# Euroopa Liidu C 167/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.167.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 167 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide7. juuni 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.167.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 167

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide7. juuni 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2011/C 167/01 | Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – Eelarveaasta 2010 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2011/C 167/01

Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – Eelarveaasta 2010

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 7.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/1

---

EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE ARUANNE

I JAGU:   EUROOPA PARLAMENT

EELARVEAASTA 2010

2011/C 167/01

SISUKORD

SISSEJUHATUS

| I. | FINANTSJUHTIMISE ÜLDINE ÜLEVAADE |
| --- | --- |

I.

| A. | Tulud |
| --- | --- |

A.

| B. | Esialgne eelarve ja paranduseelarved |
| --- | --- |

B.

| C. | Kulukohustused ja maksed |
| --- | --- |

C.

| D. | Ülekandmised 2010. aastast 2011. aastasse |
| --- | --- |

D.

| E. | Ülekandmised 2009. aastast 2010. aastasse |
| --- | --- |

E.

| F. | Assigneeringud sihtotstarbelisest tulust |
| --- | --- |

F.

| G. | Tühistamised |
| --- | --- |

G.

| H. | Ümberpaigutamised |
| --- | --- |

H.

| H.1. | Ümberpaigutamised määratlemata otstarbega assigneeringutest |
| --- | --- |

H.1.

| H.2. | Ümberpaigutamised muudest allikatest |
| --- | --- |

H.2.

| II. | FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES |
| --- | --- |

II.

| I. | Peatükk 10„Institutsiooni liikmed” |
| --- | --- |

I.

| J. | Peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad” |
| --- | --- |

J.

| K. | Peatükk 14„Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused” |
| --- | --- |

K.

| L. | Peatükk 16„Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud” |
| --- | --- |

L.

| M. | Peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud” |
| --- | --- |

M.

| N. | Peatükk 21„Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel” |
| --- | --- |

N.

| O. | Peatükk 23„Jooksvad halduskulud” |
| --- | --- |

O.

| P. | Peatükk 30„Koosolekud ja konverentsid” |
| --- | --- |

P.

| Q. | Peatükk 32„Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine” |
| --- | --- |

Q.

| R. | Peatükk 40„Teatavate institutsioonide ja organite kulud” |
| --- | --- |

R.

| S. | Peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud” |
| --- | --- |

S.

| T. | Jaotis 10 „Muud kulud” |
| --- | --- |

T.

| III. | 2010. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED |
| --- | --- |

III.

| A. | seadusandliku rolli suurenemine seoses lissaboni lepinguga |
| --- | --- |

A.

| A.1. | ELi sisepoliitika |
| --- | --- |

A.1.

| A.2. | ELi välispoliitika |
| --- | --- |

A.2.

| B. | parlamendiliikmetele osutatavate teenuste parandamine |
| --- | --- |

B.

| B.1. | Õigusalane tugi |
| --- | --- |

B.1.

| B.2. | Parlamendiliikmete põhimäärus ja assistentide põhimäärus |
| --- | --- |

B.2.

| B.3. | Parlamendiliikmete võrdne juurdepääs tõlkele |
| --- | --- |

B.3.

| B.4. | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia |
| --- | --- |

B.4.

| C. | Teabevahetuspoliitika |
| --- | --- |

C.

| D. | Kinnisvarapoliitika |
| --- | --- |

D.

| E. | Keskkonnapoliitika |
| --- | --- |

E.

| F. | Sekretariaadi ajakohastamine ja ümberkorraldamine |
| --- | --- |

F.

LISAD

| LISA 1 – | C ümberpaigutamiste kokkuvõte |
| --- | --- |

LISA 1 –

| LISA 2 – | P ümberpaigutamiste kokkuvõte |
| --- | --- |

LISA 2 –

| LISA 3 – | 2010. aasta assigneeringute kasutamine |
| --- | --- |

LISA 3 –

SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas aruandes analüüsitakse Euroopa Parlamendi eelarve haldamist ja finantsjuhtimist 2010. aastal. Aruandes tuuakse välja rahaliste vahendite kasutamine ja sündmused, millel oli asjaomase aasta jooksul tegevusele oluline mõju (I ja II osas) ning antakse ülevaade 2010. aastaks seatud eesmärkide saavutamisest (III osas). |
| --- | --- |

1.

Käesolevas aruandes analüüsitakse Euroopa Parlamendi eelarve haldamist ja finantsjuhtimist 2010. aastal. Aruandes tuuakse välja rahaliste vahendite kasutamine ja sündmused, millel oli asjaomase aasta jooksul tegevusele oluline mõju (I ja II osas) ning antakse ülevaade 2010. aastaks seatud eesmärkide saavutamisest (III osas).

| 2. | Aruanne on koostatud kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (edaspidi „finantsmäärus”)) artikliga 122, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (2) (edaspidi „rakenduseeskirjad”)) artikliga 185 ja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja (3) artikli 13 lõikega 2. Analüüs tugineb peaarvepidaja koostatud esialgsele raamatupidamise aastaaruandele. |
| --- | --- |

2.

Aruanne on koostatud kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (edaspidi „finantsmäärus”)) artikliga 122, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (2) (edaspidi „rakenduseeskirjad”)) artikliga 185 ja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja (3) artikli 13 lõikega 2. Analüüs tugineb peaarvepidaja koostatud esialgsele raamatupidamise aastaaruandele.

I.   FINANTSJUHTIMISE ÜLDINE ÜLEVAADE

| 3. | Euroopa Parlamendi lõplikud assigneeringud olid kokku 1 616 760 399 eurot, mis moodustas 19,99 % ELi halduskulude kogusummast, s.t finantsraamistiku (4) rubriigist 5. Allpool esitatud tabel 1 annab ülevaate Euroopa Parlamendi eelarve täitmisest 2010. aastal.

  Tabel 1


  Assigneeringute kasutamine 2010. aastal







  Assigneeringu liik | 2010. aasta assigneeringud
  (eurodes või %) |
| --- | --- | --- |
| 2010. aasta assigneeringud |
| Esialgsed assigneeringud | 1 607 363 235 |
| Paranduseelarve | 9 397 164 |
| Lõplikud assigneeringud | 1 616 760 399 |
| Lõplikud assigneeringud 2010. aastal |
| Kulukohustused | 1 552 290 272 |
| osakaal lõplikest assigneeringutest | 96 % |
| Maksed | 1 321 261 642 |
| osakaal kulukohustustest | 85 % |
| Ülekandmised 2010. aastast 2011. aastasse |
| Automaatsed ülekandmised 2011. aastasse (5) | 231 028 630 |
| osakaal lõplikest assigneeringutest | 14 % |
| osakaal kulukohustustest | 15 % |
| Mitteautomaatsed ülekandmised (2011. aastasse kantud kulukohustustega sidumata assigneeringud) (6) | 9 240 000 |
| osakaal lõplikest assigneeringutest | 0,6 % |
| Tühistamised |
| Tühistatud assigneeringud | 55 230 127 |
| osakaal lõplikest assigneeringutest | 3,4 % |
| Ülekandmised 2009. aastast 2010. aastasse |
| Automaatsed ülekandmised 2010. aastasse (5) | 180 265 823 |
| Maksed nende ülekandmiste alusel | 156 561 474 |
| osakaal ülekandmistest | 87 % |
| Tühistatud summa | 23 704 349 |
| Mitteautomaatsed ülekandmised 2010. aastasse (6) | 10 100 000 |
| Maksed nende ülekandmiste alusel | 8 383 750 |
| osakaal ülekandmistest | 83 % |
| Assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest 2010. aastal |
| Assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest 2010. aastal | 110 298 523 |
| Kulukohustused | 13 916 325 |
| osakaal sihtotstarbelistest tuludest tehtud assigneeringutest | 13 % |
| Maksed | 10 247 794 |
| osakaal sihtotstarbeliste tulude kulukohustustest | 74 % |
| Kasutada olnud assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest 2010. aastal | 96 382 198 |
| 2011. aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud |
| 2011. aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud | 110 017 852 |
| 2010. aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud |
| 2010. aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud | 20 637 870 |
| Kulukohustused | 15 646 888 |
| Maksed | 10 100 531 |
| osakaal kulukohustustest | 65 % |

3.

Euroopa Parlamendi lõplikud assigneeringud olid kokku 1 616 760 399 eurot, mis moodustas 19,99 % ELi halduskulude kogusummast, s.t finantsraamistiku (4) rubriigist 5. Allpool esitatud tabel 1 annab ülevaate Euroopa Parlamendi eelarve täitmisest 2010. aastal.

Tabel 1

Assigneeringute kasutamine 2010. aastal

Assigneeringu liik

2010. aasta assigneeringud

(eurodes või %)

2010. aasta assigneeringud

Esialgsed assigneeringud

1 607 363 235

Paranduseelarve

9 397 164

Lõplikud assigneeringud

1 616 760 399

Lõplikud assigneeringud 2010. aastal

Kulukohustused

1 552 290 272

osakaal lõplikest assigneeringutest

96 %

Maksed

1 321 261 642

osakaal kulukohustustest

85 %

Ülekandmised 2010. aastast 2011. aastasse

Automaatsed ülekandmised 2011. aastasse (5)

231 028 630

osakaal lõplikest assigneeringutest

14 %

osakaal kulukohustustest

15 %

Mitteautomaatsed ülekandmised (2011. aastasse kantud kulukohustustega sidumata assigneeringud) (6)

9 240 000

osakaal lõplikest assigneeringutest

0,6 %

Tühistamised

Tühistatud assigneeringud

55 230 127

osakaal lõplikest assigneeringutest

3,4 %

Ülekandmised 2009. aastast 2010. aastasse

Automaatsed ülekandmised 2010. aastasse (5)

180 265 823

Maksed nende ülekandmiste alusel

156 561 474

osakaal ülekandmistest

87 %

Tühistatud summa

23 704 349

Mitteautomaatsed ülekandmised 2010. aastasse (6)

10 100 000

Maksed nende ülekandmiste alusel

8 383 750

osakaal ülekandmistest

83 %

Assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest 2010. aastal

Assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest 2010. aastal

110 298 523

Kulukohustused

13 916 325

osakaal sihtotstarbelistest tuludest tehtud assigneeringutest

13 %

Maksed

10 247 794

osakaal sihtotstarbeliste tulude kulukohustustest

74 %

Kasutada olnud assigneeringud sihtotstarbelistest tuludest 2010. aastal

96 382 198

2011. aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

2011. aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

110 017 852

2010. aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

2010. aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

20 637 870

Kulukohustused

15 646 888

Maksed

10 100 531

osakaal kulukohustustest

65 %

A.   Tulud

| 4. | Raamatupidamise aastaaruandesse 31. detsembri 2010. aasta seisuga kantud tulud olid kokku 243 094 204 eurot ja sisaldasid 110 298 523 euro ulatuses sihtotstarbelisi tulusid. |
| --- | --- |

4.

Raamatupidamise aastaaruandesse 31. detsembri 2010. aasta seisuga kantud tulud olid kokku 243 094 204 eurot ja sisaldasid 110 298 523 euro ulatuses sihtotstarbelisi tulusid.

B.   Esialgne eelarve ja paranduseelarved

| 5. | Heakskiidetud assigneeringute kogumaht Euroopa Parlamendi 2010. aasta esialgses eelarves oli 1 607 363 235 eurot, mis tähendab 2009. aasta eelarvega (1 529 970 930 eurot) võrreldes 5 % suurust kasvu. |
| --- | --- |

5.

Heakskiidetud assigneeringute kogumaht Euroopa Parlamendi 2010. aasta esialgses eelarves oli 1 607 363 235 eurot, mis tähendab 2009. aasta eelarvega (1 529 970 930 eurot) võrreldes 5 % suurust kasvu.

| 6. | 19. mail 2010 võeti vastu 9 397 164 euro suurune paranduseelarve nr 1/2010, et rahastada Lissaboni lepingu (millega muudeti Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut) jõustumisest otseselt tulenevaid täiendavaid kulutusi. Paranduseelarvega suurendati töötajate arvu 150 inimese võrra. Fraktsioonide assisteerimise tugevdamiseks loodi kokku 75 ajutist ametikohta, parlamendikomisjonide sekretariaatidele loodi 70 ametikohta ja riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadile eraldati 5 ametikohta. Eelkõige suurendati assigneeringuid kahes eelarvepunktis: punktis 1200„Töötasu ja hüvitised” ning punktis 4220/01 „Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid”. Suurendati parlamendiliikmetele antava isikliku toetuse assigneeringuid – igakuiseid sekretariaaditoetusi suurendati alates 1. maist 2010 parlamendiliikme kohta 1 500 euro võrra. |
| --- | --- |

6.

19. mail 2010 võeti vastu 9 397 164 euro suurune paranduseelarve nr 1/2010, et rahastada Lissaboni lepingu (millega muudeti Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut) jõustumisest otseselt tulenevaid täiendavaid kulutusi. Paranduseelarvega suurendati töötajate arvu 150 inimese võrra. Fraktsioonide assisteerimise tugevdamiseks loodi kokku 75 ajutist ametikohta, parlamendikomisjonide sekretariaatidele loodi 70 ametikohta ja riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadile eraldati 5 ametikohta. Eelkõige suurendati assigneeringuid kahes eelarvepunktis: punktis 1200„Töötasu ja hüvitised” ning punktis 4220/01 „Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid”. Suurendati parlamendiliikmetele antava isikliku toetuse assigneeringuid – igakuiseid sekretariaaditoetusi suurendati alates 1. maist 2010 parlamendiliikme kohta 1 500 euro võrra.

C.   Kulukohustused ja maksed

| 7. | Kulukohustuste kogumaht oli 1 552 290 272 eurot, moodustades 96 % lõplikest assigneeringutest (2009. aastal 93 %). Maksete kogumaht oli 1 321 261 642 eurot, moodustades 85 % võetud kulukohustustest (2009. aastal 87 %). |
| --- | --- |

7.

Kulukohustuste kogumaht oli 1 552 290 272 eurot, moodustades 96 % lõplikest assigneeringutest (2009. aastal 93 %). Maksete kogumaht oli 1 321 261 642 eurot, moodustades 85 % võetud kulukohustustest (2009. aastal 87 %).

D.   Ülekandmised 2010. aastast 2011. aastasse

| 8. | 2011. aastasse automaatsete ülekandmiste kogumaht oli 231 028 630 eurot, mis moodustas 15 % kulukohustustega seotud assigneeringute kogusummast (2009. aastal 13 %). Aasta lõpus 2011. aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata assigneeringute (mitteautomaatsed ülekandmised) kogumaht oli 9 240 000 eurot, moodustades lõplikest assigneeringutest 0,6 % (2009. aastal 0,7 %) ja nende otstarve on esitatud tabelis 2.

  Tabel 2


  2011. aastasse mitteautomaatsete ülekandmiste eesmärk








  Rubriik | Eesmärk | Summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003„Kinnisvara soetamine” | Euroopa Maja Sofias – ostuprojekt | 9 240 000 |
| Kokku | 9 240 000 |

8.

2011. aastasse automaatsete ülekandmiste kogumaht oli 231 028 630 eurot, mis moodustas 15 % kulukohustustega seotud assigneeringute kogusummast (2009. aastal 13 %). Aasta lõpus 2011. aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata assigneeringute (mitteautomaatsed ülekandmised) kogumaht oli 9 240 000 eurot, moodustades lõplikest assigneeringutest 0,6 % (2009. aastal 0,7 %) ja nende otstarve on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

2011. aastasse mitteautomaatsete ülekandmiste eesmärk

Rubriik

Eesmärk

Summa

2003„Kinnisvara soetamine”

Euroopa Maja Sofias – ostuprojekt

9 240 000

Kokku

9 240 000

E.   Ülekandmised 2009. aastast 2010. aastasse

| 9. | 2010. aastasse automaatsete ülekandmiste kogumaht oli 180 265 823 eurot. Makseid tehti nende ülekandmiste alusel 156 561 474 euro ulatuses (87 %; 2009. aastal 92 %). Tühistatud summa oli seega 23 704 349 eurot. Tühistamised puudutasid peamiselt artiklit 140„Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad”, artiklit 200„Hooned”, artiklit 202„Hoonetega seotud kulud” ning artiklit 324„Kirjastamine ja levitamine”. Tühistatud summad ja tühistamiste peamised põhjused on esitatud tabelis 3.

  Tabel 3


  2009. aastast 2010. aastasse automaatsete ülekandmiste tühistamiste peamised põhjused








  Artikkel | Tühistatud summa | Tühistamiste peamised põhjused |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikkel 140„Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad” | 5 034 074 | Punkt 1402/01 „Tõlgid: tõlgid ja konverentsitehnikud” – konverentsitõlke kasutati kavandatust vähem (4,9 miljonit eurot) |
| Artikkel 200„Hooned” | 7 315 381 | Punkt 2005„Hoonete ehitus” – tarnijatest tingitud viivitused põhjustasid tööde edasilükkumise aastasse 2011 (0,8 miljonit eurot); punkt 2007/02 „Teenistusruumide sisustamine: Strasbourg” – Strasbourgi istungisaali lae parandamist käsitlevate õiguslike arvamuste põhjal vähendati vajalikke assigneeringuid (4,5 miljonit eurot) |
| Artikkel 202„Hoonetega seotud kulud” | 2 640 289 | Punkt 2024„Energiatarbimine” – mõned parlamendi kolme töökoha ja infobüroode energiatarbimise arved ei olnud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande koostamise ajal kättesaadavad (1 miljon eurot);
  punkt 2022„Puhastusteenused ja korrashoid” – üldehituse ja viimistlusega seotud tööde ülehindamine Strasbourgis (0,2 miljonit eurot) ning haldustuge käsitleva lepingu sõlmimise hilinemine Luxembourgis (0,3 miljonit eurot);
  punkt 2026„Hoonete turvalisus ja valve” – tarbimine osutus algselt prognoositust väiksemaks (0,8 miljonit eurot) |
| Artikkel 324„Kirjastamine ja levitamine” | 3 373 200 | Punkt 3243„Külastajatekeskus” – ripplagede ohutusega seotud suur probleem põhjustas projekti hilinemise (1 miljon eurot);
  punkt 3240„Euroopa Liidu Teataja” – Lissaboni lepingu mõju Euroopa Liidu Teataja väljaannetele avaldus oodatust aeglasemalt (0,9 miljonit eurot) |

9.

2010. aastasse automaatsete ülekandmiste kogumaht oli 180 265 823 eurot. Makseid tehti nende ülekandmiste alusel 156 561 474 euro ulatuses (87 %; 2009. aastal 92 %). Tühistatud summa oli seega 23 704 349 eurot. Tühistamised puudutasid peamiselt artiklit 140„Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad”, artiklit 200„Hooned”, artiklit 202„Hoonetega seotud kulud” ning artiklit 324„Kirjastamine ja levitamine”. Tühistatud summad ja tühistamiste peamised põhjused on esitatud tabelis 3.

Tabel 3

2009. aastast 2010. aastasse automaatsete ülekandmiste tühistamiste peamised põhjused

Artikkel

Tühistatud summa

Tühistamiste peamised põhjused

Artikkel 140„Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad”

5 034 074

Punkt 1402/01 „Tõlgid: tõlgid ja konverentsitehnikud” – konverentsitõlke kasutati kavandatust vähem (4,9 miljonit eurot)

Artikkel 200„Hooned”

7 315 381

Punkt 2005„Hoonete ehitus” – tarnijatest tingitud viivitused põhjustasid tööde edasilükkumise aastasse 2011 (0,8 miljonit eurot); punkt 2007/02 „Teenistusruumide sisustamine: Strasbourg” – Strasbourgi istungisaali lae parandamist käsitlevate õiguslike arvamuste põhjal vähendati vajalikke assigneeringuid (4,5 miljonit eurot)

Artikkel 202„Hoonetega seotud kulud”

2 640 289

Punkt 2024„Energiatarbimine” – mõned parlamendi kolme töökoha ja infobüroode energiatarbimise arved ei olnud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande koostamise ajal kättesaadavad (1 miljon eurot);

punkt 2022„Puhastusteenused ja korrashoid” – üldehituse ja viimistlusega seotud tööde ülehindamine Strasbourgis (0,2 miljonit eurot) ning haldustuge käsitleva lepingu sõlmimise hilinemine Luxembourgis (0,3 miljonit eurot);

punkt 2026„Hoonete turvalisus ja valve” – tarbimine osutus algselt prognoositust väiksemaks (0,8 miljonit eurot)

Artikkel 324„Kirjastamine ja levitamine”

3 373 200

Punkt 3243„Külastajatekeskus” – ripplagede ohutusega seotud suur probleem põhjustas projekti hilinemise (1 miljon eurot);

punkt 3240„Euroopa Liidu Teataja” – Lissaboni lepingu mõju Euroopa Liidu Teataja väljaannetele avaldus oodatust aeglasemalt (0,9 miljonit eurot)

| 10. | Artikli 9 lõike 2a kohaselt tehtud mitteautomaatsed ülekandmised 2010. aastasse olid kokku 10 100 000 eurot ning puudutasid punkti 2003„Kinnisvara soetamine” (9 100 000 eurot) ja punkti 2008„Muud hoonetega seotud kulud” (1 000 000 eurot). |
| --- | --- |

10.

Artikli 9 lõike 2a kohaselt tehtud mitteautomaatsed ülekandmised 2010. aastasse olid kokku 10 100 000 eurot ning puudutasid punkti 2003„Kinnisvara soetamine” (9 100 000 eurot) ja punkti 2008„Muud hoonetega seotud kulud” (1 000 000 eurot).

| 11. | Kõik ülekantud assigneeringud seoti kulukohustustega enne 31. märtsi 2010, nagu on finantsmääruses nõutud. Nende eesmärk oli osta Euroopa Maja jaoks Millenárise hoone Budapestis ning katta ostuga seotud lisatasud. Mis puudutab kulukohustustele vastavaid makseid, mis tuli teostada enne 31. detsembrit 2010, siis need maksti 92% ulatuses eelarvepunktist 2003. Sellise rakendusmäära peamine põhjus on see, et lõplik ostuhind osutus ettenähtust soodsamaks. Eelarvepunkti 2008 rakendusmäär oli 0 %, sest mingisuguseid lisatasusid kokkuvõttes ei olnud. |
| --- | --- |

11.

Kõik ülekantud assigneeringud seoti kulukohustustega enne 31. märtsi 2010, nagu on finantsmääruses nõutud. Nende eesmärk oli osta Euroopa Maja jaoks Millenárise hoone Budapestis ning katta ostuga seotud lisatasud. Mis puudutab kulukohustustele vastavaid makseid, mis tuli teostada enne 31. detsembrit 2010, siis need maksti 92% ulatuses eelarvepunktist 2003. Sellise rakendusmäära peamine põhjus on see, et lõplik ostuhind osutus ettenähtust soodsamaks. Eelarvepunkti 2008 rakendusmäär oli 0 %, sest mingisuguseid lisatasusid kokkuvõttes ei olnud.

F.   Assigneeringud sihtotstarbelisest tulust

| 12. | Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2010. aastal oli kokku 110 298 523 eurot (2009. aastal 27 576 932 eurot). Kulukohustustega sidumise määr oli 13 % (2009. aastal 44 %). Maksete kogumaht oli 10 247 794 eurot, moodustades 74 % võetud kulukohustustest (2009. aastal 74 %). Aastasse 2011 üle kantud saldo oli 110 017 852 eurot (2009. aastal 20 637 870 eurot). Sihtotstarbelistest tuludest pärit assigneeringute analüüs on esitatud alloleval joonisel.

  Joonis 1


  Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 2010. aastal peatükkide kaupa |
| --- | --- |

12.

Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2010. aastal oli kokku 110 298 523 eurot (2009. aastal 27 576 932 eurot). Kulukohustustega sidumise määr oli 13 % (2009. aastal 44 %). Maksete kogumaht oli 10 247 794 eurot, moodustades 74 % võetud kulukohustustest (2009. aastal 74 %). Aastasse 2011 üle kantud saldo oli 110 017 852 eurot (2009. aastal 20 637 870 eurot). Sihtotstarbelistest tuludest pärit assigneeringute analüüs on esitatud alloleval joonisel.

Joonis 1

Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 2010. aastal peatükkide kaupa

Image

| 13. | Enamik peatüki 20 assigneeringutest aastal 2010 on pärit Belgia riigi tehtud maksest. 27. jaanuaril 2010 maksis Belgia riik hoonete D4 ja D5 krundi kulude katmise ning Brüsseli Luxembourgi jaamahoone katuse arenduskuludega seoses tagasi 85 987 000 euro suuruse summa. Vastavalt finantsmäärusele kanti asjaomane summa eelarvesse sihtotstarbeliste tuludena ja seda saab kasutada üksnes kinnisvaraprojektide rahastamiseks (sihtotstarbelisuse põhimõte). Asjaomast summat oleks võinud kasutada aastal 2010, kuid selle võis vajaduse korral ka järgnevatesse aastatesse üle kanda. Seda saab eelkõige kasutada parlamendiliikmete logistika- ja töötingimuste parandamiseks, nähes assistentide jaoks ette ka teise bürooruumi. Osa summast võib vajaduse korral kasutada ka praegu ikka veel renditavate hoonete ostmiseks. |
| --- | --- |

13.

Enamik peatüki 20 assigneeringutest aastal 2010 on pärit Belgia riigi tehtud maksest. 27. jaanuaril 2010 maksis Belgia riik hoonete D4 ja D5 krundi kulude katmise ning Brüsseli Luxembourgi jaamahoone katuse arenduskuludega seoses tagasi 85 987 000 euro suuruse summa. Vastavalt finantsmäärusele kanti asjaomane summa eelarvesse sihtotstarbeliste tuludena ja seda saab kasutada üksnes kinnisvaraprojektide rahastamiseks (sihtotstarbelisuse põhimõte). Asjaomast summat oleks võinud kasutada aastal 2010, kuid selle võis vajaduse korral ka järgnevatesse aastatesse üle kanda. Seda saab eelkõige kasutada parlamendiliikmete logistika- ja töötingimuste parandamiseks, nähes assistentide jaoks ette ka teise bürooruumi. Osa summast võib vajaduse korral kasutada ka praegu ikka veel renditavate hoonete ostmiseks.

| 14. | 2010. aastasse üle kantud sihtotstarbelised tulud olid kokku 20 637 870 eurot (2009. aastal 36 808 922 eurot). Võetud kulukohustuste kogumaht oli 15 646 888 eurot (2009. aastal 36 024 461 eurot). Maksete kogumaht moodustas 2010. aastal võetud kulukohustustest 65 % (2009. aastal 94 %). |
| --- | --- |

14.

2010. aastasse üle kantud sihtotstarbelised tulud olid kokku 20 637 870 eurot (2009. aastal 36 808 922 eurot). Võetud kulukohustuste kogumaht oli 15 646 888 eurot (2009. aastal 36 024 461 eurot). Maksete kogumaht moodustas 2010. aastal võetud kulukohustustest 65 % (2009. aastal 94 %).

G.   Tühistamised

| 15. | Assigneeringud summas 55 230 127 eurot (2009. aastal 102 241 198 eurot), mis moodustas lõplikest assigneeringutest 3,4 % (2009. aastal 7 %), tühistati. Tühistamiste peamised põhjused on esitatud allolevas tabelis:

  Tabel 4


  Kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused 2010. aastal








  Artikkel | Tühistatud summa (eurodes) | Tühistamise peamine põhjus |
| --- | --- | --- | --- |
| 120 | 8 424 177 | Punkt 1200 – erinevus tekkis planeerimise käigus oletatud töötasude 2,2 % suuruse korrigeerimise ja aastal 2010 toimunud töötasude 0,1 % suuruse tegeliku korrigeerimise vahel (8,3 miljonit eurot, 1,6 % lõplikest assigneeringutest). |
| 422 | 7 355 159 | Punkt 4220/01 „Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid” – 2010. aasta keskel võeti vastu otsus suurendada parlamendiliikme hüvitist (1 500 eurot parlamendiliikme kohta kuus). Lisaks sellele põhjustasid protseduurilised kohustused muuta Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmeid selle, et paranduseelarve abil kasutada antud täiendavaid assigneeringuid oleks saanud kasutada alles 2010. aasta lõpus, kui algas parlamendiliikmete assistentide töölevõtmine (6,3 miljonit eurot). |
| 324 | 4 929 458 | Punkt 3240„Euroopa Liidu Teataja” – Lissaboni lepingu mõju Euroopa Liidu Teataja väljaannetele avaldus oodatust aeglasemalt (1,2 miljonit eurot);
  punkt 3244/01 „Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest: külastusrühmade vastuvõtukulud ja toetused” – külastajate täpse arvu eelneva prognoosimisega seotud raskused (1,4 miljonit eurot). |
| 200 | 4 322 661 | Punkt 2007„Teenistusruumide sisustamine” – kokkuhoid ja põhjus, et teatavaid 2010. aastaks kavandatud sisustamisega seotud projekte ei olnud võimalik teostada (2,6 miljonit eurot);
  punkt 2008„Muud hoonetega seotud kulud” – 2008. aastal aset leidnud Strasbourgi istungisaali laevaring põhjustas muudatusi 2009. ja 2010. aasta tööprogrammis (1,5 miljonit eurot). |
| 100 | 4 299 369 | Punkt 1005„Muud reisikulud” – parlamendiliikmete põhimääruses reisikulude hüvitamist käsitlevate uute eeskirjade kehtestamise tõttu tekkis raskusi kulude täpsel prognoosimisel (2 miljonit eurot);
  punkt 1006„Üldkulude hüvitis” – igakuise hüvitise indekseerimist, mida planeerimise etapis prognoositi, üldiselt ei toimunud (1,2 miljonit eurot). |
| 140 | 3 869 980 | Punkt 1400„Muud teenistujad” – töötasude iga-aastase kohandamise käigus korrigeerimise oluline vähendamine ning teatavate kulude (lasteaia personal, lepinguliste töötajate palgad), mille summad selguvad alles aasta lõpus, vajalik paindlikkus (3 miljonit eurot). |
| 202 | 3 788 303 | Punkt 2022„Puhastusteenused ja korrashoid” – enamasti hooldustööde vajaduse ülehindamine (1,6 miljonit eurot);
  punkt 2024„Energiatarbimine” – eelarve koostamise ajal eeldatust soodsamad hinnad, energiasääst ja elektrienergia tarnimist käsitleva institutsioonidevahelise ühise hankemenetlusega kaasnevad eelised (1,2 miljonit eurot). |

15.

Assigneeringud summas 55 230 127 eurot (2009. aastal 102 241 198 eurot), mis moodustas lõplikest assigneeringutest 3,4 % (2009. aastal 7 %), tühistati. Tühistamiste peamised põhjused on esitatud allolevas tabelis:

Tabel 4

Kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused 2010. aastal

Artikkel

Tühistatud summa (eurodes)

Tühistamise peamine põhjus

120

8 424 177

Punkt 1200 – erinevus tekkis planeerimise käigus oletatud töötasude 2,2 % suuruse korrigeerimise ja aastal 2010 toimunud töötasude 0,1 % suuruse tegeliku korrigeerimise vahel (8,3 miljonit eurot, 1,6 % lõplikest assigneeringutest).

422

7 355 159

Punkt 4220/01 „Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid” – 2010. aasta keskel võeti vastu otsus suurendada parlamendiliikme hüvitist (1 500 eurot parlamendiliikme kohta kuus). Lisaks sellele põhjustasid protseduurilised kohustused muuta Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmeid selle, et paranduseelarve abil kasutada antud täiendavaid assigneeringuid oleks saanud kasutada alles 2010. aasta lõpus, kui algas parlamendiliikmete assistentide töölevõtmine (6,3 miljonit eurot).

324

4 929 458

Punkt 3240„Euroopa Liidu Teataja” – Lissaboni lepingu mõju Euroopa Liidu Teataja väljaannetele avaldus oodatust aeglasemalt (1,2 miljonit eurot);

punkt 3244/01 „Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest: külastusrühmade vastuvõtukulud ja toetused” – külastajate täpse arvu eelneva prognoosimisega seotud raskused (1,4 miljonit eurot).

200

4 322 661

Punkt 2007„Teenistusruumide sisustamine” – kokkuhoid ja põhjus, et teatavaid 2010. aastaks kavandatud sisustamisega seotud projekte ei olnud võimalik teostada (2,6 miljonit eurot);

punkt 2008„Muud hoonetega seotud kulud” – 2008. aastal aset leidnud Strasbourgi istungisaali laevaring põhjustas muudatusi 2009. ja 2010. aasta tööprogrammis (1,5 miljonit eurot).

100

4 299 369

Punkt 1005„Muud reisikulud” – parlamendiliikmete põhimääruses reisikulude hüvitamist käsitlevate uute eeskirjade kehtestamise tõttu tekkis raskusi kulude täpsel prognoosimisel (2 miljonit eurot);

punkt 1006„Üldkulude hüvitis” – igakuise hüvitise indekseerimist, mida planeerimise etapis prognoositi, üldiselt ei toimunud (1,2 miljonit eurot).

140

3 869 980

Punkt 1400„Muud teenistujad” – töötasude iga-aastase kohandamise käigus korrigeerimise oluline vähendamine ning teatavate kulude (lasteaia personal, lepinguliste töötajate palgad), mille summad selguvad alles aasta lõpus, vajalik paindlikkus (3 miljonit eurot).

202

3 788 303

Punkt 2022„Puhastusteenused ja korrashoid” – enamasti hooldustööde vajaduse ülehindamine (1,6 miljonit eurot);

punkt 2024„Energiatarbimine” – eelarve koostamise ajal eeldatust soodsamad hinnad, energiasääst ja elektrienergia tarnimist käsitleva institutsioonidevahelise ühise hankemenetlusega kaasnevad eelised (1,2 miljonit eurot).

H.   Ümberpaigutamised

| 16. | Eelarveaasta jooksul kiideti finantsmääruse artiklite 24 ja 43 alusel (7) heaks 13 C ümberpaigutamist. Need hõlmasid kokku 84 274 488 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 5,2 % (2009. aastal 18 ümberpaigutamist, mis moodustasid lõplikest assigneeringutest 4 %). President kiitis finantsmääruse artikli 22 lõike 1 alusel (8) heaks 6 P ümberpaigutamist kogusummas 4 009 571 eurot, mis moodustas 0,2 % lõplikest assigneeringutest (2009. aastal 9 ümberpaigutamist, mis moodustasid 2 % lõplikest assigneeringutest). Allpool esitatud tabelites on toodud ümberpaigutamiste jaotus õigusliku aluse ja eesmärgi järgi. |
| --- | --- |

16.

Eelarveaasta jooksul kiideti finantsmääruse artiklite 24 ja 43 alusel (7) heaks 13 C ümberpaigutamist. Need hõlmasid kokku 84 274 488 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 5,2 % (2009. aastal 18 ümberpaigutamist, mis moodustasid lõplikest assigneeringutest 4 %). President kiitis finantsmääruse artikli 22 lõike 1 alusel (8) heaks 6 P ümberpaigutamist kogusummas 4 009 571 eurot, mis moodustas 0,2 % lõplikest assigneeringutest (2009. aastal 9 ümberpaigutamist, mis moodustasid 2 % lõplikest assigneeringutest). Allpool esitatud tabelites on toodud ümberpaigutamiste jaotus õigusliku aluse ja eesmärgi järgi.

| 17. | Kokkuvõttes tehti 2010. aastal 19 C ja P ümberpaigutamist kogusummas 88 284 059 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 5,5 % (2009. aastal 27 ümberpaigutamist kogusummas 100 518 607 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 7 %).

  Tabel 5


  Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi








  Ümberpaigutamiste arv | Ümberpaigutatud summa (eurodes) | Osakaal lõplikest assigneeringutest |
| --- | --- | --- | --- |
| C ümberpaigutamised (artiklid 24 ja 43) |
| 13 C ümberpaigutamist | 84 274 488 | 5,21 % |
| P ümberpaigutamised (artikli 22 lõige 1) |
| 6 P ümberpaigutamist | 4 009 571 | 0,25 % |
| C + P ümberpaigutamised | 88 284 059 | 5,46 % |

17.

Kokkuvõttes tehti 2010. aastal 19 C ja P ümberpaigutamist kogusummas 88 284 059 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 5,5 % (2009. aastal 27 ümberpaigutamist kogusummas 100 518 607 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 7 %).

Tabel 5

Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi

Ümberpaigutamiste arv

Ümberpaigutatud summa (eurodes)

Osakaal lõplikest assigneeringutest

C ümberpaigutamised (artiklid 24 ja 43)

13 C ümberpaigutamist

84 274 488

5,21 %

P ümberpaigutamised (artikli 22 lõige 1)

6 P ümberpaigutamist

4 009 571

0,25 %

C + P ümberpaigutamised

88 284 059

5,46 %

Tabel 6

C ümberpaigutamiste analüüs sihtridade kaupa

| (eurodes) |
| --- |
| Sihtrida | Ümber-paigutamine | Ümberpaigutatud summa |
| 1000„Palgad” | C12 | 1 950 000 |
| 1032„Toitjakaotuspensionid” | C9 | 150 000 |
| 1200„Töötasu ja hüvitised” | C6 | 6 200 000 |
| C12 | 10 600 000 |
| 1400„Muud teenistujad” | C1 | 750 000 |
| C5 | 3 600 000 |
| 142„Sisseostetavad teenused” | C4 | 1 175 200 |
| 2003„Kinnisvara soetamine” | C10 | 19 101 688 |
| C13 | 9 240 000 |
| 2008„Muud hoonetega seotud kulud” | C2 | 2 340 000 |
| 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” | C7 | 2 000 000 |
| C11 | 7 596 000 |
| C14 | 10 923 000 |
| 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” | C7 | 4 000 000 |
| C11 | 282 000 |
| 212„Mööbel” | C2 | 749 600 |
| 3049„Kulutused reisibüroo teenustele” | C8 | 190 000 |
| 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” | C2 | 3 427 000 |
| Kokku | 84 274 488 |

(eurodes)

Sihtrida

Ümber-paigutamine

Ümberpaigutatud summa

1000„Palgad”

C12

1 950 000

1032„Toitjakaotuspensionid”

C9

150 000

1200„Töötasu ja hüvitised”

C6

6 200 000

C12

10 600 000

1400„Muud teenistujad”

C1

750 000

C5

3 600 000

142„Sisseostetavad teenused”

C4

1 175 200

2003„Kinnisvara soetamine”

C10

19 101 688

C13

9 240 000

2008„Muud hoonetega seotud kulud”

C2

2 340 000

2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara”

C7

2 000 000

C11

7 596 000

C14

10 923 000

2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused”

C7

4 000 000

C11

282 000

212„Mööbel”

C2

749 600

3049„Kulutused reisibüroo teenustele”

C8

190 000

3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud”

C2

3 427 000

Kokku

84 274 488

Tabel 7

C ümberpaigutamiste analüüs kulukategooria ja eesmärgi kaupa

| Ümberpaigutamise sihiks olev kulukategooria | Eesmärk | Ümberpaigutatud summa (eurodes) | Osakaal |
| --- | --- | --- | --- |
| Kinnisvarapoliitika | REMARDi hoone ost Brüsselis | 19 101 688 | 23 % |
| Sofias asuva Euroopa Maja ostuprojekt | 9 240 000 | 11 % |
| Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast püsi- ja muutuvkulusid käsitleva aruande esitamist | 3 089 600 | 4 % |
| Kinnisvarapoliitika kokku | 31 431 288 | 37 % |
| IT | 4 IT-projekti, mis on seotud elektroonilise hääletamise seadmete, elektronposti ülekandmise, videote säilitamise ja andmekeskuste võimsusega | 10 923 000 | 13 % |
| WIFI leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes Brüsselis ja Strasbourgis | 7 878 000 | 9 % |
| Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia jaoks | 6 000 000 | 7 % |
| IT kokku | 24 801 000 | 29 % |
| Töötajad | 1. jaanuarist 2010 jõustunud uus leping reisibürooga BCD | 190 000 | 0,2 % |
| Korraldus maksta välja Euroopa Kohtu otsusest tulenev töötasude tagasiulatuv suurendamine | 12 550 000 | 15 % |
| Täiendavate lepinguliste teenistujate töölevõtmine | 3 600 000 | 4 % |
| Horvaatiast pärit lepinguliste teenistujate töölevõtmine | 750 000 | 1 % |
| Eelarverea assigneeringute suurendamine seoses vabade ametikohtade väiksema määraga ja teistest institutsioonidest üle tulnud ametnike kõrgema palgaastmega | 6 200 000 | 7 % |
| Töötajad kokku | 23 290 000 | 28 % |
| Kommunikatsioonipoliitika | Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast püsi- ja muutuvkulusid käsitleva aruande esitamist | 3 427 000 | 4 % |
| Kommunikatsioonipoliitika kokku | 3 427 000 | 4 % |
| Mitmekeelsus | Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast sisemise tõlkeressursi jagamist käsitleva aruande esitamist | 1 175 200 | 1 % |
| Mitmekeelsus kokku | 1 175 200 | 1 % |
| Parlamendiliikmed | Parlamendiliikmete toitjakaotuspensionidega seotud täiendavad kulud | 150 000 | 0,2 % |
| Parlamendiliikmed kokku | 150 000 | 0,2 % |
| Kõik kokku | 84 274 488 | 100 % |

Ümberpaigutamise sihiks olev kulukategooria

Eesmärk

Ümberpaigutatud summa (eurodes)

Osakaal

Kinnisvarapoliitika

REMARDi hoone ost Brüsselis

19 101 688

23 %

Sofias asuva Euroopa Maja ostuprojekt

9 240 000

11 %

Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast püsi- ja muutuvkulusid käsitleva aruande esitamist

3 089 600

4 %

Kinnisvarapoliitika kokku

31 431 288

37 %

IT

4 IT-projekti, mis on seotud elektroonilise hääletamise seadmete, elektronposti ülekandmise, videote säilitamise ja andmekeskuste võimsusega

10 923 000

13 %

WIFI leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes Brüsselis ja Strasbourgis

7 878 000

9 %

Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia jaoks

6 000 000

7 %

IT kokku

24 801 000

29 %

Töötajad

1. jaanuarist 2010 jõustunud uus leping reisibürooga BCD

190 000

0,2 %

Korraldus maksta välja Euroopa Kohtu otsusest tulenev töötasude tagasiulatuv suurendamine

12 550 000

15 %

Täiendavate lepinguliste teenistujate töölevõtmine

3 600 000

4 %

Horvaatiast pärit lepinguliste teenistujate töölevõtmine

750 000

1 %

Eelarverea assigneeringute suurendamine seoses vabade ametikohtade väiksema määraga ja teistest institutsioonidest üle tulnud ametnike kõrgema palgaastmega

6 200 000

7 %

Töötajad kokku

23 290 000

28 %

Kommunikatsioonipoliitika

Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast püsi- ja muutuvkulusid käsitleva aruande esitamist

3 427 000

4 %

Kommunikatsioonipoliitika kokku

3 427 000

4 %

Mitmekeelsus

Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast sisemise tõlkeressursi jagamist käsitleva aruande esitamist

1 175 200

1 %

Mitmekeelsus kokku

1 175 200

1 %

Parlamendiliikmed

Parlamendiliikmete toitjakaotuspensionidega seotud täiendavad kulud

150 000

0,2 %

Parlamendiliikmed kokku

150 000

0,2 %

Kõik kokku

84 274 488

100 %

H.1.   Ümberpaigutamised määratlemata otstarbega assigneeringutest

| 18. | Selles osas käsitletakse peatüki 10 0 „Määratlemata otstarbega assigneeringud”, peatüki 10 1 „Ettenägematute kulude reserv”, peatüki 10 3 „Laienemisreserv”, peatüki 10 5 „Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks” ja peatüki 10 6 „Uute prioriteetsete eesmärkide reserv” assigneeringute kasutamist. Neile jaotises 10 „Muud kulud” sisalduvatele peatükkidele viidatakse edaspidi kui „määratlemata otstarbega assigneeringutele”. Jaotis 10 „Muud kulud” oli 2010. aastal peamine ümberpaigutatud assigneeringute allikas (50 % ehk 42 241 800 eurot). |
| --- | --- |

18.

Selles osas käsitletakse peatüki 10 0 „Määratlemata otstarbega assigneeringud”, peatüki 10 1 „Ettenägematute kulude reserv”, peatüki 10 3 „Laienemisreserv”, peatüki 10 5 „Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks” ja peatüki 10 6 „Uute prioriteetsete eesmärkide reserv” assigneeringute kasutamist. Neile jaotises 10 „Muud kulud” sisalduvatele peatükkidele viidatakse edaspidi kui „määratlemata otstarbega assigneeringutele”. Jaotis 10 „Muud kulud” oli 2010. aastal peamine ümberpaigutatud assigneeringute allikas (50 % ehk 42 241 800 eurot).

| 19. | Sellest summast paigutati ümber kokku 14 089 600 eurot kinnisvarapoliitika jaoks, kokku 13 000 000 eurot IT jaoks, kokku 10 550 000 eurot töötajate jaoks ja 4 602 200 eurot muudel eesmärkidel. Allolevas tabelis on esitatud teave määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärgi kohta.

  Tabel 8


  Määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärk










  (eurodes) |
| --- | --- |
| Lähterida | Sihtrida | Ümber-paigutamine | Eesmärk | Ümberpaigutatud summa |
| Peatükk 10 0 | 2008 | C2 | Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast püsi- ja muutuvkulusid käsitleva aruande esitamist | 2 340 000 |
| 2120 | 749 600 |
| Peatükk 10 5 | 2003 | C10 | REMARDi hoone ost Brüsselis | 11 000 000 |
| Kinnisvarapoliitika kokku | 14 089 600 |
| Peatükk 10 0 | 2100 | C7 | Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia jaoks | 2 000 000 |
| 2102 | 4 000 000 |
| 2100 | C11 | WIFI leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes Brüsselis ja Strasbourgis | 2 000 000 |
| Peatükk 10 6 | 2100 | 5 000 000 |
| IT kokku | 13 000 000 |
| Peatükk 10 1 | 1200 | C6 | Eelarverea assigneeringute suurendamine seoses vabade ametikohtade väiksema määraga ja teistest institutsioonidest üle tulnud ametnike kõrgema palgaastmega | 6 200 000 |
| 1400 | C5 | Täiendavate lepinguliste teenistujate töölevõtmine | 3 600 000 |
| Peatükk 10 3 | 1400 | C1 | Horvaatiast pärit lepinguliste teenistujate töölevõtmine | 750 000 |
| Töötajad kokku | 10 550 000 |
| Peatükk 10 0 | 3242/01 | C2 | Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast püsi- ja muutuvkulusid käsitleva aruande esitamist | 3 427 000 |
| Kommunikatsioonipoliitika kokku | 3 427 000 |
| Peatükk 10 0 | 1420 | C4 | Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast sisemise tõlkeressursi jagamist käsitleva aruande esitamist | 1 175 200 |
| Mitmekeelsus kokku | 1 175 200 |
| Kõik kokku | 42 241 800 |

19.

Sellest summast paigutati ümber kokku 14 089 600 eurot kinnisvarapoliitika jaoks, kokku 13 000 000 eurot IT jaoks, kokku 10 550 000 eurot töötajate jaoks ja 4 602 200 eurot muudel eesmärkidel. Allolevas tabelis on esitatud teave määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärgi kohta.

Tabel 8

Määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärk

(eurodes)

Lähterida

Sihtrida

Ümber-paigutamine

Eesmärk

Ümberpaigutatud summa

Peatükk 10 0

2008

C2

Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast püsi- ja muutuvkulusid käsitleva aruande esitamist

2 340 000

2120

749 600

Peatükk 10 5

2003

C10

REMARDi hoone ost Brüsselis

11 000 000

Kinnisvarapoliitika kokku

14 089 600

Peatükk 10 0

2100

C7

Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia jaoks

2 000 000

2102

4 000 000

2100

C11

WIFI leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes Brüsselis ja Strasbourgis

2 000 000

Peatükk 10 6

2100

5 000 000

IT kokku

13 000 000

Peatükk 10 1

1200

C6

Eelarverea assigneeringute suurendamine seoses vabade ametikohtade väiksema määraga ja teistest institutsioonidest üle tulnud ametnike kõrgema palgaastmega

6 200 000

1400

C5

Täiendavate lepinguliste teenistujate töölevõtmine

3 600 000

Peatükk 10 3

1400

C1

Horvaatiast pärit lepinguliste teenistujate töölevõtmine

750 000

Töötajad kokku

10 550 000

Peatükk 10 0

3242/01

C2

Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast püsi- ja muutuvkulusid käsitleva aruande esitamist

3 427 000

Kommunikatsioonipoliitika kokku

3 427 000

Peatükk 10 0

1420

C4

Määratlemata otstarbega assigneeringute vabastamine pärast sisemise tõlkeressursi jagamist käsitleva aruande esitamist

1 175 200

Mitmekeelsus kokku

1 175 200

Kõik kokku

42 241 800

H.2.   Ümberpaigutamised muudest allikatest

| 20. | Selles osas käsitletakse muudest allikatest kui jaotisest 10 „Muud kulud” pärinevaid ümberpaigutamisi. Muudest jaotistest paigutati ümber 42 032 688 eurot. Need ümberpaigutamised olid peamiselt seotud kinnisvarapoliitikaga (41 %), millele järgnesid töötajate (30 %) ja ITga (28 %) seotud ümberpaigutamised. Nende ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 9. |
| --- | --- |

20.

Selles osas käsitletakse muudest allikatest kui jaotisest 10 „Muud kulud” pärinevaid ümberpaigutamisi. Muudest jaotistest paigutati ümber 42 032 688 eurot. Need ümberpaigutamised olid peamiselt seotud kinnisvarapoliitikaga (41 %), millele järgnesid töötajate (30 %) ja ITga (28 %) seotud ümberpaigutamised. Nende ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 9.

| 21. | P ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 10.

  Tabel 9


  Muudest allikatest kui määratlemata otstarbega assigneeringutest pärinevate C ümberpaigutamiste eesmärk









  (eurodes) |
| --- | --- |
| Sihtrida | Ümber-paigutamine | Eesmärk | Ümberpaigutatud summa |
| 1000 | C12 | Korraldus maksta välja Euroopa Kohtu otsusest tulenev töötasude tagasiulatuv suurendamine | 1 950 000 |
| 1032 | C9 | Parlamendiliikmete toitjakaotuspensionidega seotud täiendavad kulud | 150 000 |
| 1200 | C12 | Korraldus maksta välja Euroopa Kohtu otsusest tulenev töötasude tagasiulatuv suurendamine | 10 600 000 |
| 2003 | C10 | REMARDi hoone ost Brüsselis | 17 341 688 |
| C13 | Sofias asuva Euroopa Maja ostuprojekt |
| 2100 | C11 | WIFI leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes Brüsselis ja Strasbourgis | 11 519 000 |
| C14 | 4 IT-projekti, mis on seotud elektroonilise hääletamise seadmete, elektronposti ülekandmise, videote säilitamise ja andmekeskuste võimsusega |
| 2102 | C11 | WIFI leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes Brüsselis ja Strasbourgis | 282 000 |
| 3049 | C8 | 1. jaanuarist 2010 jõustunud uus leping reisibürooga BCD | 190 000 |
| Kokku | 42 032 688 |

21.

P ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 10.

Tabel 9

Muudest allikatest kui määratlemata otstarbega assigneeringutest pärinevate C ümberpaigutamiste eesmärk

(eurodes)

Sihtrida

Ümber-paigutamine

Eesmärk

Ümberpaigutatud summa

1000

C12

Korraldus maksta välja Euroopa Kohtu otsusest tulenev töötasude tagasiulatuv suurendamine

1 950 000

1032

C9

Parlamendiliikmete toitjakaotuspensionidega seotud täiendavad kulud

150 000

1200

C12

Korraldus maksta välja Euroopa Kohtu otsusest tulenev töötasude tagasiulatuv suurendamine

10 600 000

2003

C10

REMARDi hoone ost Brüsselis

17 341 688

C13

Sofias asuva Euroopa Maja ostuprojekt

2100

C11

WIFI leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes Brüsselis ja Strasbourgis

11 519 000

C14

4 IT-projekti, mis on seotud elektroonilise hääletamise seadmete, elektronposti ülekandmise, videote säilitamise ja andmekeskuste võimsusega

2102

C11

WIFI leviala laiendamine Euroopa Parlamendi hoonetes Brüsselis ja Strasbourgis

282 000

3049

C8

1. jaanuarist 2010 jõustunud uus leping reisibürooga BCD

190 000

Kokku

42 032 688

Tabel 10

P ümberpaigutamiste eesmärk

| (eurodes) |
| --- |
| Sihtrida | Ümber-paigutamine | Eesmärk | Ümberpaigutatud summa |
| 2005„Hoonete ehitus” | P2 | Puurimis- ja mullatööd KADi hoone geotermilise energiasüsteemi jaoks | 2 000 000 |
| 3047„Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud” | P4 | Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee juhatuse ja komisjonide koosolekute korraldamine Ecuadoris | 25 000 |
| 3243„Külastajatekeskus” | P7 | Külastajatekeskus | 1 000 000 |
| 3245/01 „Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: toetused liikmesriikide arvamuskujundajatele siseriiklike ja rahvusvaheliste sümpoosionide ja seminaride korraldamiseks; parlamentaarsete sümpoosionide ja seminaride korraldamise kulud” | P6 | Kodanike foorumi korraldamine teemal „Kriisid ja vaesuse vormid” | 354 571 |
| 4222„Vahetuskursi erinevused” | P3 ja P5 | Parlamendiliikmete assisteerimise kulude hüvitamisega seotud vahetuskursi erinevused | 630 000 |
| Kokku | 4 009 571 |

(eurodes)

Sihtrida

Ümber-paigutamine

Eesmärk

Ümberpaigutatud summa

2005„Hoonete ehitus”

P2

Puurimis- ja mullatööd KADi hoone geotermilise energiasüsteemi jaoks

2 000 000

3047„Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud”

P4

Euroopa – Ladina-Ameerika Parlamentaarse Assamblee juhatuse ja komisjonide koosolekute korraldamine Ecuadoris

25 000

3243„Külastajatekeskus”

P7

Külastajatekeskus

1 000 000

3245/01 „Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: toetused liikmesriikide arvamuskujundajatele siseriiklike ja rahvusvaheliste sümpoosionide ja seminaride korraldamiseks; parlamentaarsete sümpoosionide ja seminaride korraldamise kulud”

P6

Kodanike foorumi korraldamine teemal „Kriisid ja vaesuse vormid”

354 571

4222„Vahetuskursi erinevused”

P3 ja P5

Parlamendiliikmete assisteerimise kulude hüvitamisega seotud vahetuskursi erinevused

630 000

Kokku

4 009 571

II.   FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES

| 22. | Käesolevas osas käsitletakse assigneeringute kasutamist eelarvepeatükkide lõikes, nende osakaalu üldeelarves ning muutusi assigneeringute kasutamises eelnenud eelarveaastaga võrreldes. Analüüsides Euroopa Parlamendi 2010. aasta finantsjuhtimist eelnenud eelarveaastaga võrreldes, tuleks arvesse võtta järgmisi asjaolusid.






  — | 2009. aasta oli valimiste aasta, mistõttu toimus siis poliitilist tegevust oluliselt vähem kui 2010. aastal, mis mõjutas otseselt peatükki 10„Institutsiooni liikmed”, peatükki 14„Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused”, peatükki 30„Koosolekud ja konverentsid” ning peatükki 40„Teatavate institutsioonide ja organite kulud” kirjendatud assigneeringuid. |
| --- | --- | --- |

22.

Käesolevas osas käsitletakse assigneeringute kasutamist eelarvepeatükkide lõikes, nende osakaalu üldeelarves ning muutusi assigneeringute kasutamises eelnenud eelarveaastaga võrreldes. Analüüsides Euroopa Parlamendi 2010. aasta finantsjuhtimist eelnenud eelarveaastaga võrreldes, tuleks arvesse võtta järgmisi asjaolusid.

—

2009. aasta oli valimiste aasta, mistõttu toimus siis poliitilist tegevust oluliselt vähem kui 2010. aastal, mis mõjutas otseselt peatükki 10„Institutsiooni liikmed”, peatükki 14„Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused”, peatükki 30„Koosolekud ja konverentsid” ning peatükki 40„Teatavate institutsioonide ja organite kulud” kirjendatud assigneeringuid.

| — | Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus jõustus 14. juulil 2009 koos parlamendiliikmete assistente käsitleva uue eeskirjaga, mis võeti vastu pärast parlamendiliikmete põhimäärust. Parlamendiliikmete põhimäärusega kehtestati uued eeskirjad palga, reisikulude hüvitamise (kindlasummaline hüvitis asendati tegelikel kuludel põhineva süsteemiga), ravikulude ja uue pensionisüsteemi kohta. Samuti muudeti oluliselt parlamendiliikmete assistentide hüvitise eeskirju – akrediteeritud assistentidele kehtestati personalieeskirjade raames uus staatus ning uued sätted kohalike assistentide ja teenuseosutajate jaoks. 2010. aastal jõustus hulk ajutise hindamisrühma soovituste põhjal tehtud parandusi parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendusmeetmetes. Kõik need parandused mõjutasid peatükki 10„Institutsiooni liikmed” ja peatükki 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus jõustus 14. juulil 2009 koos parlamendiliikmete assistente käsitleva uue eeskirjaga, mis võeti vastu pärast parlamendiliikmete põhimäärust. Parlamendiliikmete põhimäärusega kehtestati uued eeskirjad palga, reisikulude hüvitamise (kindlasummaline hüvitis asendati tegelikel kuludel põhineva süsteemiga), ravikulude ja uue pensionisüsteemi kohta. Samuti muudeti oluliselt parlamendiliikmete assistentide hüvitise eeskirju – akrediteeritud assistentidele kehtestati personalieeskirjade raames uus staatus ning uued sätted kohalike assistentide ja teenuseosutajate jaoks. 2010. aastal jõustus hulk ajutise hindamisrühma soovituste põhjal tehtud parandusi parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendusmeetmetes. Kõik need parandused mõjutasid peatükki 10„Institutsiooni liikmed” ja peatükki 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”.

| — | Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009 laienes Euroopa Parlamendi pädevus oluliselt. Uutele väljakutsetele vastamiseks suurendas Euroopa Parlament parlamendiliikmetele pakutavat toetust, mis suurendas peatükkide 12„Ametnikud ja ajutised töötajad” ning 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud” eelarvelisi vajadusi aastal 2010. |
| --- | --- |

—

Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009 laienes Euroopa Parlamendi pädevus oluliselt. Uutele väljakutsetele vastamiseks suurendas Euroopa Parlament parlamendiliikmetele pakutavat toetust, mis suurendas peatükkide 12„Ametnikud ja ajutised töötajad” ning 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud” eelarvelisi vajadusi aastal 2010.

| 23. | Eespool nimetatud põhjustel oli 2010. aasta eelarve assigneeringutele 2009. aastaga võrreldes suur mõju. |
| --- | --- |

23.

Eespool nimetatud põhjustel oli 2010. aasta eelarve assigneeringutele 2009. aastaga võrreldes suur mõju.

| 24. | Neli peatükki moodustasid kulukohustuste kogumahust 70 %. Need olid: peatükk 10„Institutsiooni liikmed”, peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud” ning peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”. Allpool toodud tabelis esitatakse 2010. aastal kulukohustustega seotud assigneeringute jaotus peatükkide lõikes 2009. aastaga võrreldes. Allpool toodud joonistel esitatakse muutused graafiliselt.

  Tabel 11


  Kulukohustustega seotud assigneeringud 2010. aastal 2009. aastaga võrreldes











  Peatükk | Rubriik | 2010
  (eurodes) | 2009
  (eurodes) | Muutus
  (eurodes) | Muutus
  % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Institutsiooni liikmed | 207 680 220 | 167 952 342 | 39 727 878 | 24 % |
| 12 | Ametnikud ja ajutised töötajad | 532 628 082 | 502 188 864 | 30 439 218 | 6 % |
| 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | 106 585 463 | 90 934 827 | 15 650 636 | 17 % |
| 16 | Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud | 13 339 919 | 14 019 742 | – 679 823 | –5 % |
| Jaotis 1 „Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud” | 860 233 684 | 775 095 774 | 85 137 909 | 11 % |
| 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | 186 396 513 | 182 901 221 | 3 495 292 | 2 % |
| 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | 137 467 641 | 106 080 064 | 31 387 578 | 30 % |
| 23 | Jooksvad halduskulud | 10 373 435 | 10 778 699 | – 405 264 | –4 % |
| Jaotis 2 „Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud” | 334 237 589 | 299 759 983 | 34 477 606 | 12 % |
| 30 | Koosolekud ja konverentsid | 30 180 428 | 26 242 041 | 3 938 387 | 15 % |
| 32 | Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | 97 821 408 | 93 647 680 | 4 173 728 | 4 % |
| Jaotis 3 „Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud” | 128 001 836 | 119 889 721 | 8 112 116 | 7 % |
| 40 | Teatavate institutsioonide ja organite kulud | 76 088 322 | 69 215 824 | 6 872 498 | 10 % |
| 42 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | 153 418 841 | 153 358 430 | 60 411 | 0,04 % |
| 44 | Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus | 310 000 | 310 000 | 0 | 0 % |
| Jaotis 4 „Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud” | 229 817 163 | 222 884 254 | 6 932 909 | 3 % |
| Jaotis 10 „Muud kulud” | 0 | 0 | 0 | — |
| Kokku | 1 552 290 272 | 1 417 629 732 | 134 660 540 | 9 % |

24.

Neli peatükki moodustasid kulukohustuste kogumahust 70 %. Need olid: peatükk 10„Institutsiooni liikmed”, peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud” ning peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”. Allpool toodud tabelis esitatakse 2010. aastal kulukohustustega seotud assigneeringute jaotus peatükkide lõikes 2009. aastaga võrreldes. Allpool toodud joonistel esitatakse muutused graafiliselt.

Tabel 11

Kulukohustustega seotud assigneeringud 2010. aastal 2009. aastaga võrreldes

Peatükk

Rubriik

2010

(eurodes)

2009

(eurodes)

Muutus

(eurodes)

Muutus

%

10

Institutsiooni liikmed

207 680 220

167 952 342

39 727 878

24 %

12

Ametnikud ja ajutised töötajad

532 628 082

502 188 864

30 439 218

6 %

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

106 585 463

90 934 827

15 650 636

17 %

16

Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud

13 339 919

14 019 742

– 679 823

–5 %

Jaotis 1 „Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud”

860 233 684

775 095 774

85 137 909

11 %

20

Hooned ja nendega seotud kulud

186 396 513

182 901 221

3 495 292

2 %

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

137 467 641

106 080 064

31 387 578

30 %

23

Jooksvad halduskulud

10 373 435

10 778 699

– 405 264

–4 %

Jaotis 2 „Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud”

334 237 589

299 759 983

34 477 606

12 %

30

Koosolekud ja konverentsid

30 180 428

26 242 041

3 938 387

15 %

32

Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

97 821 408

93 647 680

4 173 728

4 %

Jaotis 3 „Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud”

128 001 836

119 889 721

8 112 116

7 %

40

Teatavate institutsioonide ja organite kulud

76 088 322

69 215 824

6 872 498

10 %

42

Parlamendiliikmete assistentide kulud

153 418 841

153 358 430

60 411

0,04 %

44

Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus

310 000

310 000

0

0 %

Jaotis 4 „Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud”

229 817 163

222 884 254

6 932 909

3 %

Jaotis 10 „Muud kulud”

0

0

0

—

Kokku

1 552 290 272

1 417 629 732

134 660 540

9 %

Joonis 2

2010. aasta kulutuste jaotus peatükkide lõikes

Image

Joonis 3

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutumine 2009. ja 2010. aasta võrdluses peatükkide lõikes

Image

I.   Peatükk 10„Institutsiooni liikmed”

| 25. | See peatükk hõlmas 2010. aasta kogukulust 13 % ja see suurenes 2009. aastaga võrreldes 24 %. Suurenemine tulenes punkti 1000„Palgad” 121 % protsendilisest ja punkti 1004„Tavalised reisikulud” 16 % protsendilisest suurenemisest. Samas vähenes punkt 1006„Üldkulude hüvitis” 13 % ja punkt 1033„Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem” 99 %. |
| --- | --- |

25.

See peatükk hõlmas 2010. aasta kogukulust 13 % ja see suurenes 2009. aastaga võrreldes 24 %. Suurenemine tulenes punkti 1000„Palgad” 121 % protsendilisest ja punkti 1004„Tavalised reisikulud” 16 % protsendilisest suurenemisest. Samas vähenes punkt 1006„Üldkulude hüvitis” 13 % ja punkt 1033„Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem” 99 %.

| 26. | Sellise arengu põhjus oli parlamendiliikmete uue põhimääruse jõustumine 2009. aastal. 2010. oli esimene aasta, mil parlamendiliikmete põhimäärust rakendati täielikult. Esimesed eelarvestused 2010. aasta eelarve jaoks tehti 2009. aasta alguses, st enne parlamendiliikmete põhimääruse jõustumist. Isegi 2009. aasta lõpus, pärast parlamendiliikmete põhimääruse rakendamise esimesi kuid ei olnud rahalisi vajadusi veel võimalik täieliku kindlusega hinnata, sest 2009 oli ebatavaline aasta, mil üle 50 % parlamendiliikmetest valiti esimest korda, mil eeskirjad olid uued nii parlamendiliikmete kui ka administratsiooni jaoks ja mil valitsesid valimistejärgsed eripärad. |
| --- | --- |

26.

Sellise arengu põhjus oli parlamendiliikmete uue põhimääruse jõustumine 2009. aastal. 2010. oli esimene aasta, mil parlamendiliikmete põhimäärust rakendati täielikult. Esimesed eelarvestused 2010. aasta eelarve jaoks tehti 2009. aasta alguses, st enne parlamendiliikmete põhimääruse jõustumist. Isegi 2009. aasta lõpus, pärast parlamendiliikmete põhimääruse rakendamise esimesi kuid ei olnud rahalisi vajadusi veel võimalik täieliku kindlusega hinnata, sest 2009 oli ebatavaline aasta, mil üle 50 % parlamendiliikmetest valiti esimest korda, mil eeskirjad olid uued nii parlamendiliikmete kui ka administratsiooni jaoks ja mil valitsesid valimistejärgsed eripärad.

| 27. | Punkti 1000„Palgad” kulukohustused olid 67 712 999 eurot (33 % peatüki 10 kulukohustustest) ja punkti 1004„Tavalised reisikulud” kulukohustused olid 75 133 000 eurot, mis moodustas 36 % peatüki 10 kulukohustustest. Viimasest kaetakse reisi- ja elamiskulud seoses töökohta ja sealt tagasi sõitmise ning muude ametireisidega. |
| --- | --- |

27.

Punkti 1000„Palgad” kulukohustused olid 67 712 999 eurot (33 % peatüki 10 kulukohustustest) ja punkti 1004„Tavalised reisikulud” kulukohustused olid 75 133 000 eurot, mis moodustas 36 % peatüki 10 kulukohustustest. Viimasest kaetakse reisi- ja elamiskulud seoses töökohta ja sealt tagasi sõitmise ning muude ametireisidega.

| 28. | 2010. aastal tegid parlamendiliikmed kokku 17 058 sõitu Strasbourgi ja Brüsselisse, et osaleda osaistungjärkudel, 30 216 sõitu Brüsselisse, et osaleda komisjonide koosolekutel, ja 2 536 sõitu Brüsselisse, et osaleda fraktsioonide koosolekutel (9). Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljapoole tehti sõite järgmiselt: 866 sõitu komisjonide koosolekutele, 1 399 sõitu fraktsioonide koosolekutele ja 1 842 sõitu parlamendi delegatsioonide koosolekutele. |
| --- | --- |

28.

2010. aastal tegid parlamendiliikmed kokku 17 058 sõitu Strasbourgi ja Brüsselisse, et osaleda osaistungjärkudel, 30 216 sõitu Brüsselisse, et osaleda komisjonide koosolekutel, ja 2 536 sõitu Brüsselisse, et osaleda fraktsioonide koosolekutel (9). Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljapoole tehti sõite järgmiselt: 866 sõitu komisjonide koosolekutele, 1 399 sõitu fraktsioonide koosolekutele ja 1 842 sõitu parlamendi delegatsioonide koosolekutele.

| 29. | Punkti 1006„Üldkulude hüvitis” kulukohustused olid kokku 36 966 241 eurot (18 % peatüki 10 kulukohustustest). Summat kasutati parlamendiliikmete tööülesannetest tulenevate kulude katmiseks. Igakuine hüvitis on 4 223 eurot. |
| --- | --- |

29.

Punkti 1006„Üldkulude hüvitis” kulukohustused olid kokku 36 966 241 eurot (18 % peatüki 10 kulukohustustest). Summat kasutati parlamendiliikmete tööülesannetest tulenevate kulude katmiseks. Igakuine hüvitis on 4 223 eurot.

J.   Peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad”

| 30. | See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 34 % ja moodustas seega kogukulust suurima osa. Eelnenud aastaga võrreldes suurenesid kulud 6 % ja seda artikli 120 suurenemise tõttu. Selle tingis peamiselt kulude suurenemine (+6 %) punktis 120„Töötasu ja hüvitised”, mis kajastus paranduseelarves (+ 4 565 164 eurot) ning töötasude tagasiulatuvat korrigeerimist puudutavast Euroopa Kohtu 2009. aasta otsusest tulenenud ümberpaigutamistes. |
| --- | --- |

30.

See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 34 % ja moodustas seega kogukulust suurima osa. Eelnenud aastaga võrreldes suurenesid kulud 6 % ja seda artikli 120 suurenemise tõttu. Selle tingis peamiselt kulude suurenemine (+6 %) punktis 120„Töötasu ja hüvitised”, mis kajastus paranduseelarves (+ 4 565 164 eurot) ning töötasude tagasiulatuvat korrigeerimist puudutavast Euroopa Kohtu 2009. aasta otsusest tulenenud ümberpaigutamistes.

| 31. | Et täitmata töökohtade tegelik määr osutus eeldatust väiksemaks (planeerimisfaasis arvestati liiga kõrge standardse kindlasummalise vähendusega) ja kuna 2010. aasta eelarves ei võetud uute ja täitmata ametikohtade täitmisel piisavalt arvesse teistest Euroopa Liidu institutsioonidest ümberpaigutatavate ametnike suuremat arvu, tuli punkti 1200 assigneeringuid 6,2 miljoni euro võrra suurendada (ümberpaigutamine C 6). Ümberpaigutamised puudutasid peamiselt kvalifitseeritud töötajaid, kes tulid parlamenti tööle kõrgemale palgaastmele kui peamised palgaastmed (AST 1 ja AD 5), millega oli arvestatud uute ametikohtade jaoks vajaminevate assigneeringute hindamisel. Ümberpaigutamisega C 12 suurendati selle punkti assigneeringuid veel 10,6 miljoni euro võrra. Viimase ümberpaigutamise eesmärk oli tagada piisavad vahendid töötasude tagasiulatuvaks korrigeerimiseks 2009. (10) ja 2010. aastal. |
| --- | --- |

31.

Et täitmata töökohtade tegelik määr osutus eeldatust väiksemaks (planeerimisfaasis arvestati liiga kõrge standardse kindlasummalise vähendusega) ja kuna 2010. aasta eelarves ei võetud uute ja täitmata ametikohtade täitmisel piisavalt arvesse teistest Euroopa Liidu institutsioonidest ümberpaigutatavate ametnike suuremat arvu, tuli punkti 1200 assigneeringuid 6,2 miljoni euro võrra suurendada (ümberpaigutamine C 6). Ümberpaigutamised puudutasid peamiselt kvalifitseeritud töötajaid, kes tulid parlamenti tööle kõrgemale palgaastmele kui peamised palgaastmed (AST 1 ja AD 5), millega oli arvestatud uute ametikohtade jaoks vajaminevate assigneeringute hindamisel. Ümberpaigutamisega C 12 suurendati selle punkti assigneeringuid veel 10,6 miljoni euro võrra. Viimase ümberpaigutamise eesmärk oli tagada piisavad vahendid töötasude tagasiulatuvaks korrigeerimiseks 2009. (10) ja 2010. aastal.

| 32. | Punkt 1200„Töötasu ja hüvitised” moodustas peatüki 12 kuludest ligikaudu 99 %. Selle punkti kulukohustused olid kokku 525 864 796 eurot. |
| --- | --- |

32.

Punkt 1200„Töötasu ja hüvitised” moodustas peatüki 12 kuludest ligikaudu 99 %. Selle punkti kulukohustused olid kokku 525 864 796 eurot.

| 33. | 2010. aastal võeti tööle 301 ametnikku ja ajutist töötajat peasekretariaati, 149 ajutist töötajat fraktsioonidesse ja 425 töötajat parlamendiliikme registreeritud assistendina. Parlamendis töötas 31. detsembri 2010. aasta seisuga kokku 5 515 ametnikku ja ajutist töötajat. Neist 4 951 töötas peasekretariaadis ja 564 fraktsioonides. |
| --- | --- |

33.

2010. aastal võeti tööle 301 ametnikku ja ajutist töötajat peasekretariaati, 149 ajutist töötajat fraktsioonidesse ja 425 töötajat parlamendiliikme registreeritud assistendina. Parlamendis töötas 31. detsembri 2010. aasta seisuga kokku 5 515 ametnikku ja ajutist töötajat. Neist 4 951 töötas peasekretariaadis ja 564 fraktsioonides.

| 34. | 31. detsembri 2010. aasta seisuga olid 25 % osakonnajuhatajatest, 28 % direktoritest ja 33 % peadirektoritest naised. Alltoodud joonisel on kujutatud sooline jaotus tegevusüksuste lõikes.

  Joonis 4


  Peasekretariaadi sooline jaotus |
| --- | --- |

34.

31. detsembri 2010. aasta seisuga olid 25 % osakonnajuhatajatest, 28 % direktoritest ja 33 % peadirektoritest naised. Alltoodud joonisel on kujutatud sooline jaotus tegevusüksuste lõikes.

Joonis 4

Peasekretariaadi sooline jaotus

Image

K.   Peatükk 14„Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused”

| 35. | See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 7 %. 17 % suurenemise võrreldes 2009. aastaga põhjustasid punkti 1402„Tõlgid” 27 % suuremad kulud ja artikli 142„Sisseostetavad teenused” 20 % suuremad kulud. Peatüki 14 assigneeringutest 52 % oli eraldatud punktile 1402 ja 24 % punktile 1400„Muud teenistujad”. |
| --- | --- |

35.

See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 7 %. 17 % suurenemise võrreldes 2009. aastaga põhjustasid punkti 1402„Tõlgid” 27 % suuremad kulud ja artikli 142„Sisseostetavad teenused” 20 % suuremad kulud. Peatüki 14 assigneeringutest 52 % oli eraldatud punktile 1402 ja 24 % punktile 1400„Muud teenistujad”.

| 36. | Punkti 1402„Tõlgid” kulukohustused olid kokku 54 990 000 ja need hõlmasid rahvusvahelise koostöö raames (muu hulgas) Euroopa Parlamendi või muude institutsioonide korraldatud koosolekutel, kus ei ole võimalik kasutada Euroopa Parlamendi tõlke (ametnikke või ajutisi teenistujaid), rakendatavate abitõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha. |
| --- | --- |

36.

Punkti 1402„Tõlgid” kulukohustused olid kokku 54 990 000 ja need hõlmasid rahvusvahelise koostöö raames (muu hulgas) Euroopa Parlamendi või muude institutsioonide korraldatud koosolekutel, kus ei ole võimalik kasutada Euroopa Parlamendi tõlke (ametnikke või ajutisi teenistujaid), rakendatavate abitõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha.

| 37. | Parlamendi tõlgid ja abitõlgid tegid 2010. aastal 109 256 tõlketööpäeva ning osutasid teenust nii parlamendile kui ka teistele institutsioonidele (11) sellistel puhkudel, kus parlamendi teenistused tagavad suulise tõlke (16 % suurenemine võrreldes 2009. aastaga, mis oli valimiste aasta). Parlamendi tõlgid töötasid 51 977 päeva (21 % rohkem kui 2009. aastal) ja abitõlgid 57 279 päeva (12 % rohkem võrreldes 2009. aastaga). |
| --- | --- |

37.

Parlamendi tõlgid ja abitõlgid tegid 2010. aastal 109 256 tõlketööpäeva ning osutasid teenust nii parlamendile kui ka teistele institutsioonidele (11) sellistel puhkudel, kus parlamendi teenistused tagavad suulise tõlke (16 % suurenemine võrreldes 2009. aastaga, mis oli valimiste aasta). Parlamendi tõlgid töötasid 51 977 päeva (21 % rohkem kui 2009. aastal) ja abitõlgid 57 279 päeva (12 % rohkem võrreldes 2009. aastaga).

| 38. | Punkti 1400„Muud teenistujad” kulukohustused olid kokku 25 212 376 eurot. Sellest punktist kaetakse peamiselt muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate, kohalike töötajate ja erinõunike töötasud (sealhulgas toetused ja hüvitised), tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, ning ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud. Parlamendis töötas 31. detsembri 2010. aasta seisuga 634 lepingulist teenistujat. Aasta jooksul paigutati sellesse punkti ümber lisaassigneeringuid, millest kaeti Horvaatia ELiga ühinemist ettevalmistavate lepinguliste Horvaatia teenistujate töötasud. |
| --- | --- |

38.

Punkti 1400„Muud teenistujad” kulukohustused olid kokku 25 212 376 eurot. Sellest punktist kaetakse peamiselt muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate, kohalike töötajate ja erinõunike töötasud (sealhulgas toetused ja hüvitised), tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, ning ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud. Parlamendis töötas 31. detsembri 2010. aasta seisuga 634 lepingulist teenistujat. Aasta jooksul paigutati sellesse punkti ümber lisaassigneeringuid, millest kaeti Horvaatia ELiga ühinemist ettevalmistavate lepinguliste Horvaatia teenistujate töötasud.

| 39. | Lepinguliste teenistujate jaotumine tegevusüksuste lõikes on esitatud joonisel 5.

  Joonis 5


  Lepingulised teenistujad tegevusüksuste lõikes |
| --- | --- |

39.

Lepinguliste teenistujate jaotumine tegevusüksuste lõikes on esitatud joonisel 5.

Joonis 5

Lepingulised teenistujad tegevusüksuste lõikes

Image

L.   Peatükk 1 6„Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud”

| 40. | See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 1 %. Selle peatüki kulukohustuste assigneeringud vähenesid võrreldes 2009. aastaga 5 % ja see oli seotud sellega, et punktist 1613„Täiendusõppega seotud lähetuskulud” kulutusi ei tehtud. See punkt jäeti 2010. aasta eelarvest välja ja assigneeringud paigutati artiklisse 300„Töötajate lähetuskulud” ümber. |
| --- | --- |

40.

See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 1 %. Selle peatüki kulukohustuste assigneeringud vähenesid võrreldes 2009. aastaga 5 % ja see oli seotud sellega, et punktist 1613„Täiendusõppega seotud lähetuskulud” kulutusi ei tehtud. See punkt jäeti 2010. aasta eelarvest välja ja assigneeringud paigutati artiklisse 300„Töötajate lähetuskulud” ümber.

| 41. | Peatüki 16 kulukohustustest moodustasid 39 % punkti 1654„Lasteaed ja lepingulised lastesõimed”, 28 % punkti 1612„Täiendusõpe” ja 17 % punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” kulukohustused. |
| --- | --- |

41.

Peatüki 16 kulukohustustest moodustasid 39 % punkti 1654„Lasteaed ja lepingulised lastesõimed”, 28 % punkti 1612„Täiendusõpe” ja 17 % punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” kulukohustused.

| 42. | Alapunkt 1654/0 1 „Lasteaed ja lepingulised lastesõimed: parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud” moodustas punktist 1654 suurima osa. Selle punkti kulukohustused olid kokku 5 163 866 eurot ja nendest tasuti Euroopa Parlamendi osamaks lasteaia ja lepinguliste lastesõimede üldkulude katteks. |
| --- | --- |

42.

Alapunkt 1654/0 1 „Lasteaed ja lepingulised lastesõimed: parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud” moodustas punktist 1654 suurima osa. Selle punkti kulukohustused olid kokku 5 163 866 eurot ja nendest tasuti Euroopa Parlamendi osamaks lasteaia ja lepinguliste lastesõimede üldkulude katteks.

| 43. | Punkti 1612„Täiendusõpe” kulukohustused olid kokku 3 680 850 eurot ja neid kasutati kulutusteks koolitusele, mille eesmärk on täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust. 2010. aastal osales parlamendisisestel keelekursustel 7 504 inimest ning väljaspool töökohta toimuvatel kursustel osales veel 392 inimest. Infotehnoloogiakursustel osales 733 ja finantskoolitusel 998 inimest. Euroopa Juhtimiskooli (European School of Administration) kursustel osales 85 töötajat. Kokku 6 853 inimest osales parlamendisisestel ja 198 väljaspool parlamenti toimunud koolitustel, mis ei olnud keelekursused. |
| --- | --- |

43.

Punkti 1612„Täiendusõpe” kulukohustused olid kokku 3 680 850 eurot ja neid kasutati kulutusteks koolitusele, mille eesmärk on täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust. 2010. aastal osales parlamendisisestel keelekursustel 7 504 inimest ning väljaspool töökohta toimuvatel kursustel osales veel 392 inimest. Infotehnoloogiakursustel osales 733 ja finantskoolitusel 998 inimest. Euroopa Juhtimiskooli (European School of Administration) kursustel osales 85 töötajat. Kokku 6 853 inimest osales parlamendisisestel ja 198 väljaspool parlamenti toimunud koolitustel, mis ei olnud keelekursused.

| 44. | Punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” kulukohustused olid 2 313 000 eurot. Sellest punktist kaetakse restoranide ja sööklate tegevuskulud. Restoranid ja sööklad teenindasid umbes 1 339 000 ja personali pood umbes 161 000 klienti. |
| --- | --- |

44.

Punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” kulukohustused olid 2 313 000 eurot. Sellest punktist kaetakse restoranide ja sööklate tegevuskulud. Restoranid ja sööklad teenindasid umbes 1 339 000 ja personali pood umbes 161 000 klienti.

M.   Peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud”

| 45. | See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 12 % ja suurenes 2009. aastaga võrreldes 2 %. Vastukaaluks suurematele kuludele punktis 2003„Kinnisvara soetamine”, (12)
  2022„Puhastusteenused ja korrashoid” ja 2000„Üür” olid punkti 2007„Teenistusruumide sisustamine” ja punkti 2001„Iga-aastased liisingumaksed” kulud väiksemad. 2010. aastal kanti punkti 2001 86 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust tulenevaid assigneeringuid (vt raporti I osa sihtotstarbelisest tulust tulenevate assigneeringute kohta). |
| --- | --- |

45.

See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 12 % ja suurenes 2009. aastaga võrreldes 2 %. Vastukaaluks suurematele kuludele punktis 2003„Kinnisvara soetamine”, (12)
  2022„Puhastusteenused ja korrashoid” ja 2000„Üür” olid punkti 2007„Teenistusruumide sisustamine” ja punkti 2001„Iga-aastased liisingumaksed” kulud väiksemad. 2010. aastal kanti punkti 2001 86 miljoni euro ulatuses sihtotstarbelisest tulust tulenevaid assigneeringuid (vt raporti I osa sihtotstarbelisest tulust tulenevate assigneeringute kohta).

| 46. | Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki 20 assigneeringute jaotus kululiikide kaupa.

  Joonis 6


  Peatüki 20 kulude jaotus |
| --- | --- |

46.

Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki 20 assigneeringute jaotus kululiikide kaupa.

Joonis 6

Peatüki 20 kulude jaotus

Image

| 47. | Punkti 2022„Puhastusteenused ja korrashoid” kulukohustused (21 % kogu peatükist) olid 39 351 882 eurot ning neid kasutati ruumide, liftide, kütte- ja kliimasüsteemide ning tulekindlate uste hooldamise, samuti värvimis- ja parandustööde jms kulude katmiseks vastavalt kehtivatele lepingutele. |
| --- | --- |

47.

Punkti 2022„Puhastusteenused ja korrashoid” kulukohustused (21 % kogu peatükist) olid 39 351 882 eurot ning neid kasutati ruumide, liftide, kütte- ja kliimasüsteemide ning tulekindlate uste hooldamise, samuti värvimis- ja parandustööde jms kulude katmiseks vastavalt kehtivatele lepingutele.

| 48. | Punkti 2026„Hoonete turvalisus ja valve” kulukohustused (21 % kogu peatükist) olid kokku 38 917 198 eurot ja neid kasutati eelkõige Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja infobüroode hoonete turvalisuse ja valve kuludeks. 2010. aasta lõpu seisuga töötas parlamendi hoonetes 1 023 turvatöötajat (13). |
| --- | --- |

48.

Punkti 2026„Hoonete turvalisus ja valve” kulukohustused (21 % kogu peatükist) olid kokku 38 917 198 eurot ja neid kasutati eelkõige Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja infobüroode hoonete turvalisuse ja valve kuludeks. 2010. aasta lõpu seisuga töötas parlamendi hoonetes 1 023 turvatöötajat (13).

N.   Peatükk 21„Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel”

| 49. | See peatükk moodustas 2010. aasta kuludest 9 %. Peatüki 21 kulud suurenesid 2009. aastaga võrreldes 30 % ja seda eelkõige artikli 210„Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid” suuremate kulude tõttu. Selle artikli kulud suurenesid 34 % kolme C-ümberpaigutamise (7, 11 ja 14) tõttu, mille kogusumma oli 24 miljonit eurot. Artikli 210 assigneeringud moodustavad peatüki 21 assigneeringutest 82 %. Suurem osa selle peatüki assigneeringutest on jaotatud kahte punkti: 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” (41 %) ja 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” (samuti 41 %). Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki 21 kulude jaotus. |
| --- | --- |

49.

See peatükk moodustas 2010. aasta kuludest 9 %. Peatüki 21 kulud suurenesid 2009. aastaga võrreldes 30 % ja seda eelkõige artikli 210„Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid” suuremate kulude tõttu. Selle artikli kulud suurenesid 34 % kolme C-ümberpaigutamise (7, 11 ja 14) tõttu, mille kogusumma oli 24 miljonit eurot. Artikli 210 assigneeringud moodustavad peatüki 21 assigneeringutest 82 %. Suurem osa selle peatüki assigneeringutest on jaotatud kahte punkti: 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” (41 %) ja 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” (samuti 41 %). Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki 21 kulude jaotus.

| 50. | Ülalnimetatud ümberpaigutamistes kajastuv 30 % suurenemine tulenes juhatuse poolt vastu võetud keskpika info- ja sidetehnoloogia strateegia ning eelkõige teadmushaldussüsteemi rakendamisest ja nendes programmides sisalduvatest väga olulistest infotehnoloogiaprojektidest. Traadita võrkude ja Brüsseli andmekeskuse laiendamine avaldasid eelarvele samuti suurt mõju (täpsemalt vt raporti III osast).

  Joonis 7


  Peatüki 21 kulude jaotus |
| --- | --- |

50.

Ülalnimetatud ümberpaigutamistes kajastuv 30 % suurenemine tulenes juhatuse poolt vastu võetud keskpika info- ja sidetehnoloogia strateegia ning eelkõige teadmushaldussüsteemi rakendamisest ja nendes programmides sisalduvatest väga olulistest infotehnoloogiaprojektidest. Traadita võrkude ja Brüsseli andmekeskuse laiendamine avaldasid eelarvele samuti suurt mõju (täpsemalt vt raporti III osast).

Joonis 7

Peatüki 21 kulude jaotus

Image

| 51. | Punkti 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” kulukohustused olid 56 626 299 eurot. Nendest assigneeringutest kaeti institutsioonile seadmete ja tarkvara soetamise, rentimise, korrashoiu ja hooldamise ning muude sellega seonduvate tööde kulusid. Nimetatud seadmed ja tarkvara on ette nähtud eeskätt andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade ja fraktsioonide arvutitega varustamise ning elektroonilise hääletussüsteemi jaoks. |
| --- | --- |

51.

Punkti 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” kulukohustused olid 56 626 299 eurot. Nendest assigneeringutest kaeti institutsioonile seadmete ja tarkvara soetamise, rentimise, korrashoiu ja hooldamise ning muude sellega seonduvate tööde kulusid. Nimetatud seadmed ja tarkvara on ette nähtud eeskätt andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade ja fraktsioonide arvutitega varustamise ning elektroonilise hääletussüsteemi jaoks.

| 52. | Punkti 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” kulukohustused olid 55 814 490 eurot ja neist kaeti peamiselt teenindusettevõtjatelt ja andmetöötlusnõustajatelt andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks, rakendussüsteemide loomiseks ja haldamiseks, kasutajate – sealhulgas parlamendiliikmete ja fraktsioonide – abistamiseks, uuringute läbiviimiseks ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamiseks ja sisestamiseks vajalike sisseostetavate teenuste kulusid. |
| --- | --- |

52.

Punkti 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” kulukohustused olid 55 814 490 eurot ja neist kaeti peamiselt teenindusettevõtjatelt ja andmetöötlusnõustajatelt andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks, rakendussüsteemide loomiseks ja haldamiseks, kasutajate – sealhulgas parlamendiliikmete ja fraktsioonide – abistamiseks, uuringute läbiviimiseks ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamiseks ja sisestamiseks vajalike sisseostetavate teenuste kulusid.

| 53. | Arvutusvõimsus ja andmetöötlusvõimsus suurenesid vaadeldaval ajal 28 %. Mälu maht oli 2009. aasta detsembris 1 803 021 GB ning 2010. aasta lõpus 2 314 240 GB. Parlamendi kesksete infotehnoloogiasüsteemide suutlikkus töödelda teatavat andmehulka teatava aja jooksul jäi eelnenud aastaga samale tasemele. Teabesüsteemide turvalisuse tagamisega seoses vähenes testitud ja võrgustikku, serveritesse, tarkvarasse ja töökohtadesse integreeritud paikade arv 46 % (2009. aasta lõpus 1 886 ja 2010. aasta lõpus 1 019) ja seda tänu infotehnoloogiasüsteemi suuremale stabiilsusele. |
| --- | --- |

53.

Arvutusvõimsus ja andmetöötlusvõimsus suurenesid vaadeldaval ajal 28 %. Mälu maht oli 2009. aasta detsembris 1 803 021 GB ning 2010. aasta lõpus 2 314 240 GB. Parlamendi kesksete infotehnoloogiasüsteemide suutlikkus töödelda teatavat andmehulka teatava aja jooksul jäi eelnenud aastaga samale tasemele. Teabesüsteemide turvalisuse tagamisega seoses vähenes testitud ja võrgustikku, serveritesse, tarkvarasse ja töökohtadesse integreeritud paikade arv 46 % (2009. aasta lõpus 1 886 ja 2010. aasta lõpus 1 019) ja seda tänu infotehnoloogiasüsteemi suuremale stabiilsusele.

O.   Peatükk 23„Jooksvad halduskulud”

| 54. | See peatükk moodustas 2010. aasta kuludest 1 %. Võrreldes 2009. aastaga toimunud 4 % vähenemine selles peatükis tulenes peamiselt artikli 232„Jooksvad halduskulud” väiksematest (–21 %) kuludest. |
| --- | --- |

54.

See peatükk moodustas 2010. aasta kuludest 1 %. Võrreldes 2009. aastaga toimunud 4 % vähenemine selles peatükis tulenes peamiselt artikli 232„Jooksvad halduskulud” väiksematest (–21 %) kuludest.

| 55. | Selle peatüki kulud jaotusid järgmiselt: 55 % artiklis 235„Telekommunikatsioon”, 19 % artiklis 230„Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad” ning 10 % artiklis 232„Õigusabikulud ja kahjutasud”. |
| --- | --- |

55.

Selle peatüki kulud jaotusid järgmiselt: 55 % artiklis 235„Telekommunikatsioon”, 19 % artiklis 230„Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad” ning 10 % artiklis 232„Õigusabikulud ja kahjutasud”.

P.   Peatükk 30„Koosolekud ja konverentsid”

| 56. | See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 2 %. 2010. aasta assigneeringud olid 2009. aasta assigneeringutest 15 % suuremad. See tulenes artikli 300„
  Töötajate lähetuskulud
  ” assigneeringute suurenemisest. Pärast 2009. ehk valimiste aastat jõudis parlament 2010. aastal järk-järgult uuesti oma täiskoormuseni. |
| --- | --- |

56.

See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 2 %. 2010. aasta assigneeringud olid 2009. aasta assigneeringutest 15 % suuremad. See tulenes artikli 300„
  Töötajate lähetuskulud
  ” assigneeringute suurenemisest. Pärast 2009. ehk valimiste aastat jõudis parlament 2010. aastal järk-järgult uuesti oma täiskoormuseni.

| 57. | 2010. aastal tehti 33 200 lähetust (sõitu), mis tähendab kokku 98 629 lähetusel oldud päeva. Enamik lähetusi oli seotud sõitudega Euroopa Parlamendi kolme tööpaiga vahel (Brüssel: 5 391 lähetust, Strasbourg: 20 125 lähetust ja Luxembourg: 2 477 lähetust). |
| --- | --- |

57.

2010. aastal tehti 33 200 lähetust (sõitu), mis tähendab kokku 98 629 lähetusel oldud päeva. Enamik lähetusi oli seotud sõitudega Euroopa Parlamendi kolme tööpaiga vahel (Brüssel: 5 391 lähetust, Strasbourg: 20 125 lähetust ja Luxembourg: 2 477 lähetust).

Q.   Peatükk 32„Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine”

| 58. | Selle peatüki assigneeringud hõlmasid 2010. aasta kuludest 6 %. Eelnenud aastaga võrreldes suurenesid assigneeringud 4 %. Selle peatüki assigneeringutest kasutati 25 % punktis 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”, 14 % punktis 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud”, 13 % punktis
  3243„Külastajatekeskus” ja 12 % punktis 3248„Audiovisuaalse teabe kulud”. |
| --- | --- |

58.

Selle peatüki assigneeringud hõlmasid 2010. aasta kuludest 6 %. Eelnenud aastaga võrreldes suurenesid assigneeringud 4 %. Selle peatüki assigneeringutest kasutati 25 % punktis 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”, 14 % punktis 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud”, 13 % punktis
  3243„Külastajatekeskus” ja 12 % punktis 3248„Audiovisuaalse teabe kulud”.

| 59. | Alltoodud joonisel on kujutatud kulude jaotus.

  Joonis 8


  Peatüki 32 kulude jaotus |
| --- | --- |

59.

Alltoodud joonisel on kujutatud kulude jaotus.

Joonis 8

Peatüki 32 kulude jaotus

Image

| 60. | Punkti 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” kulukohustused olid kokku 24 534 587 eurot ja neid kasutati toetusteks külastusrühmadele ning sellega seotud järelevalve ja infrastruktuuri kuludeks, Euroscola programmi tegevuskuludeks ning stipendiumiteks kolmandate riikide arvamuskujundajatele. |
| --- | --- |

60.

Punkti 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” kulukohustused olid kokku 24 534 587 eurot ja neid kasutati toetusteks külastusrühmadele ning sellega seotud järelevalve ja infrastruktuuri kuludeks, Euroscola programmi tegevuskuludeks ning stipendiumiteks kolmandate riikide arvamuskujundajatele.

| 61. | Punkti 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” kulukohustused olid kokku 13 633 133 eurot ning neid kasutati eelkõige infoväljaannete, sh elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning liikmesriikides ja ühinevates riikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kuludeks, samuti õigusloome jälgimise süsteemi (OEIL) ajakohastamise kuludeks. |
| --- | --- |

61.

Punkti 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” kulukohustused olid kokku 13 633 133 eurot ning neid kasutati eelkõige infoväljaannete, sh elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning liikmesriikides ja ühinevates riikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kuludeks, samuti õigusloome jälgimise süsteemi (OEIL) ajakohastamise kuludeks.

| 62. | Punkti
  3243„Külastajatekeskus” kulukohustused suurenesid 2009. aastaga võrreldes märkimisväärselt (+ 227%) ja olid 12 725 985 eurot. Kulude suurenemine on kooskõlas selle ülikeeruka projekti kavandamisega. Täpsemalt vt raporti III osast. |
| --- | --- |

62.

Punkti
  3243„Külastajatekeskus” kulukohustused suurenesid 2009. aastaga võrreldes märkimisväärselt (+ 227%) ja olid 12 725 985 eurot. Kulude suurenemine on kooskõlas selle ülikeeruka projekti kavandamisega. Täpsemalt vt raporti III osast.

| 63. | Punkti 3248„Audiovisuaalse teabe kulud” kulukohustused olid kokku 12 137 103 eurot ja neist kaeti järgmiste tegevustega seotud kulud:






  — | audiovisuaalse valdkonna (sh institutsiooni enda ja sisseostetavate teenuste, näiteks raadio- ja televisioonijaamade tehniliste teenuste, samuti audiovisuaalsete programmide ettevalmistamise, tootmise, kaastootmise ja levitamise, liinide rentimise, televisiooni- ja raadioprogrammide ülekande ning institutsioonide ja audiovisuaalse ringhäälingu asutuste vaheliste suhete arendamiseks kasutatavate muude vahendite) tegevuseelarve; |
| --- | --- | --- |

63.

Punkti 3248„Audiovisuaalse teabe kulud” kulukohustused olid kokku 12 137 103 eurot ja neist kaeti järgmiste tegevustega seotud kulud:

—

audiovisuaalse valdkonna (sh institutsiooni enda ja sisseostetavate teenuste, näiteks raadio- ja televisioonijaamade tehniliste teenuste, samuti audiovisuaalsete programmide ettevalmistamise, tootmise, kaastootmise ja levitamise, liinide rentimise, televisiooni- ja raadioprogrammide ülekande ning institutsioonide ja audiovisuaalse ringhäälingu asutuste vaheliste suhete arendamiseks kasutatavate muude vahendite) tegevuseelarve;

| — | täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti-otseülekannete kulud; |
| --- | --- |

—

täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti-otseülekannete kulud;

| — | istungite salvestamine DVD-ROM-ile; |
| --- | --- |

—

istungite salvestamine DVD-ROM-ile;

| — | arhiivi ja otsingumootori sisseseadmine, mis tagab kodanikele alalise juurdepääsu teabele. |
| --- | --- |

—

arhiivi ja otsingumootori sisseseadmine, mis tagab kodanikele alalise juurdepääsu teabele.

| 64. | 2010. aastal toodeti meediakanalitele ja teistele klientidele 12 275 tundi audiovisuaalset teavet. Huvitav on märkida, et veebi kaudu kanti üle 767 poolepäevast komisjoni koosolekut (võrreldes 2009. aastaga kanti üle kaks korda rohkem komisjonide koosolekuid). Europe by Satellite tootis 809 uudislugu, 58 infoklippi ja 475 otseülekandes lugu. |
| --- | --- |

64.

2010. aastal toodeti meediakanalitele ja teistele klientidele 12 275 tundi audiovisuaalset teavet. Huvitav on märkida, et veebi kaudu kanti üle 767 poolepäevast komisjoni koosolekut (võrreldes 2009. aastaga kanti üle kaks korda rohkem komisjonide koosolekuid). Europe by Satellite tootis 809 uudislugu, 58 infoklippi ja 475 otseülekandes lugu.

R.   Peatükk 40„Teatavate institutsioonide ja organite kulud”

| 65. | See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 5 % ja selle assigneeringud suurenesid eelnenud eelarveaastaga võrreldes 10 %. Artikkel 400„Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 70 %. Selle artikli kulukohustused olid kokku 53 355 142 eurot ja need olid ette nähtud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmisteks kuludeks:






  — | sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud, |
| --- | --- | --- |

65.

See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 5 % ja selle assigneeringud suurenesid eelnenud eelarveaastaga võrreldes 10 %. Artikkel 400„Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 70 %. Selle artikli kulukohustused olid kokku 53 355 142 eurot ja need olid ette nähtud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmisteks kuludeks:

—

sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud,

| — | poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud Euroopa Liidu poliitilise tegevuse raames. |
| --- | --- |

—

poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud Euroopa Liidu poliitilise tegevuse raames.

| 66. | Artikkel 402„Euroopa tasandi erakondade rahastamine” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 18 % (14 miljonit eurot).

  Joonis 9


  Peatüki 40 kulude jaotus |
| --- | --- |

66.

Artikkel 402„Euroopa tasandi erakondade rahastamine” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 18 % (14 miljonit eurot).

Joonis 9

Peatüki 40 kulude jaotus

Image

S.   Peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”

| 67. | See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 10 % ning kulud olid 2009. aastaga samal tasemel. Punkt 4220„Parlamendiliikmete assistendid” hõlmas selle peatüki kulukohustuste assigneeringutest 99 %. Selle artikli kulukohustused olid kokku 152 645 163 eurot ja neist kaeti parlamendiliikmete assistentide kulud. Tuleb meeles pidada, et 2010. aastal suurendati paranduseelarvega parlamendiliikmete isikliku abi kulusid (täpsemalt vt raporti I osast). |
| --- | --- |

67.

See peatükk hõlmas 2010. aasta kuludest 10 % ning kulud olid 2009. aastaga samal tasemel. Punkt 4220„Parlamendiliikmete assistendid” hõlmas selle peatüki kulukohustuste assigneeringutest 99 %. Selle artikli kulukohustused olid kokku 152 645 163 eurot ja neist kaeti parlamendiliikmete assistentide kulud. Tuleb meeles pidada, et 2010. aastal suurendati paranduseelarvega parlamendiliikmete isikliku abi kulusid (täpsemalt vt raporti I osast).

| 68. | 31. detsembri 2010. aasta seisuga töötas Euroopa Parlamendis 1 483 parlamendiliikmete registreeritud assistenti. 2010. aasta detsembris oli parlamendiliikmetega töölepingu sõlminud 2 198 kohalikku assistenti. Keskmiselt oli ühe parlamendiliikme teenistuses 3,4 kohalikku assistenti. Ühe parlamendiliikme teenistuses olnud kohalike assistentide arv oli 2010. aastal väga erinev, ulatudes nullist 45ni. Kuigi 97 parlamendiliiget ei palganud 2010. aastal ühtegi kohalikku töötajat, palkas 35 parlamendiliiget oma päritoluriigis üle 10 töötaja. |
| --- | --- |

68.

31. detsembri 2010. aasta seisuga töötas Euroopa Parlamendis 1 483 parlamendiliikmete registreeritud assistenti. 2010. aasta detsembris oli parlamendiliikmetega töölepingu sõlminud 2 198 kohalikku assistenti. Keskmiselt oli ühe parlamendiliikme teenistuses 3,4 kohalikku assistenti. Ühe parlamendiliikme teenistuses olnud kohalike assistentide arv oli 2010. aastal väga erinev, ulatudes nullist 45ni. Kuigi 97 parlamendiliiget ei palganud 2010. aastal ühtegi kohalikku töötajat, palkas 35 parlamendiliiget oma päritoluriigis üle 10 töötaja.

T.   Jaotis 10„Muud kulud”

| 69. | Selle jaotise peatükid sisaldavad määratlemata otstarbega assigneeringuid, millega seoses võib kulukohustusi võtta alles siis, kui need on mõnele tegevusassigneeringute reale ümber paigutatud. Määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamist on käsitletud raporti I jaos. Selle jaotise esialgsed assigneeringud olid kokku 46 441 800 eurot, mis moodustas umbes 3 % kogu esialgsetest assigneeringutest. Kokku paigutati sellest jaotisest ümber 42 241 800 eurot ja paranduseelarvega vähendati peatüki 10 5 „Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks” assigneeringuid 4 000 000 euro võrra. Peatüki 10 1 „Ettenägematute kulude reserv” kasutamata saldo oli 200 000 eurot, mis moodustas umbes 0,01 % 2010. aasta lõplike assigneeringute kogumahust. |
| --- | --- |

69.

Selle jaotise peatükid sisaldavad määratlemata otstarbega assigneeringuid, millega seoses võib kulukohustusi võtta alles siis, kui need on mõnele tegevusassigneeringute reale ümber paigutatud. Määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamist on käsitletud raporti I jaos. Selle jaotise esialgsed assigneeringud olid kokku 46 441 800 eurot, mis moodustas umbes 3 % kogu esialgsetest assigneeringutest. Kokku paigutati sellest jaotisest ümber 42 241 800 eurot ja paranduseelarvega vähendati peatüki 10 5 „Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks” assigneeringuid 4 000 000 euro võrra. Peatüki 10 1 „Ettenägematute kulude reserv” kasutamata saldo oli 200 000 eurot, mis moodustas umbes 0,01 % 2010. aasta lõplike assigneeringute kogumahust.

III.   2010. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED

| 70. | Pärast 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi saavutas parlament 2010. aasta jooksul uuesti järkjärgult täiskoormuse. See oli pidevate kohanduste aasta – täiustati ja ajakohastati poliitiliste ja seadusandlike kohustustega tihedalt seotud töömeetodeid ning hinnati viimaste aastate jooksul käivitatud paljusid olulisi mitmeaastaseid algatusi. Seoses Lissaboni lepingu ratifitseerimise ja selle jõustumisega 1. detsembril 2009 oli vaja teha kohandusi, mis nõudsid kulutusi eelarvest (vrd aruande I osas toodud teabega paranduseelarve kohta). |
| --- | --- |

70.

Pärast 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi saavutas parlament 2010. aasta jooksul uuesti järkjärgult täiskoormuse. See oli pidevate kohanduste aasta – täiustati ja ajakohastati poliitiliste ja seadusandlike kohustustega tihedalt seotud töömeetodeid ning hinnati viimaste aastate jooksul käivitatud paljusid olulisi mitmeaastaseid algatusi. Seoses Lissaboni lepingu ratifitseerimise ja selle jõustumisega 1. detsembril 2009 oli vaja teha kohandusi, mis nõudsid kulutusi eelarvest (vrd aruande I osas toodud teabega paranduseelarve kohta).

| 71. | Allpool nimetatud eesmärgid põhinevad peasekretäri poolt aastateks 2009–2010 kehtestatud suunistel ja parlamendi enda resolutsioonides vastuvõetud suunistel:






  — | 2010. aasta eelarvemenetluse suunised – I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jagu (10. märts 2009) |
| --- | --- | --- |

71.

Allpool nimetatud eesmärgid põhinevad peasekretäri poolt aastateks 2009–2010 kehtestatud suunistel ja parlamendi enda resolutsioonides vastuvõetud suunistel:

—

2010. aasta eelarvemenetluse suunised – I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jagu (10. märts 2009)

| — | Euroopa Parlamendi 2010. aasta eelarvestus (5. mai 2009) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 2010. aasta eelarvestus (5. mai 2009)

| — | Paranduseelarve nr 1/2010: I jagu – Euroopa Parlament (19. mai 2010) |
| --- | --- |

—

Paranduseelarve nr 1/2010: I jagu – Euroopa Parlament (19. mai 2010)

A.   Seadusandliku rolli suurenemine seoses lissaboni lepinguga

| 72. | Lepinguga laiendati kaasotsustamismenetluse kui seadusandliku tavamenetluse kasutamist, mida kohaldatakse umbes 95 % õigusaktidest. Lepingul oli ka oluline mõju kõikidele juhtudele, milles konsultatsioonimenetlus on asendatud nõusolekumenetlusega, eelkõige seoses rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste ja sõlmimisega. |
| --- | --- |

72.

Lepinguga laiendati kaasotsustamismenetluse kui seadusandliku tavamenetluse kasutamist, mida kohaldatakse umbes 95 % õigusaktidest. Lepingul oli ka oluline mõju kõikidele juhtudele, milles konsultatsioonimenetlus on asendatud nõusolekumenetlusega, eelkõige seoses rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste ja sõlmimisega.

| 73. | Lisaks tõi Lissaboni leping kaasa parlamendi teenistuste võetavad tehnilised järelmeetmed järgmistes valdkondades: kodanike algatused, kohustuslik konsulteerimine Regioonide Komiteega ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, Euroopa Keskpanga suurem vastutus, uus roll seoses Euroopa Kohtu ja üldkohtute kohtunike ja kohtujuristide ametisse nimetamisega, uued õigused saada teavet jne. |
| --- | --- |

73.

Lisaks tõi Lissaboni leping kaasa parlamendi teenistuste võetavad tehnilised järelmeetmed järgmistes valdkondades: kodanike algatused, kohustuslik konsulteerimine Regioonide Komiteega ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, Euroopa Keskpanga suurem vastutus, uus roll seoses Euroopa Kohtu ja üldkohtute kohtunike ja kohtujuristide ametisse nimetamisega, uued õigused saada teavet jne.

A.1.   ELi sisepoliitika

| 74. | Lissaboni lepingu jõustumine on andnud Euroopa Parlamendile uusi tähtsaid õigusi sellistes valdkondades nagu põllumajandus (AGRI komisjon), kalandus (PECH komisjon), vabadus, turvalisus ja õigus (LIBE), mitmepoolne järelevalve (ECON), ning toonud olulisi muudatusi ELi eelarvemenetlusse (BUDG). Kehtestatakse uusi vahendeid, nagu Euroopa kodanikualgatus (AFCO), delegeeritud ja rakendusaktid (horisontaalne vastutus: JURI), Euroopa välisteenistus (kus AFCO roll on seotud institutsiooniliste aspektidega, JURI roll personalieeskirjadega, CONT roll finantsmäärusega ja BUDG roll välisteenistuse eelarvega).. Menetlused, mille puhul on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut (enamasti rahvusvahelised lepingud) tähendavad konsulteerimist nt järgmiste komisjonidega: TRAN, LIBE või PECH. |
| --- | --- |

74.

Lissaboni lepingu jõustumine on andnud Euroopa Parlamendile uusi tähtsaid õigusi sellistes valdkondades nagu põllumajandus (AGRI komisjon), kalandus (PECH komisjon), vabadus, turvalisus ja õigus (LIBE), mitmepoolne järelevalve (ECON), ning toonud olulisi muudatusi ELi eelarvemenetlusse (BUDG). Kehtestatakse uusi vahendeid, nagu Euroopa kodanikualgatus (AFCO), delegeeritud ja rakendusaktid (horisontaalne vastutus: JURI), Euroopa välisteenistus (kus AFCO roll on seotud institutsiooniliste aspektidega, JURI roll personalieeskirjadega, CONT roll finantsmäärusega ja BUDG roll välisteenistuse eelarvega).. Menetlused, mille puhul on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut (enamasti rahvusvahelised lepingud) tähendavad konsulteerimist nt järgmiste komisjonidega: TRAN, LIBE või PECH.

| 75. | Riikide parlamentide rolli tugevdamisel Lissaboni lepinguga oli otsene mõju Euroopa Parlamendi, eelkõige parlamendikomisjonide töömeetoditele; uus mehhanism tugevdatud kontrolli tagamiseks subsidiaarsuse põhimõtte järgimise üle (nn kollane ja oranž kaart), Lissaboni lepinguga kehtestatud täiendavad kaitsemeetmed (nn hädapidur) ja vajaliku seadusandluseelse ja -järgse dialoogi arendamine riikide parlamentidega on mõjutanud komisjonide tegevust ja töökoormust. |
| --- | --- |

75.

Riikide parlamentide rolli tugevdamisel Lissaboni lepinguga oli otsene mõju Euroopa Parlamendi, eelkõige parlamendikomisjonide töömeetoditele; uus mehhanism tugevdatud kontrolli tagamiseks subsidiaarsuse põhimõtte järgimise üle (nn kollane ja oranž kaart), Lissaboni lepinguga kehtestatud täiendavad kaitsemeetmed (nn hädapidur) ja vajaliku seadusandluseelse ja -järgse dialoogi arendamine riikide parlamentidega on mõjutanud komisjonide tegevust ja töökoormust.

| 76. | Komisjon on algatanud ja ette valmistanud palju tähtsaid seadusandlikke otsuseid, mis ulatuvad SWIFTi andmevahetuslepingu tagasilükkamisest kuni 2011. aasta eelarve vastuvõtmiseni ning hõlmavad samuti Euroopa kodanikualgatust, finantsjärelevalve paketti, Euroopa välisteenistust, majanduse juhtimist jne. Seadusandlik tegevus kiireneb üha ning paljudele komisjoni poolt 2010. aastal esitatud strateegilistele algatustele, mis ei ole seadusandlikud, võivad järgmistel kuudel järgneda nendega seotud seadusandlikud ettepanekud, eelkõige ELi 2020. aasta strateegia raames. |
| --- | --- |

76.

Komisjon on algatanud ja ette valmistanud palju tähtsaid seadusandlikke otsuseid, mis ulatuvad SWIFTi andmevahetuslepingu tagasilükkamisest kuni 2011. aasta eelarve vastuvõtmiseni ning hõlmavad samuti Euroopa kodanikualgatust, finantsjärelevalve paketti, Euroopa välisteenistust, majanduse juhtimist jne. Seadusandlik tegevus kiireneb üha ning paljudele komisjoni poolt 2010. aastal esitatud strateegilistele algatustele, mis ei ole seadusandlikud, võivad järgmistel kuudel järgneda nendega seotud seadusandlikud ettepanekud, eelkõige ELi 2020. aasta strateegia raames.

| 77. | Oluliselt muudetud ELi eelarvemenetlust rakendati pärast Lissaboni lepingu jõustumist esimest korda. Parlament sai ka uusi kohustusi seoses ELi kohustuslike kulutustega. Lisaks alustas Euroopa Parlament tööd eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe kohandamiseks Lissaboni lepingu nõuetega ja ootas mitmeaastase finantsraamistiku põhjalikku vahekokkuvõtet. |
| --- | --- |

77.

Oluliselt muudetud ELi eelarvemenetlust rakendati pärast Lissaboni lepingu jõustumist esimest korda. Parlament sai ka uusi kohustusi seoses ELi kohustuslike kulutustega. Lisaks alustas Euroopa Parlament tööd eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe kohandamiseks Lissaboni lepingu nõuetega ja ootas mitmeaastase finantsraamistiku põhjalikku vahekokkuvõtet.

A.2.   ELi välispoliitika

| 78. | Lepingul on oluline mõju välispoliitikale. Parlamendil on uued seadusandlikud, eelarve- ja kontrollivolitused ning oma roll komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning tema eriesindajate nimetamisel ja nendega suhtlemisel. Parlamendis mõjutab see eelkõige neid organeid, mis tegelevad ühise kaubanduspoliitika ja välisteenistusega. |
| --- | --- |

78.

Lepingul on oluline mõju välispoliitikale. Parlamendil on uued seadusandlikud, eelarve- ja kontrollivolitused ning oma roll komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja ning tema eriesindajate nimetamisel ja nendega suhtlemisel. Parlamendis mõjutab see eelkõige neid organeid, mis tegelevad ühise kaubanduspoliitika ja välisteenistusega.

| 79. | Euroopa välisteenistuse loomise läbirääkimiste raames saavutas Euroopa Parlament olulisi volitusi, mis puudutavad parlamendi järelevalvet ja demokraatlikku eelkontrolli ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) üle. Parlament sai õiguse, et nõukogu konsulteerib temaga enne ÜVJP volituste või strateegiate vastuvõtmist juhtumi konfidentsiaalsusele vastavas vormis. Samuti saavutas parlament, et tema liikmetel on õigus pääseda juurde ÜVJPd käsitlevale salastatud teabele, kui see on neile vajalik (seda õigust kasutati esimest korda ELi–Liibüa raamlepingu üle läbirääkimisvolituste saamiseks), ning asepresidendi ja kõrge esindaja lubaduse, et ta algatab uued läbirääkimised ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) salastatud teavet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle. Väliskomisjon on ka saanud õiguse küsitleda delegatsioonijuhi või ELi eriraportööri ametikohale kandideerijaid enne seda, kui nad tööle asuvad. Seni on nelja hiljuti ametisse määratud ELi delegatsiooni juhti küsitletud kinnistel koosolekutel. Parlament saavutas ka ÜVJP eelarve palju suurema läbipaistvuse, mis tähendab seda, et nüüdsest rakendatakse tavamenetlust ja tähtsamad ÜJKP missioonid tuuakse selgelt ära eraldi punktides (mida on juba tehtud 2011. aasta eelarves). |
| --- | --- |

79.

Euroopa välisteenistuse loomise läbirääkimiste raames saavutas Euroopa Parlament olulisi volitusi, mis puudutavad parlamendi järelevalvet ja demokraatlikku eelkontrolli ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) üle. Parlament sai õiguse, et nõukogu konsulteerib temaga enne ÜVJP volituste või strateegiate vastuvõtmist juhtumi konfidentsiaalsusele vastavas vormis. Samuti saavutas parlament, et tema liikmetel on õigus pääseda juurde ÜVJPd käsitlevale salastatud teabele, kui see on neile vajalik (seda õigust kasutati esimest korda ELi–Liibüa raamlepingu üle läbirääkimisvolituste saamiseks), ning asepresidendi ja kõrge esindaja lubaduse, et ta algatab uued läbirääkimised ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) salastatud teavet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle. Väliskomisjon on ka saanud õiguse küsitleda delegatsioonijuhi või ELi eriraportööri ametikohale kandideerijaid enne seda, kui nad tööle asuvad. Seni on nelja hiljuti ametisse määratud ELi delegatsiooni juhti küsitletud kinnistel koosolekutel. Parlament saavutas ka ÜVJP eelarve palju suurema läbipaistvuse, mis tähendab seda, et nüüdsest rakendatakse tavamenetlust ja tähtsamad ÜJKP missioonid tuuakse selgelt ära eraldi punktides (mida on juba tehtud 2011. aasta eelarves).

| 80. | Lissaboni lepinguga seoses on kvalitatiivselt muutunud ELi suhted Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) ja selle liikmesriikidega, sest nüüd on Euroopa Parlament otseselt kaasatud läbirääkimistesse paljude EMPga sõlmitavate lepingute ja rohkem kui 100 kahepoolse lepingu üle Šveitsiga. |
| --- | --- |

80.

Lissaboni lepinguga seoses on kvalitatiivselt muutunud ELi suhted Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) ja selle liikmesriikidega, sest nüüd on Euroopa Parlament otseselt kaasatud läbirääkimistesse paljude EMPga sõlmitavate lepingute ja rohkem kui 100 kahepoolse lepingu üle Šveitsiga.

| 81. | ELi laienemisega seoses on tööle võetud 32 lepingulist töötajat Horvaatiast. Nad suunati peamiselt tööle keeleteenistustesse ja laienemise ettevalmistamisega seotud muude peadirektoraatide teenistustesse. Uus Horvaatia tõlkeüksus alustas põhiliste Euroopa Parlamendi dokumentide tõlkimist septembri keskel. |
| --- | --- |

81.

ELi laienemisega seoses on tööle võetud 32 lepingulist töötajat Horvaatiast. Nad suunati peamiselt tööle keeleteenistustesse ja laienemise ettevalmistamisega seotud muude peadirektoraatide teenistustesse. Uus Horvaatia tõlkeüksus alustas põhiliste Euroopa Parlamendi dokumentide tõlkimist septembri keskel.

B.   Parlamendiliikmetele osutatavate teenuste parandamine

B.1.   Õigusalane tugi

| 82. | Pärast seda, kui jõustus Lissaboni leping ja parlament sai uusi kohustusi, on parlamendikomisjonide sekretariaate suurendatud ja nendesse hakkab tulevikus olenevalt seadusandlusega seotud töökoormusest kuuluma 6, 9 või 12 administraatorit. Sarnaselt on kohandatud poliitikaosakondade, riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadi, raamatukogu ja fraktsioonide sekretariaatide töötajate arvu ning parlamendiliikmete assistentidele määratud kogusummat. Paranduseelarvega suurendati fraktsioonide teenistujate arvu 75, komisjonide sekretariaatide teenistujate arvu 70 ja riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadi ametikohtade arvu 5 võrra. Sekretariaaditoetust on parlamendiliikme kohta suurendatud 1 500 euro võrra kuus. Tõhususe parandamiseks on delegatsioonide ja parlamentidevaheliste assambleede sekretariaadid koondatud ühistesse piirkondlikesse klastritesse, mis võimaldab töötajatel spetsialiseeruda teatavale piirkonnale ja hõlbustada teabevahetust asjaomaste kahepoolsete delegatsioonide ja mitmepoolsete assambleede vahel. |
| --- | --- |

82.

Pärast seda, kui jõustus Lissaboni leping ja parlament sai uusi kohustusi, on parlamendikomisjonide sekretariaate suurendatud ja nendesse hakkab tulevikus olenevalt seadusandlusega seotud töökoormusest kuuluma 6, 9 või 12 administraatorit. Sarnaselt on kohandatud poliitikaosakondade, riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadi, raamatukogu ja fraktsioonide sekretariaatide töötajate arvu ning parlamendiliikmete assistentidele määratud kogusummat. Paranduseelarvega suurendati fraktsioonide teenistujate arvu 75, komisjonide sekretariaatide teenistujate arvu 70 ja riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadi ametikohtade arvu 5 võrra. Sekretariaaditoetust on parlamendiliikme kohta suurendatud 1 500 euro võrra kuus. Tõhususe parandamiseks on delegatsioonide ja parlamentidevaheliste assambleede sekretariaadid koondatud ühistesse piirkondlikesse klastritesse, mis võimaldab töötajatel spetsialiseeruda teatavale piirkonnale ja hõlbustada teabevahetust asjaomaste kahepoolsete delegatsioonide ja mitmepoolsete assambleede vahel.

| 83. | Presidendi ja asepresidentide abistamist on parandatud täiskogu istungi infotunniga, mille korraldab teenistustevaheline töörühm, millesse kuuluvad täiskogu istungite direktoraadi, presidentuuri teenistuste, õigusaktide direktoraadi ja raamatukogu direktoraadi teenistuste esindajad. |
| --- | --- |

83.

Presidendi ja asepresidentide abistamist on parandatud täiskogu istungi infotunniga, mille korraldab teenistustevaheline töörühm, millesse kuuluvad täiskogu istungite direktoraadi, presidentuuri teenistuste, õigusaktide direktoraadi ja raamatukogu direktoraadi teenistuste esindajad.

| 84. | Teenuste osutamine parlamendiliikmetele (infoanalüüsiteenused ja raamatukogu infolehed) kasvas märkimisväärselt (40 % võrreldes sama ajavahemikuga kuuenda parlamendi koosseisu ametiajal) – infoanalüüsiteenuseid tugevdati ja teabeteenuste osutamist laiendati pidevalt. Suurenesid nii analüütiliste ülevaadete maht kui ka kvaliteet. Parlamendiliikmete vajaduste paremaks rahuldamiseks töötati välja uusi tooteid. Raamatukogu klientide (mitte ainult parlamendiliikmete) teenindamine on paranenud tänu veebisaidiga integreeritud uuele kataloogihalduse süsteemile (hõlmab ka uusi oste). |
| --- | --- |

84.

Teenuste osutamine parlamendiliikmetele (infoanalüüsiteenused ja raamatukogu infolehed) kasvas märkimisväärselt (40 % võrreldes sama ajavahemikuga kuuenda parlamendi koosseisu ametiajal) – infoanalüüsiteenuseid tugevdati ja teabeteenuste osutamist laiendati pidevalt. Suurenesid nii analüütiliste ülevaadete maht kui ka kvaliteet. Parlamendiliikmete vajaduste paremaks rahuldamiseks töötati välja uusi tooteid. Raamatukogu klientide (mitte ainult parlamendiliikmete) teenindamine on paranenud tänu veebisaidiga integreeritud uuele kataloogihalduse süsteemile (hõlmab ka uusi oste).

| 85. | Lahendus, mis võimaldab vastu võtta ja edastada riikide parlamentide arvamusi ja mida praegu laiendatakse, on tõhustanud parlamentidevahelist suhtlemist ning võimaldab edastada vastavat teavet asjassepuutuvatele parlamendikomisjonidele kiiremini ja sujuvamalt. |
| --- | --- |

85.

Lahendus, mis võimaldab vastu võtta ja edastada riikide parlamentide arvamusi ja mida praegu laiendatakse, on tõhustanud parlamentidevahelist suhtlemist ning võimaldab edastada vastavat teavet asjassepuutuvatele parlamendikomisjonidele kiiremini ja sujuvamalt.

B.2.   Parlamendiliikmete põhimäärus ja assistentide põhimäärus

| 86. | 2010. aasta oli esimene aasta, mil parlamendil tuli uut parlamendiliikmete põhimäärust ja uut assistentide põhimäärust rakendada täiel määral. Juhatuse poolt 2009. aastal loodud parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendamise ajutine hindamisrühm, kuhu kuuluvad neli asepresidenti, vastutav kvestor ja õiguskomisjoni esimees, jätkas parlamendi teenistuste toel 2010. aastal oma tööd. Ajutise hindamisrühma soovituste põhjal on juba tehtud rida parandusi parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendusmeetmetesse, mille juhatus oma 2009. ja 2010. aasta koosolekutel heaks kiitis. |
| --- | --- |

86.

2010. aasta oli esimene aasta, mil parlamendil tuli uut parlamendiliikmete põhimäärust ja uut assistentide põhimäärust rakendada täiel määral. Juhatuse poolt 2009. aastal loodud parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendamise ajutine hindamisrühm, kuhu kuuluvad neli asepresidenti, vastutav kvestor ja õiguskomisjoni esimees, jätkas parlamendi teenistuste toel 2010. aastal oma tööd. Ajutise hindamisrühma soovituste põhjal on juba tehtud rida parandusi parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendusmeetmetesse, mille juhatus oma 2009. ja 2010. aasta koosolekutel heaks kiitis.

| 87. | Teenistused töötasid välja IT-rakendused, mis on vajalikud põhimääruse rakendamiseks ning parlamendiliikmeid ja assistente käsitlevate vormide muutmiseks, ning andsid ühtlasi palju teavet (parlamendiliikmetele jagatavad „sageli esitatavad küsimused”, teabelehed intraneti jaoks jm). |
| --- | --- |

87.

Teenistused töötasid välja IT-rakendused, mis on vajalikud põhimääruse rakendamiseks ning parlamendiliikmeid ja assistente käsitlevate vormide muutmiseks, ning andsid ühtlasi palju teavet (parlamendiliikmetele jagatavad „sageli esitatavad küsimused”, teabelehed intraneti jaoks jm).

B.3.   Parlamendiliikmete võrdne juurdepääs tõlkele

| 88. | Suuline tõlge tagati Euroopa Parlamendi 5 664 koosolekul, mille hulka on arvatud väljaspool parlamendi kolme töökohta toimuvad lähetused ja individuaalne tõlketeenus. Lisaks tagati suuline tõlge 590 Euroopa Komisjoni koosolekul, 69 Regioonide Komitee koosolekul, 136 kontrollikoja koosolekul (sealhulgas lähetused) ja 6 tõlkekeskuse koosolekul. |
| --- | --- |

88.

Suuline tõlge tagati Euroopa Parlamendi 5 664 koosolekul, mille hulka on arvatud väljaspool parlamendi kolme töökohta toimuvad lähetused ja individuaalne tõlketeenus. Lisaks tagati suuline tõlge 590 Euroopa Komisjoni koosolekul, 69 Regioonide Komitee koosolekul, 136 kontrollikoja koosolekul (sealhulgas lähetused) ja 6 tõlkekeskuse koosolekul.

| 89. | Kokku tõlgiti 1 721 191 lehekülge (1 033 176 sellest parlamendisiseselt, 381 804 välistõlkena ja 306 211 stenogrammi). Statistika tõlkelehekülgede kohta kategooriate kaupa ja muutused alates 2008. aastast on esitatud allpool olevas tabelis. Parlamendi teenistused suutsid nõudluse kirjaliku tõlke teenuse järele edukalt täita hoolimata asjaolust, et mitmekeelsuse eeskirjas sätestatud tähtaegu tõlkimist vajavate dokumentide esitamiseks järgiti vaid 35 % juhtudest.

  Joonis 10


  Aastatel 2008–2010 tõlgitud lehekülgede arv |
| --- | --- |

89.

Kokku tõlgiti 1 721 191 lehekülge (1 033 176 sellest parlamendisiseselt, 381 804 välistõlkena ja 306 211 stenogrammi). Statistika tõlkelehekülgede kohta kategooriate kaupa ja muutused alates 2008. aastast on esitatud allpool olevas tabelis. Parlamendi teenistused suutsid nõudluse kirjaliku tõlke teenuse järele edukalt täita hoolimata asjaolust, et mitmekeelsuse eeskirjas sätestatud tähtaegu tõlkimist vajavate dokumentide esitamiseks järgiti vaid 35 % juhtudest.

Joonis 10

Aastatel 2008–2010 tõlgitud lehekülgede arv

Image

B.4.   Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia

| 90. | Pärast IKT innovatsioonistrateegia komitee ettepaneku esitamist võttis juhatus 24. märtsil 2010. aastal vastu keskmise tähtajaga IKT strateegia tegevuskava. Strateegia põhineb kolmel sambal:






  — | Uue Lissaboni lepingu täielik ärakasutamine eesmärgiga anda Euroopa Parlamendi liikmetele volitused oma mandaadi täitmiseks; |
| --- | --- | --- |

90.

Pärast IKT innovatsioonistrateegia komitee ettepaneku esitamist võttis juhatus 24. märtsil 2010. aastal vastu keskmise tähtajaga IKT strateegia tegevuskava. Strateegia põhineb kolmel sambal:

—

Uue Lissaboni lepingu täielik ärakasutamine eesmärgiga anda Euroopa Parlamendi liikmetele volitused oma mandaadi täitmiseks;

| — | mobiilside, ühenduvuse, mobiilsuse ja koostalitluse soodustamine; |
| --- | --- |

—

mobiilside, ühenduvuse, mobiilsuse ja koostalitluse soodustamine;

| — | institutsiooni teabevahetuse kindlustamine riikide parlamentidega, Euroopa kodanikega ja kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

—

institutsiooni teabevahetuse kindlustamine riikide parlamentidega, Euroopa kodanikega ja kodanikuühiskonnaga.

| 91. | IKT peab Euroopa Parlamendis täitma kaht eesmärki. Esimene eesmärk on luua jätkusuutlik ja kvaliteetne teenus IKT kasutamiseks ja seda hooldada, et tagada parlamendi teabevahetus Euroopa kodanikega ning tugi parlamendiliikmetele ja parlamendi administratsiooni toimimisele. Teine eesmärk on töötada välja IKT tooted poliitiliste suuniste edendamiseks, et kasutada täielikult ära Lissaboni lepingu võimalusi, eesmärgiga anda Euroopa Parlamendi liikmetele volitused oma mandaadi täitmiseks, soodustada mobiilsidet, ühenduvust, mobiilsust ja koostalitlust ning kindlustada institutsiooni teabevahetus riikide parlamentidega, Euroopa kodanikega ja kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

91.

IKT peab Euroopa Parlamendis täitma kaht eesmärki. Esimene eesmärk on luua jätkusuutlik ja kvaliteetne teenus IKT kasutamiseks ja seda hooldada, et tagada parlamendi teabevahetus Euroopa kodanikega ning tugi parlamendiliikmetele ja parlamendi administratsiooni toimimisele. Teine eesmärk on töötada välja IKT tooted poliitiliste suuniste edendamiseks, et kasutada täielikult ära Lissaboni lepingu võimalusi, eesmärgiga anda Euroopa Parlamendi liikmetele volitused oma mandaadi täitmiseks, soodustada mobiilsidet, ühenduvust, mobiilsust ja koostalitlust ning kindlustada institutsiooni teabevahetus riikide parlamentidega, Euroopa kodanikega ja kodanikuühiskonnaga.

| 92. | Strateegia raamesse kuuluva teadmushaldussüsteemiga püütakse anda parlamendiliikmetele ja peasekretariaadile ühtne otsingumootor, mis võimaldaks otsida kõigile institutsioonidele kättesaadavatel mitmekeelsetel metaandmetel põhinevaid õigusakte (14). 2009. ja 2010. aastal tegeldi indekseerimise, toimimiskirjelduste, välisveebisaitide ja andmebaaside koostamisega. |
| --- | --- |

92.

Strateegia raamesse kuuluva teadmushaldussüsteemiga püütakse anda parlamendiliikmetele ja peasekretariaadile ühtne otsingumootor, mis võimaldaks otsida kõigile institutsioonidele kättesaadavatel mitmekeelsetel metaandmetel põhinevaid õigusakte (14). 2009. ja 2010. aastal tegeldi indekseerimise, toimimiskirjelduste, välisveebisaitide ja andmebaaside koostamisega.

| 93. | Lõpule viidi ka Brüsseli uue andmekeskuse projekteerimine ja ehitus ning üleviimisekava. E-parlamendi projekti raames käivitati muudatusettepanekute loomise programm AT4AM. Projekti „Paperless” (paberivaba) raames on läbi viidud e-koosolekute ja e-komisjonide kontseptsioonide tõestamine. Brüsseli ja Strasbourgi istungisaalides paigaldati väikeseadmed traadita võrgu jaoks. Uurimused ja ettevalmistused traadita võrgu rakendamiseks kõikides parlamendiliikmete kasutatavates hoonetes on lõpule viidud. Lisaks alustas tööd uus ITECi tugiteenus parlamendiliikmetele, et neid individuaalselt abistada. |
| --- | --- |

93.

Lõpule viidi ka Brüsseli uue andmekeskuse projekteerimine ja ehitus ning üleviimisekava. E-parlamendi projekti raames käivitati muudatusettepanekute loomise programm AT4AM. Projekti „Paperless” (paberivaba) raames on läbi viidud e-koosolekute ja e-komisjonide kontseptsioonide tõestamine. Brüsseli ja Strasbourgi istungisaalides paigaldati väikeseadmed traadita võrgu jaoks. Uurimused ja ettevalmistused traadita võrgu rakendamiseks kõikides parlamendiliikmete kasutatavates hoonetes on lõpule viidud. Lisaks alustas tööd uus ITECi tugiteenus parlamendiliikmetele, et neid individuaalselt abistada.

C.   Teabevahetuspoliitika

| 94. | Asjatundjatele mõeldud audiovisuaalse veebisaidiga seoses käivitati 2010. aasta detsembris uus kasutajasõbralik veebipõhine audiovisuaalne platvorm. Sellest on juba saanud parlamendi toodetud, eeskätt teemavaldkondi käsitleva kvaliteetse video-, audio- ja fotomaterjali kõige tähtsam esitluskoht. Voogedastusteenust on laiendatud kõikidesse parlamendikomisjonidesse, pressikonverentsidele ja olulistele parlamendi üritustele. Praegu on võimalik tagada 13 andmevoo üheaegne edastus. |
| --- | --- |

94.

Asjatundjatele mõeldud audiovisuaalse veebisaidiga seoses käivitati 2010. aasta detsembris uus kasutajasõbralik veebipõhine audiovisuaalne platvorm. Sellest on juba saanud parlamendi toodetud, eeskätt teemavaldkondi käsitleva kvaliteetse video-, audio- ja fotomaterjali kõige tähtsam esitluskoht. Voogedastusteenust on laiendatud kõikidesse parlamendikomisjonidesse, pressikonverentsidele ja olulistele parlamendi üritustele. Praegu on võimalik tagada 13 andmevoo üheaegne edastus.

| 95. | Parlamendi veebitelevisiooni täiustamine hõlmas ümberkorraldusi sisus, ülekandekiiruse suurendamist, visuaalse kvaliteedi parandamist ja navigeerimisvõimalust eri teemade vahel. Samal ajal saavutati EuroparlTV saadete parem integreerimine parlamendi peamise veebisaidi ja Facebooki lehekülgede vahendusel. 2010. aastal oli külastajaid 9 858 549, kes kokku külastasid 255 922 828 lehekülge. |
| --- | --- |

95.

Parlamendi veebitelevisiooni täiustamine hõlmas ümberkorraldusi sisus, ülekandekiiruse suurendamist, visuaalse kvaliteedi parandamist ja navigeerimisvõimalust eri teemade vahel. Samal ajal saavutati EuroparlTV saadete parem integreerimine parlamendi peamise veebisaidi ja Facebooki lehekülgede vahendusel. 2010. aastal oli külastajaid 9 858 549, kes kokku külastasid 255 922 828 lehekülge.

| 96. | Euroopa Parlamendi infobürood suhtlesid oma tegevuse käigus otseselt 6 miljoni kodaniku ja kaudselt 60 miljoni kodanikuga. Infobürood korraldasid näiteks 86 kodanike foorumit, millest 5 olid piiriülese iseloomuga. Foorumid osutusid edukaks vahendiks, mille abil parlament saab parandada oma otsest suhtlemist ELi kodanikega nii kvaliteedi kui ka mahu mõttes. Peale selle korraldasid infobürood edukaid üritusi rahvusvahelise naistepäeva ja Euroopa päeva ning Schumani deklaratsiooni 60. aastapäeva tähistamiseks. Infobüroode koostatud pressiteadete põhjal ilmnes, et Euroopa päeva tähistamist kajastati rohkem kui poolte liikmesriikide ajakirjanduses enam kui 100 korral. Üle kogu maailma korraldati kokku 26 üritust ja kampaaniat, milles osales 100 552 inimest Euroopa Parlamendi ruumides ja tuhanded osavõtjad väljaspool. |
| --- | --- |

96.

Euroopa Parlamendi infobürood suhtlesid oma tegevuse käigus otseselt 6 miljoni kodaniku ja kaudselt 60 miljoni kodanikuga. Infobürood korraldasid näiteks 86 kodanike foorumit, millest 5 olid piiriülese iseloomuga. Foorumid osutusid edukaks vahendiks, mille abil parlament saab parandada oma otsest suhtlemist ELi kodanikega nii kvaliteedi kui ka mahu mõttes. Peale selle korraldasid infobürood edukaid üritusi rahvusvahelise naistepäeva ja Euroopa päeva ning Schumani deklaratsiooni 60. aastapäeva tähistamiseks. Infobüroode koostatud pressiteadete põhjal ilmnes, et Euroopa päeva tähistamist kajastati rohkem kui poolte liikmesriikide ajakirjanduses enam kui 100 korral. Üle kogu maailma korraldati kokku 26 üritust ja kampaaniat, milles osales 100 552 inimest Euroopa Parlamendi ruumides ja tuhanded osavõtjad väljaspool.

| 97. | Kõik infobürood korraldasid Sahharovi auhinna andmise puhul erinevaid üritusi, et edendada inimõigusi ja propageerida Sahharovi auhinda. 2010. aastal anti see auhind kuubalasele Guillermo Farinasele. |
| --- | --- |

97.

Kõik infobürood korraldasid Sahharovi auhinna andmise puhul erinevaid üritusi, et edendada inimõigusi ja propageerida Sahharovi auhinda. 2010. aastal anti see auhind kuubalasele Guillermo Farinasele.

| 98. | Külastajate teenistus võttis esimest korda külastajaid vastu 2010. aastal, mil nende arv ulatus üle 300 000. Brüsselis oli külastajaid ligikaudu 220 000, Strasbourgis täiskogu istungjärgu ajal umbes 80 000. Kokku võeti vastu umbes 7 900 rühma. Ligikaudu 28 400 inimest olid üksikkülastajad, kellest enamik kasutas Brüsselis uut audiogiidiga külastusprogrammi. Strasbourgis võttis 8 574 osavõtjat (keskkooliõpilased ja õpetajad) osa infobüroode korraldatavatest igakuistest Euroscola üritustest. |
| --- | --- |

98.

Külastajate teenistus võttis esimest korda külastajaid vastu 2010. aastal, mil nende arv ulatus üle 300 000. Brüsselis oli külastajaid ligikaudu 220 000, Strasbourgis täiskogu istungjärgu ajal umbes 80 000. Kokku võeti vastu umbes 7 900 rühma. Ligikaudu 28 400 inimest olid üksikkülastajad, kellest enamik kasutas Brüsselis uut audiogiidiga külastusprogrammi. Strasbourgis võttis 8 574 osavõtjat (keskkooliõpilased ja õpetajad) osa infobüroode korraldatavatest igakuistest Euroscola üritustest.

| 99. | Külastuskeskuse väga keerukas projekt jõuab oma lõppfaasi. Külastuskeskuses on 8 temaatilist sektorit kokku 36 erineva multimeedia installatsiooniga, mis sisaldavad üle 300 väljapaneku. Püsinäitus hõlmab üle 700 eri loo ehk „vaatamist vääriva asja”. Kui arvestada audiogiidiga ekskursioone, multimodaalset rollimängu, spetsiifilisi sisukohandusi lastele ja puuetega inimestele ning parlamendiliikmete videoklippe, on „teabeühikute” arv üle 4 500. Mitmekeelsust arvestades on aga üksikute „teabeühikute” arv, mis on vaja ette valmistada ja näitusele välja panna, vahemikus 20 000 – 30 000. Teemade ring on lai – politoloogiast ja seadusandlikest küsimustest ajaloo ja sotsioloogiani. Erinevalt traditsioonilistest muuseumidest, mis põhinevad püsikollektsioonidel, on selle näituse sisu pidev arendamine ja tootmine külaliskeskuse projekti lahutamatu osa. See kõik muudab planeerimis- ja hankeprotsessi väga keeruliseks. |
| --- | --- |

99.

Külastuskeskuse väga keerukas projekt jõuab oma lõppfaasi. Külastuskeskuses on 8 temaatilist sektorit kokku 36 erineva multimeedia installatsiooniga, mis sisaldavad üle 300 väljapaneku. Püsinäitus hõlmab üle 700 eri loo ehk „vaatamist vääriva asja”. Kui arvestada audiogiidiga ekskursioone, multimodaalset rollimängu, spetsiifilisi sisukohandusi lastele ja puuetega inimestele ning parlamendiliikmete videoklippe, on „teabeühikute” arv üle 4 500. Mitmekeelsust arvestades on aga üksikute „teabeühikute” arv, mis on vaja ette valmistada ja näitusele välja panna, vahemikus 20 000 – 30 000. Teemade ring on lai – politoloogiast ja seadusandlikest küsimustest ajaloo ja sotsioloogiani. Erinevalt traditsioonilistest muuseumidest, mis põhinevad püsikollektsioonidel, on selle näituse sisu pidev arendamine ja tootmine külaliskeskuse projekti lahutamatu osa. See kõik muudab planeerimis- ja hankeprotsessi väga keeruliseks.

| 100. | Euroopa Ajaloo Maja loomise idee algatas 2007. aastal Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering. Samal aastal otsustas juhatus luua Euroopa Ajaloo Maja kontseptsiooni väljatöötamiseks ekspertkomisjoni. Kontseptsiooni järgi on Euroopa Ajaloo Maja peamine eesmärk süvendada igas vanuses eurooplaste teadmisi oma ajaloo kohta ja aidata seeläbi kaasa Euroopa arengu paremale mõistmisele nii praegu kui ka tulevikus. Vastuseks arhitektuurikonkursil osalemise kutse avaldamisele laekus kakskümmend kuus nõuetekohast ettepanekut. Neid teateid uuris hindamiskomisjon, kes lõpetas oma töö 2010. aasta jaanuaris. Hindamise tulemusena jäi sõelale kaksteist kandidaati, kellel paluti teha esialgne projekt. Rahvusvaheline žürii uuris projekte 2010. aasta septembris. |
| --- | --- |

100.

Euroopa Ajaloo Maja loomise idee algatas 2007. aastal Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering. Samal aastal otsustas juhatus luua Euroopa Ajaloo Maja kontseptsiooni väljatöötamiseks ekspertkomisjoni. Kontseptsiooni järgi on Euroopa Ajaloo Maja peamine eesmärk süvendada igas vanuses eurooplaste teadmisi oma ajaloo kohta ja aidata seeläbi kaasa Euroopa arengu paremale mõistmisele nii praegu kui ka tulevikus. Vastuseks arhitektuurikonkursil osalemise kutse avaldamisele laekus kakskümmend kuus nõuetekohast ettepanekut. Neid teateid uuris hindamiskomisjon, kes lõpetas oma töö 2010. aasta jaanuaris. Hindamise tulemusena jäi sõelale kaksteist kandidaati, kellel paluti teha esialgne projekt. Rahvusvaheline žürii uuris projekte 2010. aasta septembris.

D.   Kinnisvarapoliitika

| 101. | Juhatuse poolt 24. märtsil 2010. aastal vastu võetud keskpika tähtajaga kinnisvarapoliitikal on järgmised eesmärgid:






  — | nende hoonete ostmine, kus praegu asuvad parlamendi teenistused; |
| --- | --- | --- |

101.

Juhatuse poolt 24. märtsil 2010. aastal vastu võetud keskpika tähtajaga kinnisvarapoliitikal on järgmised eesmärgid:

—

nende hoonete ostmine, kus praegu asuvad parlamendi teenistused;

| — | tekkivate kulude varajane tasumine olenevalt assigneeringute olemasolust (assigneeringujääkide ja ülejääkide ümberpaigutamise teel), et vähendada finantstasusid; |
| --- | --- |

—

tekkivate kulude varajane tasumine olenevalt assigneeringute olemasolust (assigneeringujääkide ja ülejääkide ümberpaigutamise teel), et vähendada finantstasusid;

| — | parlamendi hoonete geograafiline koondamine, et saavutada mastaabisääst institutsioonisiseste teenuste (transport, hooldus jne) osas. |
| --- | --- |

—

parlamendi hoonete geograafiline koondamine, et saavutada mastaabisääst institutsioonisiseste teenuste (transport, hooldus jne) osas.

| 102. | Oma 24. märtsi 2010. aasta koosolekul tegi juhatus parlamendi kinnisvarapoliitika eest vastutavatele asepresidentidele ning peasekretärile ülesandeks see keskpika tähtajaga poliitika ellu viia ja juhatusele otsuse tegemiseks asjakohased ettepanekud esitada. Eelkõige seadis juhatus eesmärgiks osta hooned, mida parlament praegu Brüsselis üürib. |
| --- | --- |

102.

Oma 24. märtsi 2010. aasta koosolekul tegi juhatus parlamendi kinnisvarapoliitika eest vastutavatele asepresidentidele ning peasekretärile ülesandeks see keskpika tähtajaga poliitika ellu viia ja juhatusele otsuse tegemiseks asjakohased ettepanekud esitada. Eelkõige seadis juhatus eesmärgiks osta hooned, mida parlament praegu Brüsselis üürib.

| 103. | Selle tulemusena omandas parlament 2010. aastal REMARDi hoone Brüsselis ja valmistub Euroopa Maja ostmiseks Sofias. |
| --- | --- |

103.

Selle tulemusena omandas parlament 2010. aastal REMARDi hoone Brüsselis ja valmistub Euroopa Maja ostmiseks Sofias.

| 104. | Leping, mis käsitleb KADi hoone laiendamisega seotud maasoojustööde tegemist Luxembourgis, sõlmiti eeldatust 30 % võrra madalama hinnaga. See rõõmustav tulemus saavutati tänu ulatuslikule hankekonkursile, milles osalesid ettevõtjad rohkem kui neljast eri riigist. Hoone ehituse pakkumiskutse avaldati 2010. aasta augustis. Ehituse rahastamise pakkumiskutse avaldati 2010. aasta detsembri lõpul. |
| --- | --- |

104.

Leping, mis käsitleb KADi hoone laiendamisega seotud maasoojustööde tegemist Luxembourgis, sõlmiti eeldatust 30 % võrra madalama hinnaga. See rõõmustav tulemus saavutati tänu ulatuslikule hankekonkursile, milles osalesid ettevõtjad rohkem kui neljast eri riigist. Hoone ehituse pakkumiskutse avaldati 2010. aasta augustis. Ehituse rahastamise pakkumiskutse avaldati 2010. aasta detsembri lõpul.

| 105. | Lõpetatud on ka Budapesti, Washingtoni, Londoni ja Haagi infobüroode ehitus. On sõlmitud leping Kopenhaageni bürooga seotud uuringute tegemiseks. Helsingi puhul on juhatus andnud nõusoleku pidada omanikuga hoone üürimise küsimuses läbirääkimisi. Ka Wroclawi puhul on juhatus andnud nõusoleku pidada omanikuga hoone üürimise küsimuses läbirääkimisi. Sofias on kinnisvarauuringute tulemusena välja valitud Rakovsky hoone, mille suhtes ametivõimud langetavad lõpliku otsuse enne 31. märtsi 2011. |
| --- | --- |

105.

Lõpetatud on ka Budapesti, Washingtoni, Londoni ja Haagi infobüroode ehitus. On sõlmitud leping Kopenhaageni bürooga seotud uuringute tegemiseks. Helsingi puhul on juhatus andnud nõusoleku pidada omanikuga hoone üürimise küsimuses läbirääkimisi. Ka Wroclawi puhul on juhatus andnud nõusoleku pidada omanikuga hoone üürimise küsimuses läbirääkimisi. Sofias on kinnisvarauuringute tulemusena välja valitud Rakovsky hoone, mille suhtes ametivõimud langetavad lõpliku otsuse enne 31. märtsi 2011.

E.   Keskkonnapoliitika

| 106. | Süsihappegaasi heite vähendamiseks nähakse uutes raamlepingutes või olemasolevate lepingute täiendustes ette, et kõik parlamendi kasutatavad sõiduautod ja veoautod peavad vastama normile EURO5. Parlamendi enda sõidukipark on uuendamisel. Lisaks on parlamendiliikmete transportimiseks Strasbourgis rakendatud uus transpordileping. |
| --- | --- |

106.

Süsihappegaasi heite vähendamiseks nähakse uutes raamlepingutes või olemasolevate lepingute täiendustes ette, et kõik parlamendi kasutatavad sõiduautod ja veoautod peavad vastama normile EURO5. Parlamendi enda sõidukipark on uuendamisel. Lisaks on parlamendiliikmete transportimiseks Strasbourgis rakendatud uus transpordileping.

| 107. | Euroopa Parlament on koos Brüsseli ühistranspordiettevõtte STIBiga juurutanud süsteemi, mille kohaselt maksja on kolmas osapool, et soodustada ühistranspordi (STIBi busside, trammide või metroo) kasutamist. 2010. aasta oktoobris allakirjutatud lepingus nähakse ette, et Euroopa Parlament tasub oma ametnike ja ajutiste töötajate eest 50 % aastase perioodipileti maksumusest. See süsteem toimib alates 2010. aasta detsembri lõpust. |
| --- | --- |

107.

Euroopa Parlament on koos Brüsseli ühistranspordiettevõtte STIBiga juurutanud süsteemi, mille kohaselt maksja on kolmas osapool, et soodustada ühistranspordi (STIBi busside, trammide või metroo) kasutamist. 2010. aasta oktoobris allakirjutatud lepingus nähakse ette, et Euroopa Parlament tasub oma ametnike ja ajutiste töötajate eest 50 % aastase perioodipileti maksumusest. See süsteem toimib alates 2010. aasta detsembri lõpust.

| 108. | Brüsselis algatati 2010. aasta lõpul laiahaardeline keskkonnaprojekt „taasvalgustamine”, mille kohaselt energiasäästu eesmärgil asendatakse kõikides büroodes tavalambid LED-lampidega. |
| --- | --- |

108.

Brüsselis algatati 2010. aasta lõpul laiahaardeline keskkonnaprojekt „taasvalgustamine”, mille kohaselt energiasäästu eesmärgil asendatakse kõikides büroodes tavalambid LED-lampidega.

F.   Sekretariaadi ajakohastamine ja ümberkorraldamine

| 109. | Peamised muudatused Euroopa Parlamendi organisatsioonilises struktuuris ja juhtimises on esitatud järgnevas tabelis:

  Tabel 12


  Ümberkorraldused peasekretariaadis 2010. aastal







  DG | Ümberkorraldused ja ajakohastamine |
| --- | --- | --- |
| DG PRES | Presidentuuri teenistuste direktoraat ja ressursside direktoraat loodi 2010. aasta mais. See ümberkorraldus põhineb finantsjuhtimises osalejate vastutusvaldkondade eraldamisel. Finantsüksus täidab nüüd kõiki ülesandeid, mis on seotud rahastamise alustamise ja eelkontrolliga. Ressursside direktoraat tegeleb planeerimise, lepingute haldamise ja hangete ning konkursside menetlustega. |
| DG IPOL ja EXPO | On loodud ressursside direktoraadid, et veelgi parandada personali-, finants- ja IT-haldust. |
| DG COMM | Ressursside direktoraat loodi juhatuse 19. aprilli otsusega. Kolmest üksusest (finants-, personali- ja informaatikaüksus) koosnev direktoraat alustas tööd 1. mail 2010.
  2010. aasta novembris loodi otse peadirektori juurde kuuluv tulemuslikkuse ja strateegilise juhtimise üksus, mis vastutab järelevalve, mõõtmise ja aruandluse eest peadirektoraadis.
  Euroopa Parlamendi kontaktbüroo Washingtonis, mis halduslikult kuulub infobüroode direktoraadi koosseisu, avati ametlikult 2010. aasta aprillis.
  2010. aasta märtsis võttis kommunikatsiooni peadirektoraat üle haldus- ja finantsvastutuse Euroopa Ajaloo Maja eest. Valikumenetlused esimese personali töölevõtmiseks on lõpetatud ja esimesed töötajad nimetati ametisse 2010. aasta novembris. |
| DG INLO | Selleks et parlament saaks täita oma kohustusi nende hoonete omaniku ja üürnikuna, milles asuvad tema teenistused, eelkõige parlamendi kolmes töökohas ja eri liikmesriikides, kiideti DG INLOs 2009. aastal heaks inimressursside ümberkorraldamise ja suurendamise kava. Eesmärgiks on luua kolme aastaga alates 2010. aastast uus haldusstruktuur, mille põhijooned on järgmised:






  — | infrastruktuuri direktoraadi tugevdamine ja ümberkorraldamine selle kaudu, et luuakse: kolm üksust, kes tegelevad hoonete haldamise ja hooldamisega parlamendi kolmes töökohas; kaks üksust, kelle ülesanne on Brüsselis ja Luxembourgis juhtida käimasolevaid ja tulevasi projekte, ning infrastruktuuri üldise koordineerimise üksus; |

109.

Peamised muudatused Euroopa Parlamendi organisatsioonilises struktuuris ja juhtimises on esitatud järgnevas tabelis:

Tabel 12

Ümberkorraldused peasekretariaadis 2010. aastal

DG

Ümberkorraldused ja ajakohastamine

DG PRES

Presidentuuri teenistuste direktoraat ja ressursside direktoraat loodi 2010. aasta mais. See ümberkorraldus põhineb finantsjuhtimises osalejate vastutusvaldkondade eraldamisel. Finantsüksus täidab nüüd kõiki ülesandeid, mis on seotud rahastamise alustamise ja eelkontrolliga. Ressursside direktoraat tegeleb planeerimise, lepingute haldamise ja hangete ning konkursside menetlustega.

DG IPOL ja EXPO

On loodud ressursside direktoraadid, et veelgi parandada personali-, finants- ja IT-haldust.

DG COMM

Ressursside direktoraat loodi juhatuse 19. aprilli otsusega. Kolmest üksusest (finants-, personali- ja informaatikaüksus) koosnev direktoraat alustas tööd 1. mail 2010.

2010. aasta novembris loodi otse peadirektori juurde kuuluv tulemuslikkuse ja strateegilise juhtimise üksus, mis vastutab järelevalve, mõõtmise ja aruandluse eest peadirektoraadis.

Euroopa Parlamendi kontaktbüroo Washingtonis, mis halduslikult kuulub infobüroode direktoraadi koosseisu, avati ametlikult 2010. aasta aprillis.

2010. aasta märtsis võttis kommunikatsiooni peadirektoraat üle haldus- ja finantsvastutuse Euroopa Ajaloo Maja eest. Valikumenetlused esimese personali töölevõtmiseks on lõpetatud ja esimesed töötajad nimetati ametisse 2010. aasta novembris.

DG INLO

Selleks et parlament saaks täita oma kohustusi nende hoonete omaniku ja üürnikuna, milles asuvad tema teenistused, eelkõige parlamendi kolmes töökohas ja eri liikmesriikides, kiideti DG INLOs 2009. aastal heaks inimressursside ümberkorraldamise ja suurendamise kava. Eesmärgiks on luua kolme aastaga alates 2010. aastast uus haldusstruktuur, mille põhijooned on järgmised:

—

infrastruktuuri direktoraadi tugevdamine ja ümberkorraldamine selle kaudu, et luuakse: kolm üksust, kes tegelevad hoonete haldamise ja hooldamisega parlamendi kolmes töökohas; kaks üksust, kelle ülesanne on Brüsselis ja Luxembourgis juhtida käimasolevaid ja tulevasi projekte, ning infrastruktuuri üldise koordineerimise üksus;

| — | kolme keskse üksuse loomine: eelarve planeerimise, täitmise ja kontrollimise üksus, lepingute ja hangete üksus ning üldkoordineerimisüksus; |
| --- | --- |

—

kolme keskse üksuse loomine: eelarve planeerimise, täitmise ja kontrollimise üksus, lepingute ja hangete üksus ning üldkoordineerimisüksus;

| — | logistika direktoraadi ametikohtade arvu suurendamine ja direktoraadi ümberkorraldamine. |
| --- | --- |

—

logistika direktoraadi ametikohtade arvu suurendamine ja direktoraadi ümberkorraldamine.

Ümberkorraldused algasid 2010. aasta veebruaris ja jätkuvad eelarveaastatel 2011 ja 2012.

DG TRAD

| — | Terminoloogiateenistus muudeti üksuseks. |
| --- | --- |

—

Terminoloogiateenistus muudeti üksuseks.

| — | Horvaatia üksus loodi septembri keskel ning alustas peamiste Euroopa Parlamendi dokumentide tõlkimist. |
| --- | --- |

—

Horvaatia üksus loodi septembri keskel ning alustas peamiste Euroopa Parlamendi dokumentide tõlkimist.

DG INTE

Loodud on kolm uut üksust (tõlkide koolitus ja ülikoolidega suhtlemine, kommunikatsioon ning institutsioonidevaheline ja rahvusvaheline koostöö ning kvaliteedijuhtimine) ning planeerimisüksuses on loomisel kolm uut kasutajatuge.

Õigusteenistus

Õigusteenistus korraldati alates 15. veebruarist 2010 ümber, mille tulemusena kummaski direktoraadis suurenes üksuste arv kahelt kolmele. Ümberkorraldused toimusid ka institutsiooniliste ja parlamentaarsete küsimuste direktoraadis, kus kolme üksuse vastutusvaldkonnad on ümber jaotatud alates 1. oktoobrist 2010.

Otse peasekretäri juurde kuuluvad teenistused

2010. aasta juunis loodi riskijuhi ametikoht. Hiljuti loodud riskijuhtimise teenistuse ülesanded ja raamistik on rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja dokumentide ning Euroopa Komisjonis rakendatavate riskijuhtimiseeskirjade ja -tavade alusel põhjalikult läbi töötatud.

| 110. | Haldust on parandatud ka tekkepõhise raamatupidamisarvestuse sisseviimisega parlamendis. Nimetatud muudatuste jaoks vajaliku IT-toe rakendamist kiirendati 2010. aasta lõpul. Täielikult on käivitatud pakett 1 (tarnijate/teenuseosutajate saldode loomine) ja pakett 2 (sissetulevad arved ja tarnijad/teenuseosutajad). Paketi 3 puhul (väljaminevad arved ja võlgnike nimekiri) viidi lõpule osa, mis käsitleb tegevuspõhiseid nõudeid, raamatupidamiskirjeid ja aruandeid. |
| --- | --- |

110.

Haldust on parandatud ka tekkepõhise raamatupidamisarvestuse sisseviimisega parlamendis. Nimetatud muudatuste jaoks vajaliku IT-toe rakendamist kiirendati 2010. aasta lõpul. Täielikult on käivitatud pakett 1 (tarnijate/teenuseosutajate saldode loomine) ja pakett 2 (sissetulevad arved ja tarnijad/teenuseosutajad). Paketi 3 puhul (väljaminevad arved ja võlgnike nimekiri) viidi lõpule osa, mis käsitleb tegevuspõhiseid nõudeid, raamatupidamiskirjeid ja aruandeid.

| 111. | Hankemenetluste finants- ja haldusjuhtimise (haldustöö programmi põhiprojekt 100.c) uue rakenduse „Web Contracts” katseprojektiga alustati 2010. aastal ning selles osalevad aktiivselt peaaegu kõik peadirektoraadid. |
| --- | --- |

111.

Hankemenetluste finants- ja haldusjuhtimise (haldustöö programmi põhiprojekt 100.c) uue rakenduse „Web Contracts” katseprojektiga alustati 2010. aastal ning selles osalevad aktiivselt peaaegu kõik peadirektoraadid.

| 112. | Lisaks on kõikides peadirektoraatides juurutatud haldustöö 2009.-2011. aasta programmi üle põhjalik järelevalve. Haldustöö programm on juhtimisvahend, mis näitab, mida iga peadirektoraat ja õigusteenistus on tööperioodi jooksul saavutanud. Kõik peadirektoraadid annavad oma põhiprojektide kohta korrapäraselt aru. |
| --- | --- |

112.

Lisaks on kõikides peadirektoraatides juurutatud haldustöö 2009.-2011. aasta programmi üle põhjalik järelevalve. Haldustöö programm on juhtimisvahend, mis näitab, mida iga peadirektoraat ja õigusteenistus on tööperioodi jooksul saavutanud. Kõik peadirektoraadid annavad oma põhiprojektide kohta korrapäraselt aru.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

(3)  PE 349.540/BUR/ANN/FIN.

(4)  Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1).

(5)  Finantsmääruse artikli 9 lõige 1 ja artikli 9 lõige 4.

(6)  Finantsmääruse artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõike 2 punkt a ja artikli 9 lõige 5.

(7)  Artikkel 24 – eelarvepädevate institutsioonide otsus; artikkel 43 – eelarvepädevate institutsioonide otsus määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamiseks.

(8)  Institutsiooni otsus artiklisiseste ümberpaigutamiste kohta.

(9)  Sõit loetakse fraktsiooni koosolekule sõiduks isegi siis, kui parlamendiliikmel oli pärast seda võimalik osaleda ka komisjoni koosolekul ja vastupidi.

(10)  2009. aasta detsembris võttis nõukogu iga-aastase töötasude läbivaatamise käigus vastavalt personalieeskirjade artiklile 64 ja 65 ning XI lisale vastu otsuse suurendada töötasusid alates 1. juulist 2009 ainult 1,85 %, kuigi komisjon oli teinud personalieeskirjade XI lisas sisalduva meetodi alusel ettepaneku suurendada töötasusid 3,7 %. Nõukogu otsusest tulenevalt pöördus komisjon Euroopa Liidu Kohtusse, kes algatas kohtuasja C-40/10: komisjon vs. nõukogu, 2009. aasta töötasude korrigeerimise kohta. Et kohtu otsusega, mis tehti teatavaks 24. novembril 2010, muudeti nõukogu määrus nr 1296/2009 kehtetuks, võttis nõukogu 2010. aasta detsembri lõpus vastu uue määruse. See osa töötasude korrigeerimisest, mis esialgu tagasi lükati (1,85 %) tuli seetõttu 2009. aasta juulist kuni 2010. aasta detsembrini ulatunud ajavahemiku eest tagasiulatuvalt välja maksta.

(11)  Kontrollikoda, ombudsman, tõlkekeskus, komisjoni koosolekud Luxembourgis ja osaliselt Regioonide Komitee.

(12)  2009. aastal kulukohustusi ei olnud.

(13)  Need arvud on hinnangulised ja põhinevad teenuslepingutel, millega kehtestatakse konkreetse tulemuse saavutamise kohustus, kuid mitte personali koosseis.

(14)  Nimetatud teadmushaldussüsteem hõlmab ainult institutsiooni seadusandlikku tegevust, mitte haldustegevust.

---

I LISA

2010. AASTAL TEHTUD C-ÜMBERPAIGUTAMISTE NIMEKIRI

| (eurodes) |
| --- |
| Nr | Kust/kuhu | Peatüki/artikli/punkti number | Peatüki/artikli/punkti nimi | Ümberpaigutamisega eraldatud summa | Ümberpaigutamiseks võetud summa |
| C1 | peatükist | 10 3 | Laienemisreserv | | – 750 000 |
| peatükki | 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | | |
| punkti | 1400 | Muud teenistujad | 750 000 | |
| C2 | peatükist | 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | | –6 516 600 |
| peatükki | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| punkti | 2008 | Muud hoonetega seotud kulud | 2 340 000 | |
| peatükki | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | | |
| punkti | 2120/01 | Mööbel: ostmine ja väljavahetamine | 749 600 | |
| peatükki | 32 | Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | | |
| punkti | 3242/01 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: väljaanded, teavitamistegevus, avalikud üritused | 3 427 000 | |
| C4 | peatükist | 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | | –1 175 200 |
| peatükki | 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | | |
| punkti | 1420/01 | Sisseostetavad teenused: stenogrammide tõlkimine | 415 000 | |
| punkti | 1420/02 | Sisseostetavad teenused: muud tõlke- ja trükitööd | 740 000 | |
| punkti | 1420/03 | Sisseostetavad teenused: institutsioonide keelealane koostöö | 20 200 | |
| C5 | peatükist | 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | | –3 600 000 |
| peatükki | 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | | |
| punkti | 1400 | Muud teenistujad | 3 600 000 | |
| C6 | peatükist | 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | | –6 200 000 |
| peatükki | 12 | Ametnikud ja ajutised töötajad | | |
| punkti | 1200 | Töötasu ja hüvitised | 6 200 000 | |
| C7 | peatükist | 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | | –6 000 000 |
| peatükki | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | | |
| punkti | 2100/01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: andmetöötluskeskus | 2 000 000 | |
| punkti | 2102/01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara | 1 300 000 | |
| punkti | 2102/02 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: parlamendiinfosüsteemid | 700 000 | |
| punkti | 2102/03 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: haldusinfosüsteemid | 2 000 000 | |
| C8 | peatükist | 32 | Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | | |
| punktist | 3200/03 | Ekspertarvamuste hankimine: halduseksperdid | | – 190 000 |
| peatükki | 30 | Koosolekud ja konverentsid | | |
| punkti | 3049 | Kulutused reisibüroo teenustele | 190 000 | |
| C9 | peatükist | 10 | Institutsiooni liikmed | | |
| punktist | 102 | Üleminekuhüvitised | | – 150 000 |
| peatükki | 10 | Institutsiooni liikmed | | |
| punkti | 1032/02 | Toitjakaotuspensionid: Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri | 150 000 | |
| C10 | peatükist | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| punktist | 2007/01 | Teenistusruumide sisustamine: Luxembourg | | – 310 000 |
| punktist | 2007/02 | Teenistusruumide sisustamine: Strasbourg | | – 840 000 |
| punktist | 2007/03 | Teenistusruumide sisustamine: Brüssel | | –4 150 000 |
| punktist | 2007/04 | Teenistusruumide sisustamine: infobürood | | –1 000 000 |
| punktist | 2024/03 | Energiatarbimine: Brüssel | | –1 801 688 |
| peatükist | 10 5 | Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks | | –11 000 000 |
| peatükki | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| punkti | 2003 | Kinnisvara soetamine | 19 101 688 | |
| C11 | peatükist | 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | | –2 000 000 |
| peatükist | 10 6 | Uute prioriteetsete eesmärkide reserv | | –5 000 000 |
| peatükist | 10 | Institutsiooni liikmed | | |
| punktist | 102 | Üleminekuhüvitised | | – 878 000 |
| peatükki | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | | |
| punkti | 2100/02 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioonid | 7 596 000 | |
| punkti | 2102/01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara | 282 000 | |
| C12 | peatükist | 10 | Institutsiooni liikmed | | |
| punktist | 1004/01 | Tavalised reisikulud: osaistungjärgud, komisjonid või nende delegatsioonid, fraktsioonid ja muud | | –4 000 000 |
| punktist | 1005 | Muud reisikulud | | –1 450 000 |
| punktist | 1010/02 | Õnnetusjuhtumi- ja haiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud: ravikulude hüvitamine | | – 100 000 |
| peatükist | 12 | Ametnikud ja ajutised töötajad | | |
| punktist | 1204 | Õigused seoses teenistusse asumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest lahkumisega | | –1 200 000 |
| punktist | 1222 | Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem | | – 250 000 |
| peatükist | 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | | |
| punktist | 1404/01 | Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus: tasustatud ja tasustamata praktika muudele töötajatele kui tõlkijatele | | –95 000 |
| punktist | 1404/03 | Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus: institutsiooni ja liikmesriikide avaliku sektori vaheline personalivahetus | | – 615 000 |
| peatükist | 16 | Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud | | |
| punktist | 1612 | Täiendusõpe | | – 180 000 |
| punktist | 1630/01 | Sotsiaalhoolekanne: täiendav abi puuetega inimestele – ühise haiguskindlustussüsteemi poolt mitte hüvitatavad kulud ja muud spetsiifilised kulud | | –46 500 |
| punktist | 1650 | Meditsiiniteenistus | | – 400 000 |
| punktist | 1654/01 | Lasteaed ja lepingulised lastesõimed: parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud | | – 350 000 |
| peatükist | 30 | Koosolekud ja konverentsid | | |
| punktist | 3000/01 | Töötajate lähetuskulud: kolme töökoha vahelised sõidud | | –3 636 000 |
| punktist | 3000/03 | Töötajate lähetuskulud: tööalane koolitus | | – 177 500 |
| punktist | 3000/04 | Töötajate lähetuskulud: praktikandid | | –50 000 |
| peatükki | 10 | Institutsiooni liikmed | | |
| punkti | 1000 | Palgad | 1 950 000 | |
| peatükki | 12 | Ametnikud ja ajutised töötajad | | |
| punkti | 1200 | Töötasu ja hüvitised | 10 600 000 | |
| C13 | peatükist | 10 | Institutsiooni liikmed | | |
| punktist | 1005 | Muud reisikulud | | – 427 000 |
| peatükist | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| punktist | 2000/01 | Üür: Luxembourg | | –76 000 |
| punktist | 2000/03 | Üür: Brüssel | | –36 000 |
| punktist | 2000/04 | Üür: infobürood | | – 915 000 |
| punktist | 2001/03 | Iga-aastased liisingumaksed: Brüssel | | – 226 000 |
| punktist | 2005 | Hoonete ehitus | | –1 602 000 |
| punktist | 2022/01 | Puhastusteenused ja korrashoid: Luxembourg | | – 408 000 |
| punktist | 2022/04 | Puhastusteenused ja korrashoid: infobürood | | –80 000 |
| punktist | 2024/01 | Energiatarbimine: Luxembourg | | –81 000 |
| punktist | 2024/03 | Energiatarbimine: Brüssel | | –1 293 000 |
| punktist | 2024/04 | Energiatarbimine: infobürood | | – 160 000 |
| punktist | 2026/01 | Hoonete turvalisus ja valve: Luxembourg | | –10 000 |
| punktist | 2026/02 | Hoonete turvalisus ja valve: Strasbourg | | –45 000 |
| punktist | 2026/03 | Hoonete turvalisus ja valve: Brüssel | | – 460 000 |
| punktist | 2026/04 | Hoonete turvalisus ja valve: infobürood | | – 350 000 |
| peatükist | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | | |
| punktist | 2140/05 | Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, väljavahetamine, rent, korrashoid ja remont – sööklad | | – 200 000 |
| punktist | 2140/06 | Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, väljavahetamine, rent, korrashoid ja remont – seadmed | | – 600 000 |
| punktist | 2140/07 | Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, uuendamine, rent, korrashoid ja remont – post | | –13 000 |
| punktist | 2140/08 | Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, uuendamine, rent, korrashoid ja remont – turvalisus | | – 750 000 |
| peatükist | 23 | Jooksvad halduskulud | | |
| punktist | 2360/01 | Posti- ja kohaletoimetamiskulud: post Luxembourgis (postitasude ja kullerfirmade kättetoimetamistasud) | | –42 000 |
| punktist | 2360/02 | Posti- ja kohaletoimetamiskulud: post Strasbourgis (postitasude ja kullerfirmade kättetoimetamistasud) | | –8 000 |
| punktist | 2360/03 | Posti- ja kohaletoimetamiskulud: post Brüsselis (postitasude ja kullerfirmade kättetoimetamistasud) | | –93 000 |
| peatükist | 30 | Koosolekud ja konverentsid | | |
| punktist | 3020/01 | Vastuvõtu- ja esinduskulud: presidendi ja institutsiooni vastuvõtu- ning esinduskulud | | –20 000 |
| punktist | 3020/02 | Vastuvõtu- ja esinduskulud: parlamendikomisjonide ja parlamentidevaheliste delegatsioonide vastuvõtu- ja esinduskulud | | –15 000 |
| punktist | 3020/03 | Vastuvõtu- ja esinduskulud: tutvustavate esemete ostmine | | –15 000 |
| punktist | 3040 | Mitmesugused sisekoosolekute kulud | | – 397 000 |
| peatükist | 32 | Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | | |
| punktist | 3200/05 | Ekspertarvamuste hankimine: turvalisusega seotud nõustamine ja uuringud | | – 350 000 |
| punktist | 3200/07 | Ekspertarvamuste hankimine: EMAS | | –59 000 |
| punktist | 3242/03 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: õigusloome jälgimissüsteem (OEIL) | | – 100 000 |
| punktist | 3249/01 | Teabevahetus riikide parlamentidega: parlamentidevahelised suhted, mis ei ole kaetud peatükkidega 10 ja 30, ning koostöömeetmed, muu hulgas õigusloomega seotud meetmed | | – 361 000 |
| punktist | 3249/02 | Teabevahetus riikide parlamentidega: dokumentatsiooni, analüüsi ja teabe alased meetmed, sh Euroopa Parlamendiuuringute ja Dokumendikeskuse rakendatavad meetmed | | –48 000 |
| peatükki | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| punkti | 2003 | Kinnisvara soetamine | 9 240 000 | |
| C14 | peatükist | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | | |
| punktist | 2102/04 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: parlamendiliikmetele, infokeskustele ja üldkasutajatele mõeldud parlamendiväline tugi | | |
| punktist | 2102/06 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: projektide kavandamine, turvalisus ja meetodid | | – 423 000 |
| peatükist | 32 | Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | | |
| punktist | 3242/01 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: väljaanded, teavitamistegevus, avalikud üritused | | –2 000 000 |
| peatükist | 42 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | | |
| punktist | 4220/01 | Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid | | –8 200 000 |
| peatükki | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | | |
| punkti | 2100/01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: arvutikeskus | 5 300 000 | |
| punkti | 2100/02 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioonid | 3 223 000 | |
| punkti | 2100/03 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: üksikisikud või kasutajate rühmad | 2 400 000 | |
| Kokku | 84 274 488 | –84 274 488 |

(eurodes)

Nr

Kust/kuhu

Peatüki/artikli/punkti number

Peatüki/artikli/punkti nimi

Ümberpaigutamisega eraldatud summa

Ümberpaigutamiseks võetud summa

C1

peatükist

10 3

Laienemisreserv

– 750 000

peatükki

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

punkti

1400

Muud teenistujad

750 000

C2

peatükist

10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

–6 516 600

peatükki

20

Hooned ja nendega seotud kulud

punkti

2008

Muud hoonetega seotud kulud

2 340 000

peatükki

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

punkti

2120/01

Mööbel: ostmine ja väljavahetamine

749 600

peatükki

32

Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

punkti

3242/01

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: väljaanded, teavitamistegevus, avalikud üritused

3 427 000

C4

peatükist

10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

–1 175 200

peatükki

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

punkti

1420/01

Sisseostetavad teenused: stenogrammide tõlkimine

415 000

punkti

1420/02

Sisseostetavad teenused: muud tõlke- ja trükitööd

740 000

punkti

1420/03

Sisseostetavad teenused: institutsioonide keelealane koostöö

20 200

C5

peatükist

10 1

Ettenägematute kulude reserv

–3 600 000

peatükki

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

punkti

1400

Muud teenistujad

3 600 000

C6

peatükist

10 1

Ettenägematute kulude reserv

–6 200 000

peatükki

12

Ametnikud ja ajutised töötajad

punkti

1200

Töötasu ja hüvitised

6 200 000

C7

peatükist

10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

–6 000 000

peatükki

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

punkti

2100/01

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: andmetöötluskeskus

2 000 000

punkti

2102/01

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara

1 300 000

punkti

2102/02

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: parlamendiinfosüsteemid

700 000

punkti

2102/03

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: haldusinfosüsteemid

2 000 000

C8

peatükist

32

Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

punktist

3200/03

Ekspertarvamuste hankimine: halduseksperdid

– 190 000

peatükki

30

Koosolekud ja konverentsid

punkti

3049

Kulutused reisibüroo teenustele

190 000

C9

peatükist

10

Institutsiooni liikmed

punktist

102

Üleminekuhüvitised

– 150 000

peatükki

10

Institutsiooni liikmed

punkti

1032/02

Toitjakaotuspensionid: Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri

150 000

C10

peatükist

20

Hooned ja nendega seotud kulud

punktist

2007/01

Teenistusruumide sisustamine: Luxembourg

– 310 000

punktist

2007/02

Teenistusruumide sisustamine: Strasbourg

– 840 000

punktist

2007/03

Teenistusruumide sisustamine: Brüssel

–4 150 000

punktist

2007/04

Teenistusruumide sisustamine: infobürood

–1 000 000

punktist

2024/03

Energiatarbimine: Brüssel

–1 801 688

peatükist

10 5

Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks

–11 000 000

peatükki

20

Hooned ja nendega seotud kulud

punkti

2003

Kinnisvara soetamine

19 101 688

C11

peatükist

10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

–2 000 000

peatükist

10 6

Uute prioriteetsete eesmärkide reserv

–5 000 000

peatükist

10

Institutsiooni liikmed

punktist

102

Üleminekuhüvitised

– 878 000

peatükki

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

punkti

2100/02

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioonid

7 596 000

punkti

2102/01

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara

282 000

C12

peatükist

10

Institutsiooni liikmed

punktist

1004/01

Tavalised reisikulud: osaistungjärgud, komisjonid või nende delegatsioonid, fraktsioonid ja muud

–4 000 000

punktist

1005

Muud reisikulud

–1 450 000

punktist

1010/02

Õnnetusjuhtumi- ja haiguskindlustus ning muud sotsiaalkindlustuskulud: ravikulude hüvitamine

– 100 000

peatükist

12

Ametnikud ja ajutised töötajad

punktist

1204

Õigused seoses teenistusse asumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest lahkumisega

–1 200 000

punktist

1222

Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem

– 250 000

peatükist

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

punktist

1404/01

Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus: tasustatud ja tasustamata praktika muudele töötajatele kui tõlkijatele

–95 000

punktist

1404/03

Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus: institutsiooni ja liikmesriikide avaliku sektori vaheline personalivahetus

– 615 000

peatükist

16

Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud

punktist

1612

Täiendusõpe

– 180 000

punktist

1630/01

Sotsiaalhoolekanne: täiendav abi puuetega inimestele – ühise haiguskindlustussüsteemi poolt mitte hüvitatavad kulud ja muud spetsiifilised kulud

–46 500

punktist

1650

Meditsiiniteenistus

– 400 000

punktist

1654/01

Lasteaed ja lepingulised lastesõimed: parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud

– 350 000

peatükist

30

Koosolekud ja konverentsid

punktist

3000/01

Töötajate lähetuskulud: kolme töökoha vahelised sõidud

–3 636 000

punktist

3000/03

Töötajate lähetuskulud: tööalane koolitus

– 177 500

punktist

3000/04

Töötajate lähetuskulud: praktikandid

–50 000

peatükki

10

Institutsiooni liikmed

punkti

1000

Palgad

1 950 000

peatükki

12

Ametnikud ja ajutised töötajad

punkti

1200

Töötasu ja hüvitised

10 600 000

C13

peatükist

10

Institutsiooni liikmed

punktist

1005

Muud reisikulud

– 427 000

peatükist

20

Hooned ja nendega seotud kulud

punktist

2000/01

Üür: Luxembourg

–76 000

punktist

2000/03

Üür: Brüssel

–36 000

punktist

2000/04

Üür: infobürood

– 915 000

punktist

2001/03

Iga-aastased liisingumaksed: Brüssel

– 226 000

punktist

2005

Hoonete ehitus

–1 602 000

punktist

2022/01

Puhastusteenused ja korrashoid: Luxembourg

– 408 000

punktist

2022/04

Puhastusteenused ja korrashoid: infobürood

–80 000

punktist

2024/01

Energiatarbimine: Luxembourg

–81 000

punktist

2024/03

Energiatarbimine: Brüssel

–1 293 000

punktist

2024/04

Energiatarbimine: infobürood

– 160 000

punktist

2026/01

Hoonete turvalisus ja valve: Luxembourg

–10 000

punktist

2026/02

Hoonete turvalisus ja valve: Strasbourg

–45 000

punktist

2026/03

Hoonete turvalisus ja valve: Brüssel

– 460 000

punktist

2026/04

Hoonete turvalisus ja valve: infobürood

– 350 000

peatükist

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

punktist

2140/05

Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, väljavahetamine, rent, korrashoid ja remont – sööklad

– 200 000

punktist

2140/06

Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, väljavahetamine, rent, korrashoid ja remont – seadmed

– 600 000

punktist

2140/07

Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, uuendamine, rent, korrashoid ja remont – post

–13 000

punktist

2140/08

Tehniline varustus ja seadmed: tehnilise varustuse ja sisseseade ostmine, uuendamine, rent, korrashoid ja remont – turvalisus

– 750 000

peatükist

23

Jooksvad halduskulud

punktist

2360/01

Posti- ja kohaletoimetamiskulud: post Luxembourgis (postitasude ja kullerfirmade kättetoimetamistasud)

–42 000

punktist

2360/02

Posti- ja kohaletoimetamiskulud: post Strasbourgis (postitasude ja kullerfirmade kättetoimetamistasud)

–8 000

punktist

2360/03

Posti- ja kohaletoimetamiskulud: post Brüsselis (postitasude ja kullerfirmade kättetoimetamistasud)

–93 000

peatükist

30

Koosolekud ja konverentsid

punktist

3020/01

Vastuvõtu- ja esinduskulud: presidendi ja institutsiooni vastuvõtu- ning esinduskulud

–20 000

punktist

3020/02

Vastuvõtu- ja esinduskulud: parlamendikomisjonide ja parlamentidevaheliste delegatsioonide vastuvõtu- ja esinduskulud

–15 000

punktist

3020/03

Vastuvõtu- ja esinduskulud: tutvustavate esemete ostmine

–15 000

punktist

3040

Mitmesugused sisekoosolekute kulud

– 397 000

peatükist

32

Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

punktist

3200/05

Ekspertarvamuste hankimine: turvalisusega seotud nõustamine ja uuringud

– 350 000

punktist

3200/07

Ekspertarvamuste hankimine: EMAS

–59 000

punktist

3242/03

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: õigusloome jälgimissüsteem (OEIL)

– 100 000

punktist

3249/01

Teabevahetus riikide parlamentidega: parlamentidevahelised suhted, mis ei ole kaetud peatükkidega 10 ja 30, ning koostöömeetmed, muu hulgas õigusloomega seotud meetmed

– 361 000

punktist

3249/02

Teabevahetus riikide parlamentidega: dokumentatsiooni, analüüsi ja teabe alased meetmed, sh Euroopa Parlamendiuuringute ja Dokumendikeskuse rakendatavad meetmed

–48 000

peatükki

20

Hooned ja nendega seotud kulud

punkti

2003

Kinnisvara soetamine

9 240 000

C14

peatükist

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

punktist

2102/04

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: parlamendiliikmetele, infokeskustele ja üldkasutajatele mõeldud parlamendiväline tugi

punktist

2102/06

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: projektide kavandamine, turvalisus ja meetodid

– 423 000

peatükist

32

Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

punktist

3242/01

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: väljaanded, teavitamistegevus, avalikud üritused

–2 000 000

peatükist

42

Parlamendiliikmete assistentide kulud

punktist

4220/01

Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid

–8 200 000

peatükki

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

punkti

2100/01

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: arvutikeskus

5 300 000

punkti

2100/02

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: telekommunikatsioonid

3 223 000

punkti

2100/03

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: üksikisikud või kasutajate rühmad

2 400 000

Kokku

84 274 488

–84 274 488

---

LISA 2

P ÜMBERPAIGUTAMISTE KOKKUVÕTE EELARVEAASTAL 2010

| (eurodes) |
| --- |
| Nr | Peatükk/artikkel/punkt | Summa |
| P2 | artiklis 200 | |
| punktidest | 2000/01 | Üür: Luxembourg | – 800 000 |
| 2000/03 | Üür: Brüssel | – 300 000 |
| 2007/02 | Teenistusruumide sisustamine: Strasbourg | – 900 000 |
| punkti | 2005 | Hoonete ehitus | 2 000 000 |
| P3 | artiklis 422 | |
| punktist | 4220/01 | Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid | – 500 000 |
| punkti | 4222 | Vahetuskursi erinevused | 500 000 |
| P4 | artiklis 304 | |
| punktist | 3046 | AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosolekute mitmesugused korralduskulud | –25 000 |
| punkti | 304 7 | Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud | 25 000 |
| P5 | artiklis 422 | |
| punktist | 4220/01 | Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid | – 130 000 |
| punkti | 4222 | Vahetuskursi erinevused | 130 000 |
| P6 | artiklis 324 | |
| punktist | 3242/01 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: väljaanded, teavitamistegevus, avalikud üritused | – 354 571 |
| punkti | 3245/01 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: toetused liikmesriikide arvamuskujundajatele siseriiklike ja rahvusvaheliste sümpoosionide ja seminaride korraldamiseks; parlamentaarsete sümpoosionide ja seminaride korraldamise kulud | 354 571 |
| P7 | artiklis 324 | |
| punktist | 3244/01 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest: külalisrühmade vastuvõtukulud ja toetused | –1 000 000 |
| punkti | 3243 | Külastajatekeskus | 1 000 000 |
| Kokku | 4 009 571 |

(eurodes)

Nr

Peatükk/artikkel/punkt

Summa

P2

artiklis 200

punktidest

2000/01

Üür: Luxembourg

– 800 000

2000/03

Üür: Brüssel

– 300 000

2007/02

Teenistusruumide sisustamine: Strasbourg

– 900 000

punkti

2005

Hoonete ehitus

2 000 000

P3

artiklis 422

punktist

4220/01

Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid

– 500 000

punkti

4222

Vahetuskursi erinevused

500 000

P4

artiklis 304

punktist

3046

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosolekute mitmesugused korralduskulud

–25 000

punkti

304 7

Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud

25 000

P5

artiklis 422

punktist

4220/01

Parlamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid

– 130 000

punkti

4222

Vahetuskursi erinevused

130 000

P6

artiklis 324

punktist

3242/01

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud: väljaanded, teavitamistegevus, avalikud üritused

– 354 571

punkti

3245/01

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: toetused liikmesriikide arvamuskujundajatele siseriiklike ja rahvusvaheliste sümpoosionide ja seminaride korraldamiseks; parlamentaarsete sümpoosionide ja seminaride korraldamise kulud

354 571

P7

artiklis 324

punktist

3244/01

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest: külalisrühmade vastuvõtukulud ja toetused

–1 000 000

punkti

3243

Külastajatekeskus

1 000 000

Kokku

4 009 571

---

LISA III

2010. AASTA ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| Artikkel/punkt | Rubriik | Esialgsed assigneeringud | Ümber-paigutamine | Paranduseelarve | Lõplikud assigneeringud | Kulukohustused | Kasutamise määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1000 | Palgad | 66 695 000 | 1 950 000 | 0 | 68 645 000 | 67 712 999 | 99 % |
| 1004 | Tavalised reisikulud | 79 319 000 | –4 000 000 | 0 | 75 319 000 | 75 133 000 | 100 % |
| 1005 | Muud reisikulud | 9 170 000 | –1 877 000 | 0 | 7 293 000 | 5 293 962 | 73 % |
| 1006 | Üldkulude hüvitis | 38 144 000 | 0 | 0 | 38 144 000 | 36 966 241 | 97 % |
| 1007 | Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised | 177 000 | 0 | 0 | 177 000 | 172 429 | 97 % |
| 1010 | Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud | 3 417 000 | – 100 000 | 0 | 3 317 000 | 1 928 101 | 58 % |
| 1012 | Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed | 350 000 | 0 | 0 | 350 000 | 153 259 | 44 % |
| 102 | Üleminekuhüvitised | 7 628 000 | –1 028 000 | 0 | 6 600 000 | 6 250 466 | 95 % |
| 1030 | Vanaduspensionid | 11 215 000 | 0 | 0 | 11 215 000 | 10 182 165 | 91 % |
| 1031 | Invaliidsuspensionid | 504 000 | 0 | 0 | 504 000 | 344 045 | 68 % |
| 1032 | Toitjakaotuspensionid | 2 744 000 | 150 000 | 0 | 2 894 000 | 2 797 599 | 97 % |
| 1033 | Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem | 169 000 | 0 | 0 | 169 000 | 45 955 | 27 % |
| 105 | Keele- ja arvutikursused | 800 000 | 0 | 0 | 800 000 | 700 000 | 88 % |
| 108 | Vahetuskursi erinevused | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 109 | Määratlemata otstarbega assigneering parlamendiliikmete hüvitisteks | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1200 | Töötasu ja hüvitised | 512 823 809 | 16 800 000 | 4 565 164 | 534 188 973 | 525 864 796 | 98 % |
| 1202 | Tasustatav ületunnitöö | 400 000 | 0 | 0 | 400 000 | 300 000 | 75 % |
| 1204 | Õigused seoses teenistusse asumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest lahkumisega | 4 900 000 | –1 200 000 | 0 | 3 700 000 | 3 700 000 | 100 % |
| 1220 | Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel | 760 000 | 0 | 0 | 760 000 | 697 938 | 92 % |
| 1222 | Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem | 2 450 000 | – 250 000 | 0 | 2 200 000 | 2 065 347 | 94 % |
| 1400 | Muud teenistujad | 23 830 000 | 4 350 000 | 0 | 28 180 000 | 25 212 376 | 89 % |
| 1402 | Tõlgid | 55 005 000 | 0 | 0 | 55 005 000 | 54 990 000 | 100 % |
| 1404 | Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus | 7 150 000 | – 710 000 | 0 | 6 440 000 | 5 552 643 | 86 % |
| 1406 | Vaatlejad | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1407 | Koolituskulud (Euroopa Parlamendi praktikaprogramm) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1420 | Sisseostetavad teenused | 22 328 800 | 1 175 200 | 0 | 23 504 000 | 20 830 444 | 89 % |
| 1610 | Töölevõtmise kulud | 600 000 | 0 | 0 | 600 000 | 348 409 | 58 % |
| 1612 | Täiendusõpe | 4 000 000 | – 180 000 | 0 | 3 820 000 | 3 680 850 | 96 % |
| 1630 | Sotsiaalhoolekanne | 601 000 | –46 500 | 0 | 554 500 | 517 840 | 93 % |
| 1631 | Liikuvus | 832 000 | 0 | 0 | 832 000 | 196 954 | 24 % |
| 1632 | Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed | 310 000 | 0 | 0 | 310 000 | 309 000 | 100 % |
| 1650 | Meditsiiniteenistus | 1 260 000 | – 400 000 | 0 | 860 000 | 810 000 | 94 % |
| 1652 | Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud | 2 313 000 | 0 | 0 | 2 313 000 | 2 313 000 | 100 % |
| 1654 | Lasteaed ja lepingulised lastesõimed | 5 600 000 | – 350 000 | 0 | 5 250 000 | 5 163 866 | 98 % |
| 2000 | Üür | 33 768 000 | –2 127 000 | 0 | 31 641 000 | 31 475 172 | 99 % |
| 2001 | Iga-aastased liisingumaksed | 5 900 000 | – 226 000 | 0 | 5 674 000 | 5 673 000 | 100 % |
| 2003 | Kinnisvara soetamine | 0 | 28 341 688 | 0 | 28 341 688 | 19 101 688 | 67 % |
| 2005 | Hoonete ehitus | 4 346 600 | 398 000 | 0 | 4 744 600 | 4 642 954 | 98 % |
| 2007 | Teenistusruumide sisustamine | 29 018 000 | –7 200 000 | 0 | 21 818 000 | 19 256 306 | 88 % |
| 2008 | Muud hoonetega seotud kulud | 9 360 000 | 2 340 000 | 0 | 11 700 000 | 10 207 507 | 87 % |
| 2022 | Puhastusteenused ja korrashoid | 41 407 444 | – 488 000 | 0 | 40 919 444 | 39 351 882 | 96 % |
| 2024 | Energiatarbimine | 21 487 594 | –3 335 688 | 0 | 18 151 906 | 16 953 364 | 93 % |
| 2026 | Hoonete turvalisus ja valve | 40 587 000 | – 865 000 | 0 | 39 722 000 | 38 917 198 | 98 % |
| 2028 | Kindlustus | 1 034 838 | 0 | 0 | 1 034 838 | 817 442 | 79 % |
| 2100 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara | 36 225 000 | 20 519 000 | 0 | 56 744 000 | 56 626 299 | 100 % |
| 2102 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused | 52 637 000 | 3 559 000 | 0 | 56 196 000 | 55 814 490 | 99 % |
| 2120 | Mööbel | 2 998 400 | 749 600 | 0 | 3 748 000 | 3 667 698 | 98 % |
| 214 | Tehniline varustus ja seadmed | 18 327 750 | –1 563 000 | 0 | 16 764 750 | 15 468 717 | 92 % |
| 216 | Sõidukid | 6 826 000 | 0 | 0 | 6 826 000 | 5 890 437 | 86 % |
| 230 | Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad | 2 655 500 | 0 | 0 | 2 655 500 | 1 973 880 | 74 % |
| 231 | Finantskulud | 370 000 | 0 | 0 | 370 000 | 322 571 | 87 % |
| 232 | Õigusabikulud ja kahjutasud | 1 312 000 | 0 | 0 | 1 312 000 | 1 041 149 | 79 % |
| 235 | Telekommunikatsioon | 6 850 000 | 0 | 0 | 6 850 000 | 5 689 527 | 83 % |
| 236 | Posti- ja kohaletoimetamiskulud | 440 000 | – 143 000 | 0 | 297 000 | 222 578 | 75 % |
| 2370 | Kolimiskulud | 650 000 | 0 | 0 | 650 000 | 637 981 | 98 % |
| 238 | Muud halduskulud | 564 000 | 0 | 0 | 564 000 | 485 749 | 86 % |
| 300 | Töötajate lähetuskulud | 27 970 000 | –3 863 500 | 0 | 24 106 500 | 23 842 500 | 99 % |
| 302 | Vastuvõtu- ja esinduskulud | 1 105 200 | –50 000 | 0 | 1 055 200 | 813 419 | 77 % |
| 3040 | Mitmesugused sisekoosolekute kulud | 3 050 000 | – 397 000 | 0 | 2 653 000 | 2 650 000 | 100 % |
| 3042 | Koosolekud, kongressid ja konverentsid | 1 310 000 | 0 | 0 | 1 310 000 | 905 991 | 69 % |
| 3044 | WTO parlamentaarse konverentsi ja muude parlamentidevaheliste delegatsioonide, ajutiste delegatsioonide ja WTO delegatsiooni koosolekute mitmesugused korralduskulud | 850 000 | 0 | 0 | 850 000 | 435 160 | 51 % |
| 3046 | AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosolekute mitmesugused korralduskulud | 451 000 | –25 000 | 0 | 426 000 | 120 188 | 28 % |
| 3047 | Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud | 50 000 | 25 000 | 0 | 75 000 | 54 825 | 73 % |
| 3048 | Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee mitmesugused korralduskulud | 40 000 | 0 | 0 | 40 000 | 6 595 | 16 % |
| 3049 | Kulutused reisibüroo teenustele | 1 248 000 | 190 000 | 0 | 1 438 000 | 1 351 750 | 94 % |
| 320 | Eksperdiarvamuste hankimine | 10 360 000 | – 599 000 | 0 | 9 761 000 | 7 565 986 | 78 % |
| 3220 | Dokumentatsiooni- ja raamatukogu kulud | 4 432 300 | 0 | 0 | 4 432 300 | 3 908 449 | 88 % |
| 3222 | Arhiivkogude kulud | 1 858 200 | 0 | 0 | 1 858 200 | 1 855 578 | 100 % |
| 323 | Suhted kolmandate riikide parlamentidega ja toetus parlamentaarsele demokraatiale | 470 000 | 0 | 0 | 470 000 | 458 853 | 98 % |
| 3240 | Euroopa Liidu Teataja | 5 361 000 | 0 | 0 | 5 361 000 | 4 150 500 | 77 % |
| 3241 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded | 4 395 000 | 0 | 0 | 4 395 000 | 4 367 052 | 99 % |
| 3242 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud | 13 708 000 | 972 429 | 0 | 14 680 429 | 13 633 133 | 93 % |
| 3243 | Külastajatekeskus | 12 100 000 | 1 000 000 | 0 | 13 100 000 | 12 725 985 | 97 % |
| 3244 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest | 27 100 000 | –1 000 000 | 0 | 26 100 000 | 24 534 587 | 94 % |
| 3245 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine | 2 245 000 | 354 571 | 0 | 2 599 571 | 2 165 975 | 83 % |
| 3246 | Parlamendi telekanal (Web TV) | 9 000 000 | 0 | 0 | 9 000 000 | 8 992 000 | 100 % |
| 3247 | Euroopa tuleviku aruteluga seotud teavitamiskulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 3248 | Audiovisuaalse teabe kulud | 12 200 000 | 0 | 0 | 12 200 000 | 12 137 103 | 99 % |
| 3249 | Teabevahetus riikide parlamentidega | 900 000 | – 409 000 | 0 | 491 000 | 291 208 | 59 % |
| 325 | Infobüroodega seotud kulud | 1 040 000 | 0 | 0 | 1 040 000 | 1 035 000 | 100 % |
| 400 | Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud | 53 750 000 | 0 | 0 | 53 750 000 | 53 355 142 | 99 % |
| 402 | Euroopa tasandi erakondade rahastamine | 14 075 000 | 0 | 0 | 14 075 000 | 13 954 330 | 99 % |
| 403 | Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine | 9 140 000 | 0 | 0 | 9 140 000 | 8 778 850 | 96 % |
| 4220 | Parlamendiliikmete assistendid | 159 892 000 | –8 830 000 | 8 832 000 | 159 894 000 | 152 645 163 | 95 % |
| 4222 | Vahetuskursi erinevused | 250 000 | 630 000 | 0 | 880 000 | 773 678 | 88 % |
| 440 | Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud | 170 000 | 0 | 0 | 170 000 | 170 000 | 100 % |
| 442 | Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud | 140 000 | 0 | 0 | 140 000 | 140 000 | 100 % |
| Peatükk 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | 15 691 800 | –15 691 800 | 0 | 0 | 0 | — |
| Peatükk 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | 10 000 000 | –9 800 000 | 0 | 200 000 | 0 | — |
| Peatükk 10 3 | Laienemisreserv | 750 000 | – 750 000 | 0 | 0 | 0 | — |
| Peatükk 10 4 | Info- ja kommunikatsioonipoliitika reserv | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Peatükk 10 5 | Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks | 15 000 000 | –11 000 000 | –4 000 000 | 0 | 0 | — |
| Peatükk 10 6 | Uute prioriteetsete eesmärkide reserv | 5 000 000 | –5 000 000 | 0 | 0 | 0 | — |
| Peatükk 10 8 | Süsteemi EMAS reserv | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Kõik kokku | 1 607 363 235 | 0 | 9 397 164 | 1 616 760 399 | 1 552 290 272 | 96 % |

Artikkel/punkt

Rubriik

Esialgsed assigneeringud

Ümber-paigutamine

Paranduseelarve

Lõplikud assigneeringud

Kulukohustused

Kasutamise määr

1000

Palgad

66 695 000

1 950 000

0

68 645 000

67 712 999

99 %

1004

Tavalised reisikulud

79 319 000

–4 000 000

0

75 319 000

75 133 000

100 %

1005

Muud reisikulud

9 170 000

–1 877 000

0

7 293 000

5 293 962

73 %

1006

Üldkulude hüvitis

38 144 000

0

0

38 144 000

36 966 241

97 %

1007

Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised

177 000

0

0

177 000

172 429

97 %

1010

Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud

3 417 000

– 100 000

0

3 317 000

1 928 101

58 %

1012

Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed

350 000

0

0

350 000

153 259

44 %

102

Üleminekuhüvitised

7 628 000

–1 028 000

0

6 600 000

6 250 466

95 %

1030

Vanaduspensionid

11 215 000

0

0

11 215 000

10 182 165

91 %

1031

Invaliidsuspensionid

504 000

0

0

504 000

344 045

68 %

1032

Toitjakaotuspensionid

2 744 000

150 000

0

2 894 000

2 797 599

97 %

1033

Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem

169 000

0

0

169 000

45 955

27 %

105

Keele- ja arvutikursused

800 000

0

0

800 000

700 000

88 %

108

Vahetuskursi erinevused

0

0

0

0

0

—

109

Määratlemata otstarbega assigneering parlamendiliikmete hüvitisteks

0

0

0

0

0

—

1200

Töötasu ja hüvitised

512 823 809

16 800 000

4 565 164

534 188 973

525 864 796

98 %

1202

Tasustatav ületunnitöö

400 000

0

0

400 000

300 000

75 %

1204

Õigused seoses teenistusse asumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest lahkumisega

4 900 000

–1 200 000

0

3 700 000

3 700 000

100 %

1220

Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel

760 000

0

0

760 000

697 938

92 %

1222

Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem

2 450 000

– 250 000

0

2 200 000

2 065 347

94 %

1400

Muud teenistujad

23 830 000

4 350 000

0

28 180 000

25 212 376

89 %

1402

Tõlgid

55 005 000

0

0

55 005 000

54 990 000

100 %

1404

Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus

7 150 000

– 710 000

0

6 440 000

5 552 643

86 %

1406

Vaatlejad

0

0

0

0

0

—

1407

Koolituskulud (Euroopa Parlamendi praktikaprogramm)

0

0

0

0

0

—

1420

Sisseostetavad teenused

22 328 800

1 175 200

0

23 504 000

20 830 444

89 %

1610

Töölevõtmise kulud

600 000

0

0

600 000

348 409

58 %

1612

Täiendusõpe

4 000 000

– 180 000

0

3 820 000

3 680 850

96 %

1630

Sotsiaalhoolekanne

601 000

–46 500

0

554 500

517 840

93 %

1631

Liikuvus

832 000

0

0

832 000

196 954

24 %

1632

Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed

310 000

0

0

310 000

309 000

100 %

1650

Meditsiiniteenistus

1 260 000

– 400 000

0

860 000

810 000

94 %

1652

Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud

2 313 000

0

0

2 313 000

2 313 000

100 %

1654

Lasteaed ja lepingulised lastesõimed

5 600 000

– 350 000

0

5 250 000

5 163 866

98 %

2000

Üür

33 768 000

–2 127 000

0

31 641 000

31 475 172

99 %

2001

Iga-aastased liisingumaksed

5 900 000

– 226 000

0

5 674 000

5 673 000

100 %

2003

Kinnisvara soetamine

0

28 341 688

0

28 341 688

19 101 688

67 %

2005

Hoonete ehitus

4 346 600

398 000

0

4 744 600

4 642 954

98 %

2007

Teenistusruumide sisustamine

29 018 000

–7 200 000

0

21 818 000

19 256 306

88 %

2008

Muud hoonetega seotud kulud

9 360 000

2 340 000

0

11 700 000

10 207 507

87 %

2022

Puhastusteenused ja korrashoid

41 407 444

– 488 000

0

40 919 444

39 351 882

96 %

2024

Energiatarbimine

21 487 594

–3 335 688

0

18 151 906

16 953 364

93 %

2026

Hoonete turvalisus ja valve

40 587 000

– 865 000

0

39 722 000

38 917 198

98 %

2028

Kindlustus

1 034 838

0

0

1 034 838

817 442

79 %

2100

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara

36 225 000

20 519 000

0

56 744 000

56 626 299

100 %

2102

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused

52 637 000

3 559 000

0

56 196 000

55 814 490

99 %

2120

Mööbel

2 998 400

749 600

0

3 748 000

3 667 698

98 %

214

Tehniline varustus ja seadmed

18 327 750

–1 563 000

0

16 764 750

15 468 717

92 %

216

Sõidukid

6 826 000

0

0

6 826 000

5 890 437

86 %

230

Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad

2 655 500

0

0

2 655 500

1 973 880

74 %

231

Finantskulud

370 000

0

0

370 000

322 571

87 %

232

Õigusabikulud ja kahjutasud

1 312 000

0

0

1 312 000

1 041 149

79 %

235

Telekommunikatsioon

6 850 000

0

0

6 850 000

5 689 527

83 %

236

Posti- ja kohaletoimetamiskulud

440 000

– 143 000

0

297 000

222 578

75 %

2370

Kolimiskulud

650 000

0

0

650 000

637 981

98 %

238

Muud halduskulud

564 000

0

0

564 000

485 749

86 %

300

Töötajate lähetuskulud

27 970 000

–3 863 500

0

24 106 500

23 842 500

99 %

302

Vastuvõtu- ja esinduskulud

1 105 200

–50 000

0

1 055 200

813 419

77 %

3040

Mitmesugused sisekoosolekute kulud

3 050 000

– 397 000

0

2 653 000

2 650 000

100 %

3042

Koosolekud, kongressid ja konverentsid

1 310 000

0

0

1 310 000

905 991

69 %

3044

WTO parlamentaarse konverentsi ja muude parlamentidevaheliste delegatsioonide, ajutiste delegatsioonide ja WTO delegatsiooni koosolekute mitmesugused korralduskulud

850 000

0

0

850 000

435 160

51 %

3046

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosolekute mitmesugused korralduskulud

451 000

–25 000

0

426 000

120 188

28 %

3047

Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud

50 000

25 000

0

75 000

54 825

73 %

3048

Euroopa ja Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee mitmesugused korralduskulud

40 000

0

0

40 000

6 595

16 %

3049

Kulutused reisibüroo teenustele

1 248 000

190 000

0

1 438 000

1 351 750

94 %

320

Eksperdiarvamuste hankimine

10 360 000

– 599 000

0

9 761 000

7 565 986

78 %

3220

Dokumentatsiooni- ja raamatukogu kulud

4 432 300

0

0

4 432 300

3 908 449

88 %

3222

Arhiivkogude kulud

1 858 200

0

0

1 858 200

1 855 578

100 %

323

Suhted kolmandate riikide parlamentidega ja toetus parlamentaarsele demokraatiale

470 000

0

0

470 000

458 853

98 %

3240

Euroopa Liidu Teataja

5 361 000

0

0

5 361 000

4 150 500

77 %

3241

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded

4 395 000

0

0

4 395 000

4 367 052

99 %

3242

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud

13 708 000

972 429

0

14 680 429

13 633 133

93 %

3243

Külastajatekeskus

12 100 000

1 000 000

0

13 100 000

12 725 985

97 %

3244

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest

27 100 000

–1 000 000

0

26 100 000

24 534 587

94 %

3245

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine

2 245 000

354 571

0

2 599 571

2 165 975

83 %

3246

Parlamendi telekanal (Web TV)

9 000 000

0

0

9 000 000

8 992 000

100 %

3247

Euroopa tuleviku aruteluga seotud teavitamiskulud

0

0

0

0

0

—

3248

Audiovisuaalse teabe kulud

12 200 000

0

0

12 200 000

12 137 103

99 %

3249

Teabevahetus riikide parlamentidega

900 000

– 409 000

0

491 000

291 208

59 %

325

Infobüroodega seotud kulud

1 040 000

0

0

1 040 000

1 035 000

100 %

400

Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud

53 750 000

0

0

53 750 000

53 355 142

99 %

402

Euroopa tasandi erakondade rahastamine

14 075 000

0

0

14 075 000

13 954 330

99 %

403

Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine

9 140 000

0

0

9 140 000

8 778 850

96 %

4220

Parlamendiliikmete assistendid

159 892 000

–8 830 000

8 832 000

159 894 000

152 645 163

95 %

4222

Vahetuskursi erinevused

250 000

630 000

0

880 000

773 678

88 %

440

Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud

170 000

0

0

170 000

170 000

100 %

442

Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud

140 000

0

0

140 000

140 000

100 %

Peatükk 10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

15 691 800

–15 691 800

0

0

0

—

Peatükk 10 1

Ettenägematute kulude reserv

10 000 000

–9 800 000

0

200 000

0

—

Peatükk 10 3

Laienemisreserv

750 000

– 750 000

0

0

0

—

Peatükk 10 4

Info- ja kommunikatsioonipoliitika reserv

0

0

0

0

0

—

Peatükk 10 5

Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks

15 000 000

–11 000 000

–4 000 000

0

0

—

Peatükk 10 6

Uute prioriteetsete eesmärkide reserv

5 000 000

–5 000 000

0

0

0

—

Peatükk 10 8

Süsteemi EMAS reserv

0

0

0

0

0

—

Kõik kokku

1 607 363 235

0

9 397 164

1 616 760 399

1 552 290 272

96 %

---