, da morajo upravljavci podatkov izvajati ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za preprečitev nezakonite obdelave podatkov. Direktiva o e-zasebnosti je jasnejša. Člen 14.3 določa, da „kadar je potrebno, se lahko sprejmejo ukrepi, ki zagotovijo, da je terminalska oprema zgrajena na način, ki je združljiv s pravico uporabnikov do varstva in nadzora uporabe njihovih osebnih podatkov, v skladu z Direktivo 1999/5/ES in Sklepom Sveta 87/95/EGS z dne 22. decembra 1986 o standardizaciji na področju informacijske tehnike/tehnologije in komunikacij“.

45

(46)  V sedanjem okviru uvodna izjava 46 spodbuja upravljavce, da izvajajo take ukrepe, seveda pa nima zavezujočega učinka.

46

(47)  Kot se predlaga v Resoluciji o mednarodnih standardih (Resolution on International Standards), sprejeti na 32. mednarodni konferenci pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov in zasebnost, Jeruzalem, 27.–29. oktober 2010.

47

(48)  Mnenje 8/2010 delovne skupine iz člena 29 o pravu, ki se uporablja, WP 179.

48

(49)  O mednarodnih prenosih glej tudi poglavje 8 tega mnenja.

49

(50)  V zvezi s tem glej Mnenje ENVP z dne 30. septembra 2010 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Pregled upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice“, odst. 9–19.

50

(51)  Glej oddelek 3.2.5 zgoraj.

51

(52)  To je trenutno omejeno področje uporabe Okvirnega sklepa 2008/977.

52

(53)  V zvezi s tem glej dokument WP o prihodnosti zasebnosti, točka 112.

53

(54)  Zadeva C-518/07, Komisija proti Nemčiji, še neobjavljena v ZOdl.

54

Komisija proti Nemčiji

(55)  Glej na primer člen 43(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki vsebuje tako zahtevo za ENVP.

55

(56)  Uredba (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada, (UL L 337, 18.12.2009, str. 1).

56

(57)  Evropska konferenca pooblaščencev za varstvo osebnih podatkov je poleg delovne skupine iz člena 29 pred približno desetimi leti ustanovila stalno delavnico, katere namen je usklajeno obravnavati čezmejne pritožbe. Čeprav ta delavnica nesporno prinaša dodano vrednost v smislu izmenjave med osebjem organov za varstvo podatkov in zagotavlja zanesljivo mrežo kontaktnih točk, se ne more šteti za mehanizem usklajevanja pri odločanju.

57

(58)  Glej dopisa delovne skupine iz člena 29 z dne 12. maja 2010 in 26. maja 2010, objavljena na spletni strani delovne skupine iz člena 29 (http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/wpdocs/2010-others_en.htm).

58

(59)  Kot je navedeno zgoraj, je podobna obveznost določena v Uredbi (ES) št. 1211/2009, ki določa vlogo Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC).

59

(60)  V zvezi s tem glej člen 3 zgoraj navedene Uredbe (ES) št. 1211/2009.

60

(61)  Na primer na podlagi letno objavljenega seznama zakonodajnih dejavnosti, ki se redno posodablja in je na voljo na spletni strani ENVP.

61

(62)  V skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 je dolžnost ENVP, da sodeluje s temi organi.

62

(63)  V modelu za Eurojust je treba upoštevati še, da se pri nadzoru varstva podatkov upošteva neodvisnost sodstva, kadar Eurojust obdeluje podatke v kazenskih postopkih.

63

(64)  Glej zgoraj navedeno zadevo C-518/07 in sporočilo za javnost Komisije z dne 28. oktobra 2010 (IP/10/1430).

64

(65)  Komisija je začela postopek za ugotavljanje kršitev proti Združenemu kraljestvu v zvezi z domnevno kršitvijo različnih določb o varstvu podatkov, vključno z zahtevo po zaupnosti elektronskih komunikacij v zvezi z vedenjskim oglaševanjem. Glej sporočilo za javnost Komisije z dne 9. aprila 2009 (IP/09/570).

65

(66)  Glej zgoraj navedeno prvo poročilo Komisije o izvajanju direktive o varstvu podatkov, str. 22 in naslednje.

66

---

| 22.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/24

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi podatkov iz evidence podatkov o potnikih za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj

2011/C 181/02

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter zlasti členov 7 in 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju zaprosila za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

I.1   Posvetovanje z ENVP

| 1. | Komisija je 2. februarja 2011 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi podatkov iz evidence podatkov o potnikih za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: predlog) (3). Predlog je bil istega dne posredovan ENVP v posvetovanje. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 2. februarja 2011 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi podatkov iz evidence podatkov o potnikih za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj (v nadaljnjem besedilu: predlog) (3). Predlog je bil istega dne posredovan ENVP v posvetovanje.

| 2. | ENVP je zadovoljen, da se je Komisija posvetovala z njim. Že pred sprejetjem predloga je imel možnost podati neuradne pripombe. Nekatere od njih so bile upoštevane v predlogu, in ENVP ugotavlja, da so bili na splošno zaščitni ukrepi za varstvo podatkov v predlogu okrepljeni. Kljub temu pa še vedno ostaja zaskrbljenost v zvezi s številnimi vprašanji, še posebej v zvezi z obsegom in nameni zbiranja osebnih podatkov. |
| --- | --- |

2.

ENVP je zadovoljen, da se je Komisija posvetovala z njim. Že pred sprejetjem predloga je imel možnost podati neuradne pripombe. Nekatere od njih so bile upoštevane v predlogu, in ENVP ugotavlja, da so bili na splošno zaščitni ukrepi za varstvo podatkov v predlogu okrepljeni. Kljub temu pa še vedno ostaja zaskrbljenost v zvezi s številnimi vprašanji, še posebej v zvezi z obsegom in nameni zbiranja osebnih podatkov.

I.2   Predlog in njegovo ozadje

| 3. | Razprave o morebitni evidenci podatkov o potnikih v EU so potekale od leta 2007, ko je Komisija sprejela predlog okvirnega sklepa Sveta o tem vprašanju (4). Glavni namen evidence podatkov o potnikih EU je vzpostavitev sistema, ki letalske prevoznike, ki opravljajo mednarodne lete med EU in tretjimi državami, zavezuje, da podatke o vseh potnikih posredujejo pristojnim organom za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in kazenski pregon terorističnih dejanj in hujših kaznivih dejanj. Podatke bi centralizirale in analizirale enote za informacije o potnikih, rezultati analize pa bi se posredovali pristojnim nacionalnim organom v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

3.

Razprave o morebitni evidenci podatkov o potnikih v EU so potekale od leta 2007, ko je Komisija sprejela predlog okvirnega sklepa Sveta o tem vprašanju (4). Glavni namen evidence podatkov o potnikih EU je vzpostavitev sistema, ki letalske prevoznike, ki opravljajo mednarodne lete med EU in tretjimi državami, zavezuje, da podatke o vseh potnikih posredujejo pristojnim organom za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in kazenski pregon terorističnih dejanj in hujših kaznivih dejanj. Podatke bi centralizirale in analizirale enote za informacije o potnikih, rezultati analize pa bi se posredovali pristojnim nacionalnim organom v vsaki državi članici.

| 4. | ENVP je od leta 2007 pozorno spremljal napredek v zvezi z morebitno evidenco podatkov o potnikih EU in razvoj v zvezi z evidencami podatkov o potnikih v tretjih državah. 20. decembra 2007 je ENVP sprejel mnenje o tem predlogu Komisije (5). Ob številnih drugih priložnostih so bile podane skladne pripombe o vprašanju skladnosti obdelave podatkov o potnikih za potrebe kazenskega pregona z načeloma potrebnosti in sorazmernosti ter drugimi bistvenimi zaščitnimi ukrepi za varstvo podatkov. Te je podal ne samo ENVP, ampak tudi delovna skupina iz člena 29 (6). |
| --- | --- |

4.

ENVP je od leta 2007 pozorno spremljal napredek v zvezi z morebitno evidenco podatkov o potnikih EU in razvoj v zvezi z evidencami podatkov o potnikih v tretjih državah. 20. decembra 2007 je ENVP sprejel mnenje o tem predlogu Komisije (5). Ob številnih drugih priložnostih so bile podane skladne pripombe o vprašanju skladnosti obdelave podatkov o potnikih za potrebe kazenskega pregona z načeloma potrebnosti in sorazmernosti ter drugimi bistvenimi zaščitnimi ukrepi za varstvo podatkov. Te je podal ne samo ENVP, ampak tudi delovna skupina iz člena 29 (6).

| 5. | Glavno vprašanje, na katero je ENVP nenehno opozarjal, se osredotoča na utemeljitev potrebe po evropski evidenci podatkov o potnikih poleg številnih drugih instrumentov, ki omogočajo obdelavo osebnih podatkov za namene kazenskega pregona. |
| --- | --- |

5.

Glavno vprašanje, na katero je ENVP nenehno opozarjal, se osredotoča na utemeljitev potrebe po evropski evidenci podatkov o potnikih poleg številnih drugih instrumentov, ki omogočajo obdelavo osebnih podatkov za namene kazenskega pregona.

| 6. | ENVP priznava opazne izboljšave v zvezi z varovanjem podatkov v sedanjem predlogu glede na prejšnjo različico, o kateri je podal mnenje. Te izboljšave so zlasti povezane s področjem uporabe predloga, opredelitvijo vlog različnih zainteresiranih strani (enote za informacije o potnikih), izključitvijo obdelave občutljivih podatkov, prehoda na sistem "push" brez prehodnega obdobja (7) ter omejitvijo hrambe podatkov. |
| --- | --- |

6.

ENVP priznava opazne izboljšave v zvezi z varovanjem podatkov v sedanjem predlogu glede na prejšnjo različico, o kateri je podal mnenje. Te izboljšave so zlasti povezane s področjem uporabe predloga, opredelitvijo vlog različnih zainteresiranih strani (enote za informacije o potnikih), izključitvijo obdelave občutljivih podatkov, prehoda na sistem "push" brez prehodnega obdobja (7) ter omejitvijo hrambe podatkov.

| 7. | ENVP pozdravlja tudi napredek pri oceni učinka, v kateri so obravnavani razlogi za evidenco podatkov o potnikih EU. Kljub jasni želji po pojasnitvi potrebe po evidenci ENVP v teh novih utemeljitvah še vedno ne najde prepričljive podlage za vzpostavitev evidence, še posebno v zvezi z obsežnim „predhodnim ocenjevanjem“ vseh potnikov. Potrebnost in sorazmernost bosta obravnavani v poglavju II, v poglavju III pa bodo obravnavani bolj posebni vidiki predloga. |
| --- | --- |

7.

ENVP pozdravlja tudi napredek pri oceni učinka, v kateri so obravnavani razlogi za evidenco podatkov o potnikih EU. Kljub jasni želji po pojasnitvi potrebe po evidenci ENVP v teh novih utemeljitvah še vedno ne najde prepričljive podlage za vzpostavitev evidence, še posebno v zvezi z obsežnim „predhodnim ocenjevanjem“ vseh potnikov. Potrebnost in sorazmernost bosta obravnavani v poglavju II, v poglavju III pa bodo obravnavani bolj posebni vidiki predloga.

II.   POTREBNOST IN SORAZMERNOST PREDLOGA

II.1   Predhodne pripombe o potrebnosti in sorazmernosti

| 8. | Dokaz potrebnosti in sorazmernosti obdelave podatkov je osnovni predpogoj za oblikovanje evidence podatkov o potnikih. ENVP je že prej vztrajal, zlasti pri morebitnem pregledu Direktive 2006/24/ES („direktiva o hrambi podatkov“), pri dejstvu, da bi potreba po obdelavi ali shranjevanju velike količine podatkov morala temeljiti na jasno dokazanem odnosu med uporabo in rezultati ter omogočati oceno conditio sine qua non, ali bi bilo mogoče primerljive dokaze doseči z drugimi sredstvi, ki manj posegajo v zasebnost (8). |
| --- | --- |

8.

Dokaz potrebnosti in sorazmernosti obdelave podatkov je osnovni predpogoj za oblikovanje evidence podatkov o potnikih. ENVP je že prej vztrajal, zlasti pri morebitnem pregledu Direktive 2006/24/ES („direktiva o hrambi podatkov“), pri dejstvu, da bi potreba po obdelavi ali shranjevanju velike količine podatkov morala temeljiti na jasno dokazanem odnosu med uporabo in rezultati ter omogočati oceno conditio sine qua non, ali bi bilo mogoče primerljive dokaze doseči z drugimi sredstvi, ki manj posegajo v zasebnost (8).

| 9. | Za utemeljitev evidence predlog in še posebno njegova ocena učinka vsebujeta obsežno dokumentacijo in pravne argumente, s katerimi naj bi bilo dokazano, da je evidenca potrebna in da izpolnjuje zahteve za varstvo podatkov. Predlog to še presega in navaja, da prinaša dodano vrednost, ker usklajuje standarde za varovanje podatkov. |
| --- | --- |

9.

Za utemeljitev evidence predlog in še posebno njegova ocena učinka vsebujeta obsežno dokumentacijo in pravne argumente, s katerimi naj bi bilo dokazano, da je evidenca potrebna in da izpolnjuje zahteve za varstvo podatkov. Predlog to še presega in navaja, da prinaša dodano vrednost, ker usklajuje standarde za varovanje podatkov.

| 10. | ENVP po analizi teh elementov meni, da predlog s sedanjo vsebino ne izpolnjuje zahtev po potrebnosti in sorazmernosti, ki ju določajo člen 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 8 EKČP in člen 16 PDEU. To mnenje je utemeljeno v naslednjih odstavkih. |
| --- | --- |

10.

ENVP po analizi teh elementov meni, da predlog s sedanjo vsebino ne izpolnjuje zahtev po potrebnosti in sorazmernosti, ki ju določajo člen 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 8 EKČP in člen 16 PDEU. To mnenje je utemeljeno v naslednjih odstavkih.

II.2   Dokumenti in statistični podatki, ki jih je predložila Komisija

| 11. | ENVP ugotavlja, da ocena učinka vsebuje obširne razlage in statistične podatke za utemeljitev predloga. Vendar pa ti elementi niso prepričljivi. Kot primer je navedeno, da je v opisu nevarnosti terorizma in hujših kaznivih dejanj v oceni učinka in obrazložitvenem memorandumu predloga (9) za leto 2007 je naveden podatek o 14 000 kaznivih dejanjih na 100 000 prebivalcev v državah članicah. Čeprav je ta številka ogromna, podatki niso razdeljeni po vrstah zločinov, zato ne morejo utemeljevati predloga, ki se osredotoča samo na boj proti omejeni vrsti hujših, mednarodnih kaznivih dejanj in terorizmu. Kot drug primer so v poročilu navedene „težave“ z nedovoljenimi drogami, ne da bi bili statistični podatki povezani z zadevno vrsto tihotapljenja nedovoljenih drog, kar po mnenju ENVP ni veljavno sklicevanje. Enako velja za navedbe o posledicah kaznivih dejanj, kjer sta navedena „vrednost ukradenega premoženja“ ter psihološki in fizični vpliv na žrtve, kar niso podatki, ki bi bili neposredno povezani z namenom predloga. |
| --- | --- |

11.

ENVP ugotavlja, da ocena učinka vsebuje obširne razlage in statistične podatke za utemeljitev predloga. Vendar pa ti elementi niso prepričljivi. Kot primer je navedeno, da je v opisu nevarnosti terorizma in hujših kaznivih dejanj v oceni učinka in obrazložitvenem memorandumu predloga (9) za leto 2007 je naveden podatek o 14 000 kaznivih dejanjih na 100 000 prebivalcev v državah članicah. Čeprav je ta številka ogromna, podatki niso razdeljeni po vrstah zločinov, zato ne morejo utemeljevati predloga, ki se osredotoča samo na boj proti omejeni vrsti hujših, mednarodnih kaznivih dejanj in terorizmu. Kot drug primer so v poročilu navedene „težave“ z nedovoljenimi drogami, ne da bi bili statistični podatki povezani z zadevno vrsto tihotapljenja nedovoljenih drog, kar po mnenju ENVP ni veljavno sklicevanje. Enako velja za navedbe o posledicah kaznivih dejanj, kjer sta navedena „vrednost ukradenega premoženja“ ter psihološki in fizični vpliv na žrtve, kar niso podatki, ki bi bili neposredno povezani z namenom predloga.

| 12. | Kot zadnji primer ocena učinka navaja, da je Belgija „poročala, da je 95 % vseh zasegov drog leta 2009 temeljilo izključno ali v odločujoči meri na obdelavi podatkov PNR“. Vendar pa je treba poudariti, da Belgija (še) nima vzpostavljene sistematične evidence podatkov o potnikih, ki bi bila primerljiva z evidenco, predvideno v predlogu. To bi lahko pomenilo, da so podatki o potnikih lahko uporabni v ciljnih primerih, česar pa ENVP ne zanika. Namesto tega prav obširno zbiranje za sistematično oceno vseh potnikov vzbuja resna vprašanja glede varstva podatkov. |
| --- | --- |

12.

Kot zadnji primer ocena učinka navaja, da je Belgija „poročala, da je 95 % vseh zasegov drog leta 2009 temeljilo izključno ali v odločujoči meri na obdelavi podatkov PNR“. Vendar pa je treba poudariti, da Belgija (še) nima vzpostavljene sistematične evidence podatkov o potnikih, ki bi bila primerljiva z evidenco, predvideno v predlogu. To bi lahko pomenilo, da so podatki o potnikih lahko uporabni v ciljnih primerih, česar pa ENVP ne zanika. Namesto tega prav obširno zbiranje za sistematično oceno vseh potnikov vzbuja resna vprašanja glede varstva podatkov.

| 13. | ENVP meni, da ni bilo zagotovljene dovolj ustrezne in natančne dokumentacije o ozadju, ki bi dokazala potrebnost tega instrumenta. |
| --- | --- |

13.

ENVP meni, da ni bilo zagotovljene dovolj ustrezne in natančne dokumentacije o ozadju, ki bi dokazala potrebnost tega instrumenta.

II.3   Pogoji za omejevanje temeljne pravice

| 14. | Čeprav se v dokumentu ugotavlja, da ukrepi za obdelavo podatkov niso skladni z Listino, EKČP in členom 16 PDEU, je neposredno omenjena morebitna omejitev na te pravice, dokument pa se zaključi s sklepom, da „bi bili predlagani ukrepi uporabljeni v boju proti terorizmu in drugim hujšim kaznivim dejanjem, vključenim v zakonodajni akt, zato bi očitno izpolnjevali takšne zahteve, če so potrebni v demokratični družbi in izpolnjujejo načelo sorazmernosti“ (10). Vendar pa manjka jasen dokaz, da so ukrepi bistveni in da drugih možnosti, ki manj posegajo v zasebnost, ni. |
| --- | --- |

14.

Čeprav se v dokumentu ugotavlja, da ukrepi za obdelavo podatkov niso skladni z Listino, EKČP in členom 16 PDEU, je neposredno omenjena morebitna omejitev na te pravice, dokument pa se zaključi s sklepom, da „bi bili predlagani ukrepi uporabljeni v boju proti terorizmu in drugim hujšim kaznivim dejanjem, vključenim v zakonodajni akt, zato bi očitno izpolnjevali takšne zahteve, če so potrebni v demokratični družbi in izpolnjujejo načelo sorazmernosti“ (10). Vendar pa manjka jasen dokaz, da so ukrepi bistveni in da drugih možnosti, ki manj posegajo v zasebnost, ni.

| 15. | V tem smislu dejstvo, da so bili predvideni dodatni nameni, kot so izvajanje politike priseljevanja, „seznami oseb s prepovedjo letenja“ in varovanje zdravja, in na koncu niso bili vključeni zaradi dvomov o sorazmernosti, ne pomeni, da je „omejevanje“ obdelave podatkov o potnikih na hujša kazniva dejanja in terorizem dejansko sorazmerno, ker manj posega v zasebnost. Prav tako ni bila proučena možnost omejitve evidence na boj proti terorizmu brez vključitve drugih kaznivih dejanj, kakor je bilo predvideno v prejšnjih evidencah podatkov o potnikih, zlasti v prejšnji avstralski evidenci podatkov o potnikih. ENVP poudarja, da so bili v tej zgodnji evidenci, o kateri je delovna skupina iz člena 29 leta 2004 sprejela pozitivno mnenje, nameni omejeni na „identifikacijo potnikov, ki bi lahko predstavljali nevarnost terorističnih ali s terorizmom povezanih kaznivih dejanj“ (11). Avstralski sistem ni predvidel hranjenja podatkov o potnikih, razen za določene potnike, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo posebno nevarnost (12). |
| --- | --- |

15.

V tem smislu dejstvo, da so bili predvideni dodatni nameni, kot so izvajanje politike priseljevanja, „seznami oseb s prepovedjo letenja“ in varovanje zdravja, in na koncu niso bili vključeni zaradi dvomov o sorazmernosti, ne pomeni, da je „omejevanje“ obdelave podatkov o potnikih na hujša kazniva dejanja in terorizem dejansko sorazmerno, ker manj posega v zasebnost. Prav tako ni bila proučena možnost omejitve evidence na boj proti terorizmu brez vključitve drugih kaznivih dejanj, kakor je bilo predvideno v prejšnjih evidencah podatkov o potnikih, zlasti v prejšnji avstralski evidenci podatkov o potnikih. ENVP poudarja, da so bili v tej zgodnji evidenci, o kateri je delovna skupina iz člena 29 leta 2004 sprejela pozitivno mnenje, nameni omejeni na „identifikacijo potnikov, ki bi lahko predstavljali nevarnost terorističnih ali s terorizmom povezanih kaznivih dejanj“ (11). Avstralski sistem ni predvidel hranjenja podatkov o potnikih, razen za določene potnike, za katere je bilo ugotovljeno, da predstavljajo posebno nevarnost (12).

| 16. | Poleg tega v zvezi s predvidljivostjo nadzora za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obstaja dvom o tem, ali predlog Komisije izpolnjuje zahteve po trdni pravni podlagi v okviru zakonodaje EU: „ocenjevanje“ potnikov (prej imenovano „ocena tveganja“) se bo izvajalo na podlagi meril, ki se nenehno spreminjajo in niso pregledna. Kakor je bilo izrecno navedeno v besedilu, glavni namen evidence ni običajna mejna kontrola, temveč zbiranje obveščevalnih podatkov (13) in prijetje oseb, ki niso osumljenci, pred zagrešitvijo kaznivega dejanja. Razvoj takega sistema na evropski ravni, ki vključuje zbiranje podatkov o vseh potnikih in sprejemanje odločitev na podlagi neznanih in spreminjajočih se meril za ocenjevanje, vzbuja resne pomisleke v zvezi s preglednostjo in sorazmernostjo. |
| --- | --- |

16.

Poleg tega v zvezi s predvidljivostjo nadzora za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obstaja dvom o tem, ali predlog Komisije izpolnjuje zahteve po trdni pravni podlagi v okviru zakonodaje EU: „ocenjevanje“ potnikov (prej imenovano „ocena tveganja“) se bo izvajalo na podlagi meril, ki se nenehno spreminjajo in niso pregledna. Kakor je bilo izrecno navedeno v besedilu, glavni namen evidence ni običajna mejna kontrola, temveč zbiranje obveščevalnih podatkov (13) in prijetje oseb, ki niso osumljenci, pred zagrešitvijo kaznivega dejanja. Razvoj takega sistema na evropski ravni, ki vključuje zbiranje podatkov o vseh potnikih in sprejemanje odločitev na podlagi neznanih in spreminjajočih se meril za ocenjevanje, vzbuja resne pomisleke v zvezi s preglednostjo in sorazmernostjo.

| 17. | Edini namen, ki bi bil po mnenju ENVP skladen z zahtevami po preglednosti in sorazmernosti, bi bil uporaba podatkov o potnikih pri posameznih primerih, kakor je navedeno v členu 4.2(c), vendar samo ob resni in konkretni grožnji, ugotovljeni na podlagi konkretnih kazalnikov. |
| --- | --- |

17.

Edini namen, ki bi bil po mnenju ENVP skladen z zahtevami po preglednosti in sorazmernosti, bi bil uporaba podatkov o potnikih pri posameznih primerih, kakor je navedeno v členu 4.2(c), vendar samo ob resni in konkretni grožnji, ugotovljeni na podlagi konkretnih kazalnikov.

II.4   Nevarnost nenadzorovane širitve obsega dejavnosti

| 18. | Člen 4.2(b) določa, da lahko enota za informacije o potnikih izvede ocenjevanje potnikov in pri tem podatke o potnikih primerja z „ustreznimi podatkovnimi zbirkami“, kakor je navedeno v členu 4.2(b). V tej določbi ni navedeno, katere so ustrezne podatkovne zbirke, zato ukrep ni predvidljiv, kar je prav tako ena od zahtev v skladu z Listino in EKČP. V določbi se poleg tega še zastavlja vprašanje o njeni združljivosti z načelom omejitve namena: po mnenju ENVP bi morala biti izključena na primer za podatkovno zbirko, kot je Eurodac, ki je bila pripravljena za druge namene (14). Poleg tega bi to moralo biti to mogoče samo, če obstaja posebna potreba, v posebnem primeru, kadar obstaja predhodni sum o osebi po tem, ko je bilo kaznivo dejanje že storjeno. Sistematično primerjanje podatkov o potnikih s podatkovno zbirko vizumskega informacijskega sistema (15) bi bilo na primer pretirano in nesorazmerno. |
| --- | --- |

18.

Člen 4.2(b) določa, da lahko enota za informacije o potnikih izvede ocenjevanje potnikov in pri tem podatke o potnikih primerja z „ustreznimi podatkovnimi zbirkami“, kakor je navedeno v členu 4.2(b). V tej določbi ni navedeno, katere so ustrezne podatkovne zbirke, zato ukrep ni predvidljiv, kar je prav tako ena od zahtev v skladu z Listino in EKČP. V določbi se poleg tega še zastavlja vprašanje o njeni združljivosti z načelom omejitve namena: po mnenju ENVP bi morala biti izključena na primer za podatkovno zbirko, kot je Eurodac, ki je bila pripravljena za druge namene (14). Poleg tega bi to moralo biti to mogoče samo, če obstaja posebna potreba, v posebnem primeru, kadar obstaja predhodni sum o osebi po tem, ko je bilo kaznivo dejanje že storjeno. Sistematično primerjanje podatkov o potnikih s podatkovno zbirko vizumskega informacijskega sistema (15) bi bilo na primer pretirano in nesorazmerno.

II.5   Dodana vrednost predloga v zvezi z varstvom podatkov

| 19. | Zamisel, v skladu s katero bi predlog povečal varstvo podatkov z zagotavljanjem enotnih pogojev delovanja, kar zadeva pravice posameznikov, vzbuja dvom. ENVP priznava, da bi enotni standardi v EU, vključno z varovanjem podatkov, povečali pravno gotovost, če bi bili dokazani potrebnost in sorazmernost evidence. Vendar pa sedanje besedilo predloga v uvodni izjavi 28 določa, da „direktiva ne vpliva na možnost držav članic, da z nacionalno zakonodajo uredijo sistem zbiranja podatkov PNR in ravnanja z njimi za namene, ki niso navedeni v tej direktivi, niti ne nalaga obveznosti letalskim prevoznikom, ki niso določeni v Direktivi, v zvezi z notranjimi leti [...]“. |
| --- | --- |

19.

Zamisel, v skladu s katero bi predlog povečal varstvo podatkov z zagotavljanjem enotnih pogojev delovanja, kar zadeva pravice posameznikov, vzbuja dvom. ENVP priznava, da bi enotni standardi v EU, vključno z varovanjem podatkov, povečali pravno gotovost, če bi bili dokazani potrebnost in sorazmernost evidence. Vendar pa sedanje besedilo predloga v uvodni izjavi 28 določa, da „direktiva ne vpliva na možnost držav članic, da z nacionalno zakonodajo uredijo sistem zbiranja podatkov PNR in ravnanja z njimi za namene, ki niso navedeni v tej direktivi, niti ne nalaga obveznosti letalskim prevoznikom, ki niso določeni v Direktivi, v zvezi z notranjimi leti [...]“.

| 20. | Usklajevanje, ki ga prinaša predlog, je tako omejeno. Lahko zajema pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, ne pa omejitve namena. Poleg tega je mogoče sklepati, da se bodo v skladu s tem besedilom evidence podatkov o potnikih, ki se že uporabljajo na primer za boj proti nezakonitemu priseljevanju, v skladu z direktivo lahko uporabljale še naprej. |
| --- | --- |

20.

Usklajevanje, ki ga prinaša predlog, je tako omejeno. Lahko zajema pravice posameznikov, na katere se podatki nanašajo, ne pa omejitve namena. Poleg tega je mogoče sklepati, da se bodo v skladu s tem besedilom evidence podatkov o potnikih, ki se že uporabljajo na primer za boj proti nezakonitemu priseljevanju, v skladu z direktivo lahko uporabljale še naprej.

| 21. | To pomeni, da bi po eni strani še naprej ostale nekatere razlike med državami članicami, ki so že oblikovale evidence podatkov o potnikih, po drugi strani pa bi velika večina držav članic, ki podatkov o potnikih ne zbira sistematično (21 od 27 držav članic), to morala početi. ENVP meni, da s tega vidika dodana vrednost v zvezi z varstvom podatkov vzbuja zelo veliko dvomov. |
| --- | --- |

21.

To pomeni, da bi po eni strani še naprej ostale nekatere razlike med državami članicami, ki so že oblikovale evidence podatkov o potnikih, po drugi strani pa bi velika večina držav članic, ki podatkov o potnikih ne zbira sistematično (21 od 27 držav članic), to morala početi. ENVP meni, da s tega vidika dodana vrednost v zvezi z varstvom podatkov vzbuja zelo veliko dvomov.

| 22. | V nasprotju s tem so posledice uvodne izjave 28 resna kršitev načela omejitve namena. Po mnenju ENVP bi moral predlog izrecno določati, da se podatki o potnikih ne smejo uporabljati za druge namene. |
| --- | --- |

22.

V nasprotju s tem so posledice uvodne izjave 28 resna kršitev načela omejitve namena. Po mnenju ENVP bi moral predlog izrecno določati, da se podatki o potnikih ne smejo uporabljati za druge namene.

| 23. | ENVP je sprejel podoben sklep kot pri ocenjevanju direktive o hrambi podatkov: v obeh primerih brez resničnega usklajevanja ni pravne varnosti. Poleg tega postaneta dodatno zbiranje in obdelava osebnih podatkov obvezna za vse države članice, pri čemer pa resnična potreba po evidenci ni bila dokazana. |
| --- | --- |

23.

ENVP je sprejel podoben sklep kot pri ocenjevanju direktive o hrambi podatkov: v obeh primerih brez resničnega usklajevanja ni pravne varnosti. Poleg tega postaneta dodatno zbiranje in obdelava osebnih podatkov obvezna za vse države članice, pri čemer pa resnična potreba po evidenci ni bila dokazana.

II.6   Povezava s sporočilom o upravljanju informacij na območju svobode, varnosti in pravice

| 24. | ENVP poleg tega ugotavlja tudi, da je razvoj v zvezi s podatki o potnikih povezan s splošnim ocenjevanjem vseh instrumentov EU na področju upravljanja izmenjave informacij, ki ga je Komisija začela januarja 2010 in ki je bilo oblikovano v nedavnem sporočilu o pregledu upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice (16). Opaziti je mogoče jasno povezavo s sedanjo razpravo o evropski strategiji za upravljanje informacij. ENVP v zvezi s tem meni, da bi bilo treba pri oceni potrebe po evidenci podatkov o potnikih EU upoštevati rezultate sedanjega dela v zvezi z evropskim modelom za izmenjavo informacij, ki naj bi bil končan leta 2012. |
| --- | --- |

24.

ENVP poleg tega ugotavlja tudi, da je razvoj v zvezi s podatki o potnikih povezan s splošnim ocenjevanjem vseh instrumentov EU na področju upravljanja izmenjave informacij, ki ga je Komisija začela januarja 2010 in ki je bilo oblikovano v nedavnem sporočilu o pregledu upravljanja informacij na območju svobode, varnosti in pravice (16). Opaziti je mogoče jasno povezavo s sedanjo razpravo o evropski strategiji za upravljanje informacij. ENVP v zvezi s tem meni, da bi bilo treba pri oceni potrebe po evidenci podatkov o potnikih EU upoštevati rezultate sedanjega dela v zvezi z evropskim modelom za izmenjavo informacij, ki naj bi bil končan leta 2012.

| 25. | ENVP glede na to ter glede na slabosti predloga in zlasti njegovo oceno učinka meni, da v primerih, kot je ta, ko vsebina predloga vpliva na temeljne pravice do zasebnosti in varovanja podatkov, obstaja potreba po posebni oceni učinka na zasebnost in varstvo podatkov. Splošna ocena učinka ne zadostuje. |
| --- | --- |

25.

ENVP glede na to ter glede na slabosti predloga in zlasti njegovo oceno učinka meni, da v primerih, kot je ta, ko vsebina predloga vpliva na temeljne pravice do zasebnosti in varovanja podatkov, obstaja potreba po posebni oceni učinka na zasebnost in varstvo podatkov. Splošna ocena učinka ne zadostuje.

III.   POSEBNE PRIPOMBE

III.1   Obseg

| 26. | Teroristična kazniva dejanja, huda kazniva dejanja in huda mednarodna kazniva dejanja so opredeljena v členu 2 g), h) in i) predloga. ENVP pozdravlja dejstvo, da so bile opredelitve in njihov obseg izboljšani, tako da se razlikuje med hudimi kaznivimi dejanji in hudimi mednarodnimi kaznivimi dejanji. To razlikovanje je še posebno dobrodošlo, ker pomeni drugačno obdelavo osebnih podatkov in izključuje ocenjevanje glede na vnaprej določena merila pri obravnavi hudih kaznivih dejanj, ki niso mednarodna. |
| --- | --- |

26.

Teroristična kazniva dejanja, huda kazniva dejanja in huda mednarodna kazniva dejanja so opredeljena v členu 2 g), h) in i) predloga. ENVP pozdravlja dejstvo, da so bile opredelitve in njihov obseg izboljšani, tako da se razlikuje med hudimi kaznivimi dejanji in hudimi mednarodnimi kaznivimi dejanji. To razlikovanje je še posebno dobrodošlo, ker pomeni drugačno obdelavo osebnih podatkov in izključuje ocenjevanje glede na vnaprej določena merila pri obravnavi hudih kaznivih dejanj, ki niso mednarodna.

| 27. | Opredelitev hudih kaznivih dejanj pa je po mnenju ENVP še vedno preveč široka. To priznava predlog, ki določa, da lahko države članice še vedno izključijo manjša kazniva dejanja, ki jih zajema opredelitev hudih kaznivih dejanj (17), vendar ne bi bila v skladu z načelom sorazmernosti. Takšno besedilo pomeni, da lahko opredelitev v predlogu vključuje tudi manjša kazniva dejanja, katerih obdelava bi bila nesorazmerna. Kaj natančno naj bi zajemala manjša kazniva dejanja, ni jasno. Namesto da se določitev omejitve obsega uporabe prepusti državam članicam, ENVP meni, da bi morala biti v predlogu izrecno našteta kazniva dejanja, ki so zajeta, in kazniva dejanja, ki bi jih bilo treba izključiti, ker bi morala veljati za manjša in ne prestanejo preskusa sorazmernosti. |
| --- | --- |

27.

Opredelitev hudih kaznivih dejanj pa je po mnenju ENVP še vedno preveč široka. To priznava predlog, ki določa, da lahko države članice še vedno izključijo manjša kazniva dejanja, ki jih zajema opredelitev hudih kaznivih dejanj (17), vendar ne bi bila v skladu z načelom sorazmernosti. Takšno besedilo pomeni, da lahko opredelitev v predlogu vključuje tudi manjša kazniva dejanja, katerih obdelava bi bila nesorazmerna. Kaj natančno naj bi zajemala manjša kazniva dejanja, ni jasno. Namesto da se določitev omejitve obsega uporabe prepusti državam članicam, ENVP meni, da bi morala biti v predlogu izrecno našteta kazniva dejanja, ki so zajeta, in kazniva dejanja, ki bi jih bilo treba izključiti, ker bi morala veljati za manjša in ne prestanejo preskusa sorazmernosti.

| 28. | Enake dvome vzbujata možnost obdelave podatkov, povezanih s katero koli vrsto kaznivega dejanja, če je odkrita med izvajanjem ukrepov kazenskega pregona, ki je ostala odprta v členu 5(5), in možnost razširitve področja uporabe na druge namene, ki niso predvideni v predlogu, ali druge ponudnike storitev prevoza; ta možnost je omenjena v uvodni izjavi (28). |
| --- | --- |

28.

Enake dvome vzbujata možnost obdelave podatkov, povezanih s katero koli vrsto kaznivega dejanja, če je odkrita med izvajanjem ukrepov kazenskega pregona, ki je ostala odprta v členu 5(5), in možnost razširitve področja uporabe na druge namene, ki niso predvideni v predlogu, ali druge ponudnike storitev prevoza; ta možnost je omenjena v uvodni izjavi (28).

| 29. | ENVP zaradi izkušenj držav članic, ki že zbirajo podatke o notranjih poletih, skrbi tudi možnost vključitve notranjih poletov na področje uporabe Direktive, kar je predvideno v členu 17. Taka razširitev področja uporabe evidence podatkov o potnikih bi še bolj ogrozila temeljne pravice posameznikov in ne bi smela biti predvidena pred temeljito analizo, ki bi vključevala celostno oceno učinka. |
| --- | --- |

29.

ENVP zaradi izkušenj držav članic, ki že zbirajo podatke o notranjih poletih, skrbi tudi možnost vključitve notranjih poletov na področje uporabe Direktive, kar je predvideno v členu 17. Taka razširitev področja uporabe evidence podatkov o potnikih bi še bolj ogrozila temeljne pravice posameznikov in ne bi smela biti predvidena pred temeljito analizo, ki bi vključevala celostno oceno učinka.

| 30. | Če obseg področja uporabe torej ostane odprt in se državam članicam omogoči, da razširijo namen, je to v nasprotju z zahtevo, da se smejo podatki zbirati samo za določene in izrecne namene. |
| --- | --- |

30.

Če obseg področja uporabe torej ostane odprt in se državam članicam omogoči, da razširijo namen, je to v nasprotju z zahtevo, da se smejo podatki zbirati samo za določene in izrecne namene.

III.2   Enote za informacije o potnikih

| 31. | Vloga enot za informacije o potnikih in zaščitni ukrepi v zvezi z obdelavo podatkov o potnikih vzbujajo posebna vprašanja, še posebno ker enote za informacije o potnikih od letalskih družb prejemajo podatke o vseh potnikih in ker imajo v skladu z besedilom predloga široke pristojnosti za obdelovanje teh podatkov. To vključuje ocenjevanje vedênja potnikov, ki niso osumljeni nobenega kaznivega dejanja, in možnost usklajevanja podatkov o potnikih z nedoločenimi podatkovnimi zbirkami (18). ENVP ugotavlja, da so v predlogu predvideni pogoji „omejenega dostopa“, vendar meni, da ti pogoji sami ne zadostujejo glede na široke pristojnosti enot za informacije o potnikih. |
| --- | --- |

31.

Vloga enot za informacije o potnikih in zaščitni ukrepi v zvezi z obdelavo podatkov o potnikih vzbujajo posebna vprašanja, še posebno ker enote za informacije o potnikih od letalskih družb prejemajo podatke o vseh potnikih in ker imajo v skladu z besedilom predloga široke pristojnosti za obdelovanje teh podatkov. To vključuje ocenjevanje vedênja potnikov, ki niso osumljeni nobenega kaznivega dejanja, in možnost usklajevanja podatkov o potnikih z nedoločenimi podatkovnimi zbirkami (18). ENVP ugotavlja, da so v predlogu predvideni pogoji „omejenega dostopa“, vendar meni, da ti pogoji sami ne zadostujejo glede na široke pristojnosti enot za informacije o potnikih.

| 32. | Narava in sestava organa, ki je določen za enoto za informacije o potnikih, ostajata nejasni. V predlogu se omenja možnost, da se osebje lahko „napoti iz pristojnih organov javne uprave“, vendar ne daje nobenih zagotovil glede usposobljenosti in neoporečnosti osebja enot za informacije o potnikih. ENVP priporoča, da se take zahteve vključijo v besedilo Direktive in naj se upošteva občutljiva narava obdelave podatkov, ki jo bodo opravljale enote za informacije o potnikih. |
| --- | --- |

32.

Narava in sestava organa, ki je določen za enoto za informacije o potnikih, ostajata nejasni. V predlogu se omenja možnost, da se osebje lahko „napoti iz pristojnih organov javne uprave“, vendar ne daje nobenih zagotovil glede usposobljenosti in neoporečnosti osebja enot za informacije o potnikih. ENVP priporoča, da se take zahteve vključijo v besedilo Direktive in naj se upošteva občutljiva narava obdelave podatkov, ki jo bodo opravljale enote za informacije o potnikih.

| 33. | Poleg tega je v predlogu ponujena možnost, da se določi ena enota za informacije o potnikih za več držav članic. To povečuje tveganje za zlorabo in posredovanje podatkov v nasprotju s pogoji predloga. ENVP priznava, da je lahko učinkovitost, še posebno pri manjših državah članicah, razlog za združitev moči, vendar priporoča, da se v besedilo vključijo pogoji za uporabo te možnosti. Ti pogoji bi se morali nanašati na sodelovanje s pristojnimi organi in nadzor, še posebno v zvezi z organom za varstvo podatkov, ki je odgovoren za nadzor, in v zvezi z uresničevanjem pravic posameznika, na katerega se podatki nanašajo, saj je za nadzor nad eno enoto za informacije o potnikih lahko pristojnih več organov. |
| --- | --- |

33.

Poleg tega je v predlogu ponujena možnost, da se določi ena enota za informacije o potnikih za več držav članic. To povečuje tveganje za zlorabo in posredovanje podatkov v nasprotju s pogoji predloga. ENVP priznava, da je lahko učinkovitost, še posebno pri manjših državah članicah, razlog za združitev moči, vendar priporoča, da se v besedilo vključijo pogoji za uporabo te možnosti. Ti pogoji bi se morali nanašati na sodelovanje s pristojnimi organi in nadzor, še posebno v zvezi z organom za varstvo podatkov, ki je odgovoren za nadzor, in v zvezi z uresničevanjem pravic posameznika, na katerega se podatki nanašajo, saj je za nadzor nad eno enoto za informacije o potnikih lahko pristojnih več organov.

| 34. | Obstaja nevarnost nenadzorovane širitve obsega dejavnosti, ki je povezana s prej omenjenimi elementi, ter še posebno glede na kakovost osebja, ki je pristojno za analizo podatkov in „delitev“ enote za informacije o potnikih med več državami članicami. |
| --- | --- |

34.

Obstaja nevarnost nenadzorovane širitve obsega dejavnosti, ki je povezana s prej omenjenimi elementi, ter še posebno glede na kakovost osebja, ki je pristojno za analizo podatkov in „delitev“ enote za informacije o potnikih med več državami članicami.

| 35. | Poleg tega ENVP tudi dvomi o predvidenih zaščitnih ukrepih zoper zlorabo. Obveznost zapisovanja dnevniških datotek je dobrodošla, vendar ne zadostuje. Lastno spremljanje bi bilo treba dopolniti z zunanjim spremljanjem, ki se izvaja bolj strukturirano. ENVP predlaga, naj se vsaka štiri leta sistematično organizirajo revizije. Razviti bi bilo treba celostno zbirko varnostnih pravil in jo horizontalno uvesti v vse enote za informacije o potnikih. |
| --- | --- |

35.

Poleg tega ENVP tudi dvomi o predvidenih zaščitnih ukrepih zoper zlorabo. Obveznost zapisovanja dnevniških datotek je dobrodošla, vendar ne zadostuje. Lastno spremljanje bi bilo treba dopolniti z zunanjim spremljanjem, ki se izvaja bolj strukturirano. ENVP predlaga, naj se vsaka štiri leta sistematično organizirajo revizije. Razviti bi bilo treba celostno zbirko varnostnih pravil in jo horizontalno uvesti v vse enote za informacije o potnikih.

III.3   Izmenjava podatkov med državami članicami

| 36. | V členu 7 predloga je predvidenih več načinov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med enotami za informacije o potnikih (v običajnih okoliščinah) ali v izjemnih okoliščinah med pristojnimi organi države članice in enotami za informacije o potnikih. Pogoji so tudi strožji glede na to, ali se zahteva dostop do podatkovne zbirke iz člena 9(1), v kateri se podatki hranijo prvih 30 dni, ali do podatkovne zbirke iz člena 9(2), v kateri se podatki hranijo nadaljnjih pet let. |
| --- | --- |

36.

V členu 7 predloga je predvidenih več načinov, ki omogočajo izmenjavo podatkov med enotami za informacije o potnikih (v običajnih okoliščinah) ali v izjemnih okoliščinah med pristojnimi organi države članice in enotami za informacije o potnikih. Pogoji so tudi strožji glede na to, ali se zahteva dostop do podatkovne zbirke iz člena 9(1), v kateri se podatki hranijo prvih 30 dni, ali do podatkovne zbirke iz člena 9(2), v kateri se podatki hranijo nadaljnjih pet let.

| 37. | Pogoji za dostop so strožje določeni, kadar zahteva za dostop presega običajni postopek. Vendar pa ENVP ugotavlja, da uporabljeno besedilo povzroča zmedo: člen 7(2) se uporablja v „poseb[nem] primer[u] preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona terorističnih ali hudih kaznivih dejanj“; v členu 7(3) se navajajo „izjemn[e] okoliščin[e] kot odziv na posebno grožnjo ali posebno preiskavo ali pregon v zvezi s terorističnimi ali hudimi kaznivimi dejanji“; v členu 7(4) se obravnavajo „neposredne in hude grožnje javni varnosti“; v členu 7(5) pa se omenja „posebn[a] in dejansk[a] grožnj[a] v zvezi s terorističnimi ali hudimi kaznivimi dejanji“. Pogoji za dostop različnih zainteresiranih strani do podatkovnih zbirk se razlikujejo glede na ta merila. Vendar pa razlika med posebno grožnjo, neposredno in hudo grožnjo ter posebno in dejansko grožnjo ni jasna. ENVP poudarja potrebo po nadaljnji opredelitvi natančnih pogojev, v skladu s katerimi bodo dovoljeni prenosi podatkov. |
| --- | --- |

37.

Pogoji za dostop so strožje določeni, kadar zahteva za dostop presega običajni postopek. Vendar pa ENVP ugotavlja, da uporabljeno besedilo povzroča zmedo: člen 7(2) se uporablja v „poseb[nem] primer[u] preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona terorističnih ali hudih kaznivih dejanj“; v členu 7(3) se navajajo „izjemn[e] okoliščin[e] kot odziv na posebno grožnjo ali posebno preiskavo ali pregon v zvezi s terorističnimi ali hudimi kaznivimi dejanji“; v členu 7(4) se obravnavajo „neposredne in hude grožnje javni varnosti“; v členu 7(5) pa se omenja „posebn[a] in dejansk[a] grožnj[a] v zvezi s terorističnimi ali hudimi kaznivimi dejanji“. Pogoji za dostop različnih zainteresiranih strani do podatkovnih zbirk se razlikujejo glede na ta merila. Vendar pa razlika med posebno grožnjo, neposredno in hudo grožnjo ter posebno in dejansko grožnjo ni jasna. ENVP poudarja potrebo po nadaljnji opredelitvi natančnih pogojev, v skladu s katerimi bodo dovoljeni prenosi podatkov.

III.4   Zakonodaja, ki se uporablja

| 38. | Predlog se za splošno pravno podlago za načela varstva podatkov sklicuje na Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ in njegovo področje uporabe razširja na obdelavo podatkov na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

38.

Predlog se za splošno pravno podlago za načela varstva podatkov sklicuje na Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ in njegovo področje uporabe razširja na obdelavo podatkov na nacionalni ravni.

| 39. | ENVP je že leta 2007 (19) opozoril na pomanjkljivosti okvirnega sklepa na področju pravic posameznika, na katerega se podatki nanašajo. V okvirnem sklepu manjkajo zlasti nekatere zahteve za dajanje informacij posamezniku, na katere se podatki nanašajo, če ta zahteva dostop do svojih podatkov: informacije je treba podati v razumljivi obliki, označen mora biti namen obdelave, obstaja pa tudi potreba po bolj dodelanih zaščitnih ukrepih v primeru vložitve ugovora pri organu za varstvo podatkov, če je neposredni dostop zavrnjen. |
| --- | --- |

39.

ENVP je že leta 2007 (19) opozoril na pomanjkljivosti okvirnega sklepa na področju pravic posameznika, na katerega se podatki nanašajo. V okvirnem sklepu manjkajo zlasti nekatere zahteve za dajanje informacij posamezniku, na katere se podatki nanašajo, če ta zahteva dostop do svojih podatkov: informacije je treba podati v razumljivi obliki, označen mora biti namen obdelave, obstaja pa tudi potreba po bolj dodelanih zaščitnih ukrepih v primeru vložitve ugovora pri organu za varstvo podatkov, če je neposredni dostop zavrnjen.

| 40. | Sklicevanje na okvirni sklep ima tudi posledice za identifikacijo organa za varstvo podatkov, ki je pristojen za spremljanje uporabe prihodnje direktive, saj to ni nujno isti organ za varstvo podatkov, kot je pristojen za zadeve iz (prejšnjega) prvega stebra. ENVP meni, da zanašanje izključno na okvirni sklep v obdobju po Lizbonski pogodbi ni zadovoljivo, ker je eden od glavnih ciljev prilagoditev pravnega okvira za zagotovitev visoke in usklajene stopnje varstva v vseh (prejšnjih) stebrih. Meni, da so potrebne dodatne določbe v predlogu, da se dopolni sklicevanje na okvirni sklep Sveta, pri katerem so bile opredeljene pomanjkljivosti, še posebno v zvezi s pogoji dostopa do osebnih podatkov. |
| --- | --- |

40.

Sklicevanje na okvirni sklep ima tudi posledice za identifikacijo organa za varstvo podatkov, ki je pristojen za spremljanje uporabe prihodnje direktive, saj to ni nujno isti organ za varstvo podatkov, kot je pristojen za zadeve iz (prejšnjega) prvega stebra. ENVP meni, da zanašanje izključno na okvirni sklep v obdobju po Lizbonski pogodbi ni zadovoljivo, ker je eden od glavnih ciljev prilagoditev pravnega okvira za zagotovitev visoke in usklajene stopnje varstva v vseh (prejšnjih) stebrih. Meni, da so potrebne dodatne določbe v predlogu, da se dopolni sklicevanje na okvirni sklep Sveta, pri katerem so bile opredeljene pomanjkljivosti, še posebno v zvezi s pogoji dostopa do osebnih podatkov.

| 41. | Ta zaskrbljenost je tudi v celoti utemeljena v zvezi z določbami o prenosu podatkov v tretje države. Predlog se sklicuje na člen 13.3(ii) okvirnega sklepa, ki vključuje obsežne izjeme pri ukrepih za zaščito podatkov: še posebno odstopa od zahteve za ustreznost v primeru „zakonitih veljavnih interesov, še zlasti pomembnih javnih interesov“. Ta izjema je opisana nejasno in bi se lahko uporabljala tudi v številnih primerih obdelave podatkov o potnikih, če bi se široko razlagala. ENVP meni, da bi moral predlog izrecno preprečevati uporabo izjem iz okvirnega sklepa v okviru obdelave podatkov o potnikih in ohranjati zahtevo po strogi oceni ustreznosti. |
| --- | --- |

41.

Ta zaskrbljenost je tudi v celoti utemeljena v zvezi z določbami o prenosu podatkov v tretje države. Predlog se sklicuje na člen 13.3(ii) okvirnega sklepa, ki vključuje obsežne izjeme pri ukrepih za zaščito podatkov: še posebno odstopa od zahteve za ustreznost v primeru „zakonitih veljavnih interesov, še zlasti pomembnih javnih interesov“. Ta izjema je opisana nejasno in bi se lahko uporabljala tudi v številnih primerih obdelave podatkov o potnikih, če bi se široko razlagala. ENVP meni, da bi moral predlog izrecno preprečevati uporabo izjem iz okvirnega sklepa v okviru obdelave podatkov o potnikih in ohranjati zahtevo po strogi oceni ustreznosti.

III.5   Hramba podatkov

| 42. | V predlogu sta predvideni 30-dnevno obdobje hrambe podatkov in dodatno petletno obdobje hrambe podatkov v arhivu. To obdobje hrambe je znatno skrajšano v primerjavi s prejšnjimi različicami dokumenta, pri katerih je obdobje hrambe trajalo do pet plus osem let. |
| --- | --- |

42.

V predlogu sta predvideni 30-dnevno obdobje hrambe podatkov in dodatno petletno obdobje hrambe podatkov v arhivu. To obdobje hrambe je znatno skrajšano v primerjavi s prejšnjimi različicami dokumenta, pri katerih je obdobje hrambe trajalo do pet plus osem let.

| 43. | ENVP pozdravlja skrajšanje prvega obdobja hrambe na 30 dni. Kljub temu pa dvomi o ustreznosti dodatne petletne hrambe podatkov: ne razume, ali obstaja potreba po nadaljnji hrambi teh podatkov v obliki, ki še vedno omogoča identifikacijo posameznikov. |
| --- | --- |

43.

ENVP pozdravlja skrajšanje prvega obdobja hrambe na 30 dni. Kljub temu pa dvomi o ustreznosti dodatne petletne hrambe podatkov: ne razume, ali obstaja potreba po nadaljnji hrambi teh podatkov v obliki, ki še vedno omogoča identifikacijo posameznikov.

| 44. | Opozarja tudi na terminološko težavo v besedilu, ki ima pomembne pravne posledice: člen 9(2) določa, da bodo podatki o potnikih „prikriti“ in bodo tako „anonimirani“. Vendar pa pozneje besedilo določa, da je še vedno mogoče dostopati do „popolnih podatkov PNR“. Če je to mogoče, to pomeni, da podatki o potnikih niso bili nikoli v celoti anonimirani: čeprav so prikriti, je potnike še vedno mogoče identificirati. Posledica tega je, da se okvir varstva podatkov še naprej v celoti uporablja, kar vzbuja temeljno vprašanje o potrebnosti in sorazmernosti petletne hrambe podatkov o vseh potnikih, iz katerih je posameznike mogoče prepoznati. |
| --- | --- |

44.

Opozarja tudi na terminološko težavo v besedilu, ki ima pomembne pravne posledice: člen 9(2) določa, da bodo podatki o potnikih „prikriti“ in bodo tako „anonimirani“. Vendar pa pozneje besedilo določa, da je še vedno mogoče dostopati do „popolnih podatkov PNR“. Če je to mogoče, to pomeni, da podatki o potnikih niso bili nikoli v celoti anonimirani: čeprav so prikriti, je potnike še vedno mogoče identificirati. Posledica tega je, da se okvir varstva podatkov še naprej v celoti uporablja, kar vzbuja temeljno vprašanje o potrebnosti in sorazmernosti petletne hrambe podatkov o vseh potnikih, iz katerih je posameznike mogoče prepoznati.

| 45. | ENVP priporoča spremembo besedila predloga, tako da se ohrani načelo anonimiranja brez možnosti ponovne pridobitve podatkov, iz katerih je mogoče prepoznati posameznika, kar pomeni, da preiskava za nazaj ne sme biti dovoljena. Te podatke je še vedno (in izključno) mogoče uporabiti za splošne namene zbiranja obveščevalnih podatkov na podlagi odkrivanja terorističnih dejanj in s tem povezanih vzorcev kaznivih dejanj v migracijskih tokovih. To je treba razlikovati od hrambe podatkov v obliki, ki omogoča prepoznavanje – ob upoštevanju določenih zaščitnih ukrepov – v primerih, ko obstaja konkreten sum. |
| --- | --- |

45.

ENVP priporoča spremembo besedila predloga, tako da se ohrani načelo anonimiranja brez možnosti ponovne pridobitve podatkov, iz katerih je mogoče prepoznati posameznika, kar pomeni, da preiskava za nazaj ne sme biti dovoljena. Te podatke je še vedno (in izključno) mogoče uporabiti za splošne namene zbiranja obveščevalnih podatkov na podlagi odkrivanja terorističnih dejanj in s tem povezanih vzorcev kaznivih dejanj v migracijskih tokovih. To je treba razlikovati od hrambe podatkov v obliki, ki omogoča prepoznavanje – ob upoštevanju določenih zaščitnih ukrepov – v primerih, ko obstaja konkreten sum.

III.6   Seznam podatkov o potnikih

| 46. | ENVP pozdravlja dejstvo, da občutljivi podatki niso vključeni na seznam podatkov za obdelavo. Kljub temu pa poudarja, da je v predlogu še vedno predvidena možnost, da se ti podatki pošljejo enoti za informacije o potnikih, ta pa jih mora potem izbrisati (člen 4(1), člen 11). Iz tega besedila ni jasno, ali imajo enote za informacije o potnikih še vedno rutinsko dolžnost, da odstranijo občutljive podatke, ki so jih poslale letalske družbe, ali morajo to storiti samo v izjemnih primerih, kadar jih letalske družbe pošljejo po pomoti. ENVP priporoča spremembo besedila tako, da bo jasno, da letalske družbe že na začetku obdelave podatke ne smejo pošiljati občutljivih podatkov. |
| --- | --- |

46.

ENVP pozdravlja dejstvo, da občutljivi podatki niso vključeni na seznam podatkov za obdelavo. Kljub temu pa poudarja, da je v predlogu še vedno predvidena možnost, da se ti podatki pošljejo enoti za informacije o potnikih, ta pa jih mora potem izbrisati (člen 4(1), člen 11). Iz tega besedila ni jasno, ali imajo enote za informacije o potnikih še vedno rutinsko dolžnost, da odstranijo občutljive podatke, ki so jih poslale letalske družbe, ali morajo to storiti samo v izjemnih primerih, kadar jih letalske družbe pošljejo po pomoti. ENVP priporoča spremembo besedila tako, da bo jasno, da letalske družbe že na začetku obdelave podatke ne smejo pošiljati občutljivih podatkov.

| 47. | Na seznamu podatkov, ki jih je dovoljeno posredovati, je poleg občutljivih podatkov večinoma seznam podatkov o potnikih iz ZDA, ki ga delovna skupina iz člena 29 v več mnenjih graja kot preobsežnega (20). ENVP meni, da bi bilo treba ta seznam skrajšati v skladu z mnenjem delovne skupine in da bi bilo treba vsak nov vnos ustrezno utemeljiti. To še posebno velja za polje „splošne opombe“, ki bi ga bilo treba umakniti s seznama. |
| --- | --- |

47.

Na seznamu podatkov, ki jih je dovoljeno posredovati, je poleg občutljivih podatkov večinoma seznam podatkov o potnikih iz ZDA, ki ga delovna skupina iz člena 29 v več mnenjih graja kot preobsežnega (20). ENVP meni, da bi bilo treba ta seznam skrajšati v skladu z mnenjem delovne skupine in da bi bilo treba vsak nov vnos ustrezno utemeljiti. To še posebno velja za polje „splošne opombe“, ki bi ga bilo treba umakniti s seznama.

III.7   Avtomatizirane posamezne odločitve

| 48. | V skladu s členom 4.2.(a) in (b) lahko ocena posameznikov glede na vnaprej določena merila ali ustrezne podatkovne zbirke vključuje avtomatizirano obdelavo, vendar je to treba pregledati ločeno na neavtomatiziran način. |
| --- | --- |

48.

V skladu s členom 4.2.(a) in (b) lahko ocena posameznikov glede na vnaprej določena merila ali ustrezne podatkovne zbirke vključuje avtomatizirano obdelavo, vendar je to treba pregledati ločeno na neavtomatiziran način.

| 49. | ENVP pozdravlja pojasnila, ki se uvajajo s to novo različico besedila. Dvoumnost glede prejšnjega obsega določbe v zvezi z avtomatiziranimi odločitvami, ki povzročajo „negativen pravni učinek na osebo ali bi pomembneje vplivala nanjo [...],“ je bila nadomeščena z natančnejšim besedilom. Zdaj je jasno, da bo vsak pozitiven zadetek pregledan posebej. |
| --- | --- |

49.

ENVP pozdravlja pojasnila, ki se uvajajo s to novo različico besedila. Dvoumnost glede prejšnjega obsega določbe v zvezi z avtomatiziranimi odločitvami, ki povzročajo „negativen pravni učinek na osebo ali bi pomembneje vplivala nanjo [...],“ je bila nadomeščena z natančnejšim besedilom. Zdaj je jasno, da bo vsak pozitiven zadetek pregledan posebej.

| 50. | V novi različici je tudi jasno, da ocena nikakor ne more temeljiti na rasi ali narodnosti, veri ali filozofskem prepričanju, političnem prepričanju, članstvu v sindikatih ali podatkih v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem osebe. Z drugimi besedami, ENVP iz novega besedila razume, da na podlagi občutljivih podatkov ni mogoče sprejeti nobene odločitve, niti deloma ne. To je skladno z določbo, v skladu s katero enote za informacije o potnikih ne morejo obdelovati občutljivih podatkov, zato je treba pozdraviti tudi to. |
| --- | --- |

50.

V novi različici je tudi jasno, da ocena nikakor ne more temeljiti na rasi ali narodnosti, veri ali filozofskem prepričanju, političnem prepričanju, članstvu v sindikatih ali podatkih v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem osebe. Z drugimi besedami, ENVP iz novega besedila razume, da na podlagi občutljivih podatkov ni mogoče sprejeti nobene odločitve, niti deloma ne. To je skladno z določbo, v skladu s katero enote za informacije o potnikih ne morejo obdelovati občutljivih podatkov, zato je treba pozdraviti tudi to.

III.8   Pregled in statistični podatki

| 51. | ENVP se zdi nadvse pomembno, da se opravi temeljita ocena izvajanja Direktive, kakor je predvideno v členu 17. Meni, da bi bilo v pregledu treba oceniti ne samo splošno skladnost s standardi za varovanje podatkov, temveč bolj temeljno in natančneje proučiti, ali so evidence podatkov o potnikih potreben ukrep. Statistični podatki, navedeni v členu 18, imajo pri tem pomembno vlogo. ENVP meni, da bi ti podatki morali vključevati število ukrepov kazenskega pregona, kakor je bilo predvideno v osnutku, pa tudi število dejanskih obsodb, ki so (ali niso) rezultat ukrepov pregona. Taki podatki so bistveni za neizpodbitnost rezultatov pregleda. |
| --- | --- |

51.

ENVP se zdi nadvse pomembno, da se opravi temeljita ocena izvajanja Direktive, kakor je predvideno v členu 17. Meni, da bi bilo v pregledu treba oceniti ne samo splošno skladnost s standardi za varovanje podatkov, temveč bolj temeljno in natančneje proučiti, ali so evidence podatkov o potnikih potreben ukrep. Statistični podatki, navedeni v členu 18, imajo pri tem pomembno vlogo. ENVP meni, da bi ti podatki morali vključevati število ukrepov kazenskega pregona, kakor je bilo predvideno v osnutku, pa tudi število dejanskih obsodb, ki so (ali niso) rezultat ukrepov pregona. Taki podatki so bistveni za neizpodbitnost rezultatov pregleda.

III.9   Razmerje do drugih instrumentov

| 52. | Predlog ne posega v veljavne sporazume s tretjimi državami (člen 19). ENVP meni, da bi se ta določba morala izrecneje sklicevati na cilj globalnega okvira, ki zagotavlja usklajene ukrepe za zaščito podatkov na področju podatkov o potnikih v EU in zunaj nje, kakor je zahteval Evropski parlament in kakor je to določila Komisija v Sporočilu z dne 21. septembra 2010 o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) tretjim državam. |
| --- | --- |

52.

Predlog ne posega v veljavne sporazume s tretjimi državami (člen 19). ENVP meni, da bi se ta določba morala izrecneje sklicevati na cilj globalnega okvira, ki zagotavlja usklajene ukrepe za zaščito podatkov na področju podatkov o potnikih v EU in zunaj nje, kakor je zahteval Evropski parlament in kakor je to določila Komisija v Sporočilu z dne 21. septembra 2010 o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence imen letalskih potnikov (PNR) tretjim državam.

| 53. | V tem smislu sporazumi s tretjimi državami ne smejo vključevati določb, ki ne dosegajo praga za zaščito podatkov iz direktive. To je še posebno pomembno zdaj, ko znova potekajo pogajanja o sporazumih z Združenimi državami Amerike, Avstralijo in Kanado v tem globalnem in usklajenem okviru. |
| --- | --- |

53.

V tem smislu sporazumi s tretjimi državami ne smejo vključevati določb, ki ne dosegajo praga za zaščito podatkov iz direktive. To je še posebno pomembno zdaj, ko znova potekajo pogajanja o sporazumih z Združenimi državami Amerike, Avstralijo in Kanado v tem globalnem in usklajenem okviru.

IV.   SKLEP

| 54. | Oblikovanje evidence podatkov o potnikih EU in pogajanja o sporazumih o podatkih o potnikih s tretjimi državami so dolgotrajen projekt. ENVP priznava, da so v besedilu osnutka v primerjavi s predlogom okvirnega sklepa Sveta o evidenci podatkov o potnikih EU iz leta 2007 opazne izboljšave. Dodani so bili ukrepi za zaščito podatkov, pri katerih so se upoštevale razprave in mnenja različnih zainteresiranih strani, še posebno delovne skupine iz člena 29, ENVP in Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

54.

Oblikovanje evidence podatkov o potnikih EU in pogajanja o sporazumih o podatkih o potnikih s tretjimi državami so dolgotrajen projekt. ENVP priznava, da so v besedilu osnutka v primerjavi s predlogom okvirnega sklepa Sveta o evidenci podatkov o potnikih EU iz leta 2007 opazne izboljšave. Dodani so bili ukrepi za zaščito podatkov, pri katerih so se upoštevale razprave in mnenja različnih zainteresiranih strani, še posebno delovne skupine iz člena 29, ENVP in Evropskega parlamenta.

| 55. | ENVP pozdravlja te izboljšave ter zlasti prizadevanja za omejitev področja uporabe predloga in pogojev za obdelavo podatkov o potnikih. Kljub temu pa mora opozoriti, da bistveni osnovni pogoj za oblikovanje evidence podatkov o potnikih, tj. skladnost z načeloma potrebnosti in sorazmernosti, v predlogu ni izpolnjen. ENVP opozarja, da bi lahko bili po njegovem mnenju podatki o potnikih vsekakor potrebni za namene kazenskega pregona v posebnih primerih in bi v njih lahko izpolnjevali zahteve za varstvo podatkov. Posebno zaskrbljujoča je zlasti njihova sistematična in nediskriminacijska uporaba v zvezi z vsemi potniki. |
| --- | --- |

55.

ENVP pozdravlja te izboljšave ter zlasti prizadevanja za omejitev področja uporabe predloga in pogojev za obdelavo podatkov o potnikih. Kljub temu pa mora opozoriti, da bistveni osnovni pogoj za oblikovanje evidence podatkov o potnikih, tj. skladnost z načeloma potrebnosti in sorazmernosti, v predlogu ni izpolnjen. ENVP opozarja, da bi lahko bili po njegovem mnenju podatki o potnikih vsekakor potrebni za namene kazenskega pregona v posebnih primerih in bi v njih lahko izpolnjevali zahteve za varstvo podatkov. Posebno zaskrbljujoča je zlasti njihova sistematična in nediskriminacijska uporaba v zvezi z vsemi potniki.

| 56. | Ocena učinka podaja elemente, katerih namen je utemeljiti potrebo po podatkih o potnikih za boj proti kaznivim dejanjem, vendar so te informacij preveč splošne, in ne podpirajo obsežne obdelave podatkov o potnikih za namene zbiranja obveščevalnih podatkov. Po mnenju ENVP bi bil edini ukrep, ki je združljiv z zahtevami za varstvo podatkov, uporaba podatkov o potnikih po posameznih primerih, kadar je s konkretnimi kazalniki ugotovljena resna grožnja. |
| --- | --- |

56.

Ocena učinka podaja elemente, katerih namen je utemeljiti potrebo po podatkih o potnikih za boj proti kaznivim dejanjem, vendar so te informacij preveč splošne, in ne podpirajo obsežne obdelave podatkov o potnikih za namene zbiranja obveščevalnih podatkov. Po mnenju ENVP bi bil edini ukrep, ki je združljiv z zahtevami za varstvo podatkov, uporaba podatkov o potnikih po posameznih primerih, kadar je s konkretnimi kazalniki ugotovljena resna grožnja.

| 57. | Pripombe ENVP se nanašajo na to temeljno pomanjkljivost, poleg tega pa še na naslednje vidike:






  — | področje uporabe bi moralo biti veliko bolj omejeno glede na vrsto vključenih kaznivih dejanj. ENVP dvomi o vključitvi hudih kaznivih dejanj, ki niso povezana s terorizmom, v predlog. Vsekakor pa bi morala biti manjša kazniva dejanja izrecno opredeljena in izločena. ENVP priporoča izključitev možnosti, da države članice razširijo področje uporabe, |
| --- | --- | --- |

57.

Pripombe ENVP se nanašajo na to temeljno pomanjkljivost, poleg tega pa še na naslednje vidike:

—

področje uporabe bi moralo biti veliko bolj omejeno glede na vrsto vključenih kaznivih dejanj. ENVP dvomi o vključitvi hudih kaznivih dejanj, ki niso povezana s terorizmom, v predlog. Vsekakor pa bi morala biti manjša kazniva dejanja izrecno opredeljena in izločena. ENVP priporoča izključitev možnosti, da države članice razširijo področje uporabe,

| — | vsebina različnih groženj, ki dovoljujejo izmenjavo podatkov med enotami za informacije o potnikih ali z državami članicami, ni bila dovolj natančno opredeljena, |
| --- | --- |

—

vsebina različnih groženj, ki dovoljujejo izmenjavo podatkov med enotami za informacije o potnikih ali z državami članicami, ni bila dovolj natančno opredeljena,

| — | veljavna načela za varstvo podatkov se ne bi smela zanašati samo na Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ, ki vsebuje pomanjkljivosti, predvsem v zvezi s pravicami posameznikov, na katere se podatki nanašajo, in prenosi v tretje države. V predlogu bi bilo treba razviti višji standard zaščitnih ukrepov na podlagi načel iz Direktive 95/46/ES, |
| --- | --- |

—

veljavna načela za varstvo podatkov se ne bi smela zanašati samo na Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ, ki vsebuje pomanjkljivosti, predvsem v zvezi s pravicami posameznikov, na katere se podatki nanašajo, in prenosi v tretje države. V predlogu bi bilo treba razviti višji standard zaščitnih ukrepov na podlagi načel iz Direktive 95/46/ES,

| — | podatki se v obliki, ki omogoča prepoznavanje, ne bi smeli hraniti več kot 30 dni, razen v primerih, ko je upravičena nadaljnja preiskava, |
| --- | --- |

—

podatki se v obliki, ki omogoča prepoznavanje, ne bi smeli hraniti več kot 30 dni, razen v primerih, ko je upravičena nadaljnja preiskava,

| — | seznam podatkov o potnikih, ki se obdelujejo, je treba skrajšati v skladu s prejšnjimi priporočili delovne skupine iz člena 29 in ENVP. Še posebej je treba izključiti polje „splošne opombe“, |
| --- | --- |

—

seznam podatkov o potnikih, ki se obdelujejo, je treba skrajšati v skladu s prejšnjimi priporočili delovne skupine iz člena 29 in ENVP. Še posebej je treba izključiti polje „splošne opombe“,

| — | ocena Direktive bi morala temeljiti na celostnih podatkih, vključno s podatkom o številu oseb, ki so bile dejansko obsojene na podlagi obdelave njihovih podatkov (in ne samo obtožene). |
| --- | --- |

—

ocena Direktive bi morala temeljiti na celostnih podatkih, vključno s podatkom o številu oseb, ki so bile dejansko obsojene na podlagi obdelave njihovih podatkov (in ne samo obtožene).

| 58. | ENVP poleg tega priporoča, da se razvoj v zvezi s podatki o potnikih EU ocenjuje s širšega vidika, med drugim s splošnim ocenjevanjem vseh instrumentov EU na področju upravljanja izmenjave informacij, ki ga je Komisija začela januarja 2010. Še posebno bi bilo treba pri oceni potrebe po evidenci podatkov o potnikih EU upoštevati rezultate sedanjega dela v zvezi z evropskim modelom za izmenjavo informacij, ki naj bi bil končan leta 2012. |
| --- | --- |

58.

ENVP poleg tega priporoča, da se razvoj v zvezi s podatki o potnikih EU ocenjuje s širšega vidika, med drugim s splošnim ocenjevanjem vseh instrumentov EU na področju upravljanja izmenjave informacij, ki ga je Komisija začela januarja 2010. Še posebno bi bilo treba pri oceni potrebe po evidenci podatkov o potnikih EU upoštevati rezultate sedanjega dela v zvezi z evropskim modelom za izmenjavo informacij, ki naj bi bil končan leta 2012.

V Bruslju, 25. marca 2011

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  COM(2011) 32 konč.

3

(4)  COM(2007) 654 konč.

4

(5)  Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 20. decembra 2007 o osnutku predloga okvirnega sklepa Sveta o uporabi evidence podatkov o potnikih (PNR) za namene kazenskega pregona, (UL C 110, 1.5.2008, str. 1).

5

(6)

6

| — | Mnenje z dne 19. oktobra 2010 o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) tretjim državam je na voljo na spletnem naslovu: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/Consultation/OpinionsC/OC2010 |
| --- | --- |

—

Mnenje z dne 19. oktobra 2010 o globalnem pristopu k prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) tretjim državam je na voljo na spletnem naslovu: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/Consultation/OpinionsC/OC2010

| — | Mnenja delovne skupine iz člena 29 so na voljo na naslednji povezavi: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/wpdocs/index_en.htm#data_transfers |
| --- | --- |

—

Mnenja delovne skupine iz člena 29 so na voljo na naslednji povezavi: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/wpdocs/index_en.htm#data_transfers

(7)  To pomeni, da bodo podatke o potnikih aktivno posredovale letalske družbe in jih ne bodo prebrali (sistem „pull“) javni organi z neposrednim dostopom do podatkovne zbirke letalske družbe.

7

(8)  Glej „The moment of truth for the Data Retention Directive (Trenutek resnice za direktivo o hrambi podatkov“), govor Petra Hustinxa na konferenci „Taking on the Data Retention Directive (Sprejemanje direktive o hrambi podatkov“), ki je bila v Bruslju 3. decembra 2010, na voljo na naslovu: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Speeches/2010/10-12-03_Data_retention_speech_PH_EN.pdf

8

(9)  Poglavje 2.1.1 ocene učinka in prvi odstavek poglavja 1 obrazložitvenega memoranduma.

9

(10)  Drugi odstavek poglavja 3.2 ocene učinka.

10

(11)  Mnenje 1/2004 z dne 16. januarja 2004 o stopnji zaščite, ki je zagotovljena v Avstraliji za prenos podatkov letalskih družb o potnikih, WP 85.

11

(12)  V mnenju delovne skupine iz člena 29 je pojasnjeno še, da „v zvezi s hrambo podatkov carina ni zakonsko zavezana hraniti podatke o potnikih. Prav tako carini ni prepovedana hramba teh podatkov. Podatki o potnikih, do katerih se dostopa z avtomatizirano programsko opremo za analizo profila in ki se ocenijo kot potniki z nizkim tveganjem (95 % do 97 % potnikov), se ne hranijo niti se o podatkih o potnikih ne hranijo nobeni zapisi. Carina tako uporablja splošno politiko, da se ti podatki ne hranijo. Podatki letalske družbe o 0,05 % do 0,1 % potnikov, ki se posredujejo carini za nadaljnjo obravnavo, se začasno obdržijo, vendar se ne shranijo, dokler mejni organi ne končajo ocene. Po koncu ocenjevanja se podatki o teh potnikih izbrišejo iz računalnika carinskega uradnika PAU in se ne vnesejo v avstralske podatkovne zbirke.“

12

(13)  Poglavje 1 obrazložitvenega memoranduma. Ozadje predloga, skladnost z drugimi politikami in cilji EU.

13

(14)  Namen sistema Eurodac „je pomoč pri določanju države članice, ki bo po Dublinski konvenciji odgovorna za pregled prošenj za azil, vloženih v državi članici, sicer pa omogočanje lažje uporabe Dublinske konvencije pod pogoji te uredbe“, v skladu s členom 1 (1) Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije, (UL L 316, 15.12.2000, str. 1).

14

(15)  „Namen VIS je z olajšanjem izmenjave podatkov med državami članicami o vlogah za izdajo vizumov in s tem povezanih spremljajočih odločitev izboljšati izvajanje skupne vizumske politike, konzularno sodelovanje in posvetovanje med centralnimi vizumskimi oblastmi,“ v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS), (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

15

(16)  COM(2010) 385 konč.

16

(17)  Kakor je določeno v okvirnih sklepih Sveta 2008/841/PNZ in 2002/584/PNZ.

17

(18)  V zvezi z enotami za informacije o potnikih glej tudi mnenje ENVP z dne 20. decembra 2007.

18

(19)  Tretje mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 27. aprila 2007 o Predlogu okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, (UL C 139, 23.6.2007, str. 1).

19

(20)  Mnenje z dne 23. junija 2003 o ravni varstva, zagotovljeni v Združenih državah za prenos podatkov o potnikih, WP 78. To mnenje in naknadna mnenja delovne skupine o tej temi so na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/wpdocs/index_en.htm#data_transfers

20

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/31

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 181/03

| Datum sprejetja odločitve | 29.9.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 325/08 |
| Država članica | Francija |
| Regija | Saint-Martin |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aide fiscale à l’investissement à Saint-Martin |
| Pravna podlaga | Articles 199 undecies D, 199 undecies E et 217 septdecies du code général des impôts |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Davčna ugodnost |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 3,5 milijona EUR |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | 1.1.2009–31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Collectivité de Saint-Martin |
| Hôtel de collectivité |
| Marigot BP 374 |
| 97054 Saint-Martin Cedex |
| FRANCE |

Datum sprejetja odločitve

29.9.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 325/08

Država članica

Francija

Regija

Saint-Martin

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aide fiscale à l’investissement à Saint-Martin

Pravna podlaga

Articles 199 undecies D, 199 undecies E et 217 septdecies du code général des impôts

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Davčna ugodnost

Proračun

Načrtovani letni izdatki 3,5 milijona EUR

Intenzivnost

50 %

Trajanje

1.1.2009–31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Collectivité de Saint-Martin

Hôtel de collectivité

Marigot BP 374

97054 Saint-Martin Cedex

FRANCE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 30.3.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.31305 (11/N) |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Notification d’un régime de financement de mesures supplémentaires de PPRT (Plan de Prévention des Risques Technologiques) |
| Pravna podlaga | 1) | Code de l’Environnement (L.515.15 à L.515.25), et particulièrement les articles L.515.16 et L.515.19 — la codification de la loi no 2003-699 du 30 juillet 2003 relative à la prévention des risques technologiques et naturels et à la réparation des dommages (JORF 31 juillet 2003). |

Datum sprejetja odločitve

30.3.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.31305 (11/N)

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Notification d’un régime de financement de mesures supplémentaires de PPRT (Plan de Prévention des Risques Technologiques)

Pravna podlaga

1)

Code de l’Environnement (L.515.15 à L.515.25), et particulièrement les articles L.515.16 et L.515.19 — la codification de la loi no 2003-699 du 30 juillet 2003 relative à la prévention des risques technologiques et naturels et à la réparation des dommages (JORF 31 juillet 2003).

| 2) | Décret no 2005-1130 du 7 septembre 2005 relatif aux PPRT (JORF du 9 septembre 2005); cf en particulier les articles 3.II.1 et 9 |
| --- | --- |

2)

Décret no 2005-1130 du 7 septembre 2005 relatif aux PPRT (JORF du 9 septembre 2005); cf en particulier les articles 3.II.1 et 9

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 250 mio. EUR

Intenzivnost

67 %

Trajanje

do 31.12.2018

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministère de l'écologie, du développement durable, des transports et du logement |
| --- |
| Grande Arche |
| Paroi Nord |
| 92055 Paris-La Défense Cedex |
| FRANCE |

Ministère de l'écologie, du développement durable, des transports et du logement

Grande Arche

Paroi Nord

92055 Paris-La Défense Cedex

FRANCE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 19.4.2011 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.32549 (11/N) |
| Država članica | Španija |
| Regija | País Vasco |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Subvenciones para la promoción, difusión y/o normalización del euskera en la sociedad |
| Pravna podlaga | Orden de ... de ... de 2011, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la promoción, difusión y/o normalización del euskera en la sociedad (Convocatoria EUSKALGINTZA) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Promocija kulture |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | | Načrtovani letni izdatki 1,2 milijona EUR |

Datum sprejetja odločitve

19.4.2011

Referenčna številka državne pomoči

SA.32549 (11/N)

Država članica

Španija

Regija

País Vasco

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Subvenciones para la promoción, difusión y/o normalización del euskera en la sociedad

Pravna podlaga

Orden de ... de ... de 2011, de la Consejera de Cultura, por la que se regula la concesión de subvenciones para la promoción, difusión y/o normalización del euskera en la sociedad (Convocatoria EUSKALGINTZA)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 1,2 milijona EUR

| | Skupni znesek načrtovane pomoči 3,8 milijona EUR |
| --- | --- |

Skupni znesek načrtovane pomoči 3,8 milijona EUR

Intenzivnost

45 %

Trajanje

24.5.2011–31.12.2013

Gospodarski sektorji

Rekreativne, kulturne in športne storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| --- |
| Donostia — San Sebastián, 1 |
| 01010 Vitoria — Gasteiz |
| ESPAÑA |

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

Donostia — San Sebastián, 1

01010 Vitoria — Gasteiz

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/34

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. junija 2011

2011/C 181/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4373 |
| JPY | japonski jen | 115,20 |
| DKK | danska krona | 7,4587 |
| GBP | funt šterling | 0,88670 |
| SEK | švedska krona | 9,1564 |
| CHF | švicarski frank | 1,2127 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,9120 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,213 |
| HUF | madžarski forint | 266,93 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7088 |
| PLN | poljski zlot | 3,9762 |
| RON | romunski leu | 4,2355 |
| TRY | turška lira | 2,3090 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3568 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4023 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,1957 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7694 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7731 |
| KRW | južnokorejski won | 1 550,02 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,7082 |
| CNY | kitajski juan | 9,2926 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3833 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 361,23 |
| MYR | malezijski ringit | 4,3586 |
| PHP | filipinski peso | 62,568 |
| RUB | ruski rubelj | 40,1950 |
| THB | tajski bat | 43,881 |
| BRL | brazilski real | 2,2870 |
| MXN | mehiški peso | 17,0106 |
| INR | indijska rupija | 64,4590 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4373

JPY

japonski jen

115,20

DKK

danska krona

7,4587

GBP

funt šterling

0,88670

SEK

švedska krona

9,1564

CHF

švicarski frank

1,2127

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,9120

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,213

HUF

madžarski forint

266,93

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7088

PLN

poljski zlot

3,9762

RON

romunski leu

4,2355

TRY

turška lira

2,3090

AUD

avstralski dolar

1,3568

CAD

kanadski dolar

1,4023

HKD

hongkonški dolar

11,1957

NZD

novozelandski dolar

1,7694

SGD

singapurski dolar

1,7731

KRW

južnokorejski won

1 550,02

ZAR

južnoafriški rand

9,7082

CNY

kitajski juan

9,2926

HRK

hrvaška kuna

7,3833

IDR

indonezijska rupija

12 361,23

MYR

malezijski ringit

4,3586

PHP

filipinski peso

62,568

RUB

ruski rubelj

40,1950

THB

tajski bat

43,881

BRL

brazilski real

2,2870

MXN

mehiški peso

17,0106

INR

indijska rupija

64,4590

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 22.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/35

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

2011/C 181/05

Št. pomoči: SA.32914 (11/XA)

Država članica: Italija

Regija: Lombardia

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Iniziative per la promozione dei prodotti agroalimentari — anno 2011

Pravna podlaga: DGR n. 1583 del 20 aprile 2011 Programma di iniziative regionali per la promozione dei prodotti agroalimentari — anno 2011 (art. 12, L.R. 31/2008)

L.R. 31/2008 (Testo unico Leggi Agricoltura) art. 12

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 1 milijon EUR

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja: —

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 9. junija 2011–31. decembra 2012

Cilj pomoči: Tehnična podpora (člen 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijstvo in lov, gozdarstvo, ribištvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Regione Lombardia |
| --- |
| DG Agricoltura |
| Piazza Città di Lombardia 1 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia

DG Agricoltura

Piazza Città di Lombardia 1

20124 Milano MI

ITALIA

Spletni naslov: http://www.agricoltura.regione.lombardia.it/cs/Satellite?c=Page&childpagename=DG_Agricoltura%2FDGLayout&cid=1213337053885&p=1213337053885&pagename=DG_AGRWrapper

http://www.regione.lombardia.it, clicca di seguito «Settori e politiche», «Agricoltura», «Argomenti», «Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto»

Drugi podatki: —

Št. pomoči: SA.33089 (11/XA)

Država članica: Francija

Regija: France

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: aides de FranceAgriMer à des actions d’assistance technique en faveur des producteurs des plantes à parfum, aromatiques et médicinales (PPAM).

Pravna podlaga:

| — | articles L. 621-1 et suivants du Code rural et de la pêche maritime, |
| --- | --- |

—

articles L. 621-1 et suivants du Code rural et de la pêche maritime,

| — | projet de décision du directeur général de FranceAgriMer |
| --- | --- |

—

projet de décision du directeur général de FranceAgriMer

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 0,75 milijona EUR

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja: —

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 1. julija 2011–30. junija 2016

Cilj pomoči: Tehnična podpora (člen 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: Gojenje začimbnih, aromatskih in zdravilnih rastlin, gojenje drugih trajnih nasadov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| FranceAgriMer |
| --- |
| 12 rue Henri Rol Tanguy |
| TSA 20002 |
| 93555 Montreuil sous Bois Cedex |
| FRANCE |

FranceAgriMer

12 rue Henri Rol Tanguy

TSA 20002

93555 Montreuil sous Bois Cedex

FRANCE

Spletni naslov: http://www.franceagrimer.fr/Projet-02/05aides/ppam-0511/text-AT-ppam-BUE.pdf

Drugi podatki: —

Št. pomoči: SA.33121 (11/XA)

Država članica: Slovenija

Regija: Slovenia

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Zatiranje varoze pri čebeljih družinah na območju Republike Slovenije, 2011–2013

Pravna podlaga: Uredba o izvajanju Programa ukrepov na področju čebelarstva v Republiki Sloveniji v letih 2011–2013 (Ur.l. RS, št. 4/11 in 40/2011)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Skupni znesek podjetju dodeljene ad hoc pomoči: 0,45 milijona EUR

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 0,15 milijona EUR

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja: —

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 9. junija 2011–15. oktobra 2013

Cilj pomoči: Bolezni živali (člen 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijska proizvodnja in lov ter z njima povezane storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Republike Slovenije |
| --- |
| Dunajska 22 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Republike Slovenije

Dunajska 22

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Spletni naslov: http://www.pisrs.si/predpis.aspx?p_rD=r04&p_predpis=URED5347

Drugi podatki: —

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 22.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/37

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6274 – Bridgepoint/Eurazeo/Foncia Groupe)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 181/06

| 1. | Komisija je 15. junija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bridgepoint Europe IV Investments Sàrl (Luxembourg), ki je pod končnim nadzorom skupine Bridgepoint Capital Group Limited („Bridgepoint“, Združeno kraljestvo), in podjetje Eurazeo SA („Eurazeo“, Francija) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad skupino Foncia Groupe SA („Foncia“, Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. junija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bridgepoint Europe IV Investments Sàrl (Luxembourg), ki je pod končnim nadzorom skupine Bridgepoint Capital Group Limited („Bridgepoint“, Združeno kraljestvo), in podjetje Eurazeo SA („Eurazeo“, Francija) z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad skupino Foncia Groupe SA („Foncia“, Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Bridgepoint: vlagatelj zasebnega kapitala v družbe, dejavne v številnih sektorjih, vključno s finančnimi storitvami, zdravstvenim varstvom in mediji, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Bridgepoint: vlagatelj zasebnega kapitala v družbe, dejavne v številnih sektorjih, vključno s finančnimi storitvami, zdravstvenim varstvom in mediji,

| — | za Eurazeo: investicijska družba, dejavna v številnih sektorjih, vključno z najemom vozil, upravljanjem parkirišč, nepremičninskimi naložbami in izposojo/čiščenjem tekstila, |
| --- | --- |

—

za Eurazeo: investicijska družba, dejavna v številnih sektorjih, vključno z najemom vozil, upravljanjem parkirišč, nepremičninskimi naložbami in izposojo/čiščenjem tekstila,

| — | za Foncia: skupina, specializirana za storitve upravljanja stanovanjskih nepremičnin, zlasti v Franciji. |
| --- | --- |

—

za Foncia: skupina, specializirana za storitve upravljanja stanovanjskih nepremičnin, zlasti v Franciji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6274 – Bridgepoint/Eurazeo/Foncia Groupe na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6274 – Bridgepoint/Eurazeo/Foncia Groupe na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 22.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/39

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6265 – CSN/AG Cementos Balboa/Corrugados Azpeitia/Corrugados Lasao/Stahlwerk Thuringen)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 181/07

| 1. | Komisija je 14. junija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje CSN Steel S.L., (Španija), ki pripada skupini Companhia Siderúrgica Nacional z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnimi podjetji AG Cementos Balboa, SA, (Španija), Corrugados Azpeitia, S.L., (Španija), Corrugados Lasao, S.L., (Španija) in Stahlwerk Thüringen GmbH (Nemčija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 14. junija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje CSN Steel S.L., (Španija), ki pripada skupini Companhia Siderúrgica Nacional z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnimi podjetji AG Cementos Balboa, SA, (Španija), Corrugados Azpeitia, S.L., (Španija), Corrugados Lasao, S.L., (Španija) in Stahlwerk Thüringen GmbH (Nemčija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za CSN: zlasti proizvodnja jekla (predvsem izdelki iz valjanega jekla), rudarstvo, infrastruktura, proizvodi iz cementa in kemijski proizvodi iz ogljika, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za CSN: zlasti proizvodnja jekla (predvsem izdelki iz valjanega jekla), rudarstvo, infrastruktura, proizvodi iz cementa in kemijski proizvodi iz ogljika,

| — | za AG Cementos Balboa, SA: zlasti proizvodnja cementa, |
| --- | --- |

—

za AG Cementos Balboa, SA: zlasti proizvodnja cementa,

| — | za Corrugados Azpeitia, S.L.: zlasti proizvodnja polizdelkov iz jekla in jeklenih palic za armiranje betona, |
| --- | --- |

—

za Corrugados Azpeitia, S.L.: zlasti proizvodnja polizdelkov iz jekla in jeklenih palic za armiranje betona,

| — | za Corrugados Azpeitia, S.L.: zlasti proizvodnja jeklenih električno varjenih mrež ter, |
| --- | --- |

—

za Corrugados Azpeitia, S.L.: zlasti proizvodnja jeklenih električno varjenih mrež ter,

| — | za Stahlwerk Thüringen GmbH: zlasti proizvodnja polizdelkov iz jekla in nekaterih dolgih izdelkov iz jekla (predvsem profilov in gredi). |
| --- | --- |

—

za Stahlwerk Thüringen GmbH: zlasti proizvodnja polizdelkov iz jekla in nekaterih dolgih izdelkov iz jekla (predvsem profilov in gredi).

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6265 – CSN/AG Cementos Balboa/Corrugados Azpeitia/Corrugados Lasao/Stahlwerk Thuringen na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6265 – CSN/AG Cementos Balboa/Corrugados Azpeitia/Corrugados Lasao/Stahlwerk Thuringen na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 22.6.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 181/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 181/40

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 181/08

| 1. | Evropska komisija je 14. junija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Talis International Holding GmbH (Nemčija), ki je holdinška družba podjetja, ki zajema skupino Talis Group („Talis“), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Raphael Valves Industries (1975) („Raphael“, Izrael). |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 14. junija 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Talis International Holding GmbH (Nemčija), ki je holdinška družba podjetja, ki zajema skupino Talis Group („Talis“), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Raphael Valves Industries (1975) („Raphael“, Izrael).

| 2. | Poslovne dejavnosti obeh zadevnih podjetij (Talis in Raphael) so: razvoj, proizvodnja in distribucija ventilov in drugih proizvodov ter opreme za vodno gospodarstvo, med drugim tudi za pridobivanje, prenos in distribucijo vode ter za odplake. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti obeh zadevnih podjetij (Talis in Raphael) so: razvoj, proizvodnja in distribucija ventilov in drugih proizvodov ter opreme za vodno gospodarstvo, med drugim tudi za pridobivanje, prenos in distribucijo vode ter za odplake.

| 3. | Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries (1975) Ltd lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke COMP/M.6253 – Talis International Holding/Raphael Valves Industries (1975) Ltd lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---