# Uradni list C 155/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2011.155.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 155 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5425. maj 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2011.155.slv

Uradni list

Evropske unije

C 155

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5425. maj 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | EVROPSKA CENTRALNA BANKA |
| | Evropska centralna banka |
| 2011/C 155/01 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 7. aprila 2011 o predlogu uredbe o uvajanju tehničnih zahtev za kreditne prenose in neposredne bremenitve v eurih (CON/2011/32) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

Evropska centralna banka

2011/C 155/01

Mnenje Evropske centralne banke z dne 7. aprila 2011 o predlogu uredbe o uvajanju tehničnih zahtev za kreditne prenose in neposredne bremenitve v eurih (CON/2011/32)

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2011/C 155/02 | Sklepi Sveta z dne 7. marca 2011 o Evropskem paktu za enakost spolov (2011–2020) | 10 |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 155/03 | Menjalni tečaji eura | 14 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2011/C 155/04 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 | 15 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2011/C 155/02

Sklepi Sveta z dne 7. marca 2011 o Evropskem paktu za enakost spolov (2011–2020)

10

Evropska komisija

2011/C 155/03

Menjalni tečaji eura

14

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2011/C 155/04

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

15

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2011/C 155/05 | Razpis javnega natečaja | 18 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2011/C 155/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 19 |
| 2011/C 155/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 20 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2011/C 155/05

Razpis javnega natečaja

18

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2011/C 155/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

19

2011/C 155/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

Evropska centralna banka

| 25.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/1

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 7. aprila 2011

o predlogu uredbe o uvajanju tehničnih zahtev za kreditne prenose in neposredne bremenitve v eurih

(CON/2011/32)

2011/C 155/01

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 28. januarja 2011 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvajanju tehničnih zahtev za kreditne prenose in neposredne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki vplivajo na temeljno nalogo Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), da podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov, kakor je navedeno v četrti alinei člena 127(2) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

ECB pozdravlja in podpira predlog Evropske komisije, da se določijo končni datumi za prehod na kreditne prenose enotnega območja plačil v eurih (SEPA) in neposredne bremenitve SEPA z uredbo Unije. ECB in Eurosistem sta že večkrat opozorila, da je treba določiti ambiciozne, a realistične končne datume za prehod na kreditne prenose SEPA in neposredne bremenitve SEPA, če se želi unovčiti vse koristi SEPA. Čeprav so možne koristi projekta SEPA precejšnje, ni mogoče trditi, da je bil pristop, ki se trenutno uporablja in ga vodi predvsem trg sam, v celoti uspešen. Prevladujoča negotovost na trgu, ki so jo povzročile na splošno težke gospodarske razmere, neugodnosti za prve ponudnike v mrežni dejavnosti ter dvojni stroški zaradi vzporednega vzdrževanja plačilnih sistemov SEPA in starih plačilnih sistemov so razlogi, zaradi katerih so mnogi udeleženci na trgu, predvsem na strani ponudbe, pozvali k določitvi končnega datuma za prehod na SEPA s predpisom na ravni Unije. Splošno veljaven akt Unije, ki v celoti zavezuje in se neposredno uporablja v vseh državah članicah, je zato nujen za uspešen prehod na SEPA, saj bi se projekt sicer soočil z resnim tveganjem, da ne uspe.

Posamezne pripombe

ECB je ob več priložnostih izpostavila potrebo po jasnih smernicah glede pristojbin za izmenjavo za neposredne bremenitve (2). Člena 6 in 7 Uredbe (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001 (3) sta uvedla začasno privzeto pristojbino za izmenjavo za čezmejne neposredne bremenitve ter hkrati začasno odobrila nacionalne pristojbine za izmenjavo za neposredne bremenitve. Navedena člena se od 1. novembra 2012 ne bosta več uporabljala; da bi se izognili pravni praznini, ki bi ovirala prehod na neposredne bremenitve SEPA, je pomembno, da se vzpostavi dolgoročna rešitev glede pristojbin za izmenjavo za neposredne bremenitve. Člen 6 predlagane uredbe o pristojbinah za izmenjavo za neposredne bremenitve prispeva k doseganju takšne pravne varnosti.

Kadar ECB priporoča, da se predlagana uredba spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 7. aprila 2011

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2010) 775 konč.

1

(2)  Glej Joint statement by the European Commission and the European Central Bank clarifying certain principles underlying a future SEPA direct debit (SDD) business model, marec 2009, in Enotno območje plačil v eurih, sedmo poročilo o napredku, iz teorije v prakso, oktober 2010, stran 17, oboje dostopno na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu

2

Joint statement by the European Commission and the European Central Bank clarifying certain principles underlying a future SEPA direct debit (SDD) business model

(3)  UL L 266, 9.10.2009, str. 11.

3

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Prvi stavek uvodne izjave 2 predlagane uredbe |
| „Uspeh SEPA je zelo pomemben v ekonomskem, monetarnem in političnem kontekstu.“ | “Uspeh SEPA je zelo pomemben v ekonomskem in političnem kontekstu.“ |
| Pojasnilo


  SEPA je pomembna v ekonomskem in političnem kontekstu, nima pa vloge v denarni politiki; zato je treba besedo „monetarnem“ črtati. |
| Sprememba 2 |
| Tretji in nov četrti stavek uvodne izjave 6 predlagane uredbe |
| „Denarna nakazila, notranje obdelana plačila, plačilne transakcije velikih vrednosti med ponudniki plačilnih storitev in plačila prek mobilnih telefonov ne bi smeli spadati pod omenjena pravila, saj te plačilne storitve niso primerljive s kreditnimi prenosi in neposrednimi bremenitvami.“ | „Denarna nakazila, notranje obdelana plačila, plačilne transakcije velikih vrednosti med ponudniki plačilnih storitev in plačila prek mobilnih telefonov ne bi smeli spadati pod omenjena pravila, saj te plačilne storitve niso primerljive s kreditnimi prenosi in neposrednimi bremenitvami, kakor so opredeljeni v tej uredbi. Tudi plačilne transakcije, ki se obdelujejo in poravnavajo prek sistemov za plačila velikih vrednosti, ne bi smele spadati v področje uporabe te uredbe.“ |
| Pojasnilo


  ECB predlaga, da se doda besedilo „kakor so opredeljeni v tej uredbi“, s čimer bi se pojasnilo sporočilo, da denarna nakazila, notranje obdelana plačila itd. niso kreditni prenosi in neposredne bremenitve v smislu predlagane uredbe. Za pojasnilo k novemu četrtemu stavku, ki ga predlaga ECB, glej spremembo 5. |
| Sprememba 3 |
| Drugi stavek uvodne izjave 9 predlagane uredbe |
| „Da bi vzpostavili integriran trg elektronskih plačilnih sistemov v eurih, je nujno, da obdelave kreditnih prenosov in neposrednih bremenitev ne ovirajo tehnične prepreke in da je izvedena na podlagi shem, katerih osnovna pravila so upoštevana s strani večine ponudnikov plačilnih storitev iz večine držav članic in so enaka za čezmejne in izključno nacionalne transakcije s kreditnim prenosom ali neposredno bremenitvijo.“ | „Da bi vzpostavili integriran trg elektronskih plačilnih sistemov v eurih, je nujno, da obdelave kreditnih prenosov in neposrednih bremenitev ne ovirajo tehnične prepreke in da je izvedena na podlagi shem, katerih osnovna pravila so upoštevana s strani večine ponudnikov plačilnih storitev iz večine držav članic, katerih valuta je euro, in so enaka za čezmejne in izključno nacionalne transakcije s kreditnim prenosom ali neposredno bremenitvijo.“ |
| Pojasnilo


  Interoperabilnost je bistvena za zagotovitev, da se bodo lahko plačila učinkovito obdelovala znotraj celotne Unije. Dvojne zahteve v uvodni izjavi 9 in členu 4(1) predlagane uredbe, tj. veljavnost pravil na nacionalni in čezmejni ravni ter zahtevana večinska udeležba, so pomembni ukrepi, ki zagotavljajo, da bodo plačilne sheme postale vseevropske. Vendar pa, ob upoštevanju razvoja novih plačilnih storitev, pristopa ponudnikov plačilnih storitev iz držav članic, katerih valuta ni euro, morda ni treba šteti za prioriteto, glede na majhno število transakcij v eurih v nekaterih od teh držav članic. Zato se predlaga, da se pogoj v členu 4(1)(b) (glej spremembo 14) in skladno s tem uvodna izjava 9 omejita na večino ponudnikov plačilnih storitev v večini držav članic, katerih valuta je euro. S tem bi se na eni strani izognili nepremagljivim oviram ob uvedbi inovativnih storitev kreditnih prenosov in neposrednih bremenitev ter na drugi strani zagotovili vseevropski značaj. |
| Sprememba 4 |
| Prvi stavek uvodne izjave 16 predlagane uredbe |
| „V nekaterih državah članicah že obstajajo nekateri plačilni instrumenti, ki so v osnovi kreditni prenosi oziroma neposredne bremenitve, ki pa imajo zelo specifične funkcionalnosti, pogosto iz zgodovinskih ali pravnih razlogov.“ | „V nekaterih državah članicah že obstajajo nekateri plačilni instrumenti, ki so uvrščeni med kreditne prenose oziroma neposredne bremenitve, ki pa imajo zelo specifične funkcionalnosti, pogosto iz zgodovinskih ali pravnih razlogov.“ |
| Pojasnilo


  Namen tega predloga je, da se pojasni, da so nekateri obstoječi plačilni instrumenti uvrščeni med kreditne prenose ali neposredne bremenitve, ne glede na svoje zelo specifične funkcije. |
| Sprememba 5 |
| Člen 1(2)(b) predlagane uredbe |
| „2.   Ta uredba se ne uporablja za:
  [...]






  (b) | plačilne transakcije, ki se obdelujejo in poravnavajo s sistemi za plačila velikih vrednosti, pri katerih sta tako prvotni pobudnik kot končni prejemnik plačila ponudnika plačilnih storitev“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba 1

Prvi stavek uvodne izjave 2 predlagane uredbe

„Uspeh SEPA je zelo pomemben v ekonomskem, monetarnem in političnem kontekstu.“

“Uspeh SEPA je zelo pomemben v ekonomskem in političnem kontekstu.“

Pojasnilo

SEPA je pomembna v ekonomskem in političnem kontekstu, nima pa vloge v denarni politiki; zato je treba besedo „monetarnem“ črtati.

Sprememba 2

Tretji in nov četrti stavek uvodne izjave 6 predlagane uredbe

„Denarna nakazila, notranje obdelana plačila, plačilne transakcije velikih vrednosti med ponudniki plačilnih storitev in plačila prek mobilnih telefonov ne bi smeli spadati pod omenjena pravila, saj te plačilne storitve niso primerljive s kreditnimi prenosi in neposrednimi bremenitvami.“

„Denarna nakazila, notranje obdelana plačila, plačilne transakcije velikih vrednosti med ponudniki plačilnih storitev in plačila prek mobilnih telefonov ne bi smeli spadati pod omenjena pravila, saj te plačilne storitve niso primerljive s kreditnimi prenosi in neposrednimi bremenitvami, kakor so opredeljeni v tej uredbi. Tudi plačilne transakcije, ki se obdelujejo in poravnavajo prek sistemov za plačila velikih vrednosti, ne bi smele spadati v področje uporabe te uredbe.“

Pojasnilo

ECB predlaga, da se doda besedilo „kakor so opredeljeni v tej uredbi“, s čimer bi se pojasnilo sporočilo, da denarna nakazila, notranje obdelana plačila itd. niso kreditni prenosi in neposredne bremenitve v smislu predlagane uredbe. Za pojasnilo k novemu četrtemu stavku, ki ga predlaga ECB, glej spremembo 5.

Sprememba 3

Drugi stavek uvodne izjave 9 predlagane uredbe

„Da bi vzpostavili integriran trg elektronskih plačilnih sistemov v eurih, je nujno, da obdelave kreditnih prenosov in neposrednih bremenitev ne ovirajo tehnične prepreke in da je izvedena na podlagi shem, katerih osnovna pravila so upoštevana s strani večine ponudnikov plačilnih storitev iz večine držav članic in so enaka za čezmejne in izključno nacionalne transakcije s kreditnim prenosom ali neposredno bremenitvijo.“

„Da bi vzpostavili integriran trg elektronskih plačilnih sistemov v eurih, je nujno, da obdelave kreditnih prenosov in neposrednih bremenitev ne ovirajo tehnične prepreke in da je izvedena na podlagi shem, katerih osnovna pravila so upoštevana s strani večine ponudnikov plačilnih storitev iz večine držav članic, katerih valuta je euro, in so enaka za čezmejne in izključno nacionalne transakcije s kreditnim prenosom ali neposredno bremenitvijo.“

Pojasnilo

Interoperabilnost je bistvena za zagotovitev, da se bodo lahko plačila učinkovito obdelovala znotraj celotne Unije. Dvojne zahteve v uvodni izjavi 9 in členu 4(1) predlagane uredbe, tj. veljavnost pravil na nacionalni in čezmejni ravni ter zahtevana večinska udeležba, so pomembni ukrepi, ki zagotavljajo, da bodo plačilne sheme postale vseevropske. Vendar pa, ob upoštevanju razvoja novih plačilnih storitev, pristopa ponudnikov plačilnih storitev iz držav članic, katerih valuta ni euro, morda ni treba šteti za prioriteto, glede na majhno število transakcij v eurih v nekaterih od teh držav članic. Zato se predlaga, da se pogoj v členu 4(1)(b) (glej spremembo 14) in skladno s tem uvodna izjava 9 omejita na večino ponudnikov plačilnih storitev v večini držav članic, katerih valuta je euro. S tem bi se na eni strani izognili nepremagljivim oviram ob uvedbi inovativnih storitev kreditnih prenosov in neposrednih bremenitev ter na drugi strani zagotovili vseevropski značaj.

Sprememba 4

Prvi stavek uvodne izjave 16 predlagane uredbe

„V nekaterih državah članicah že obstajajo nekateri plačilni instrumenti, ki so v osnovi kreditni prenosi oziroma neposredne bremenitve, ki pa imajo zelo specifične funkcionalnosti, pogosto iz zgodovinskih ali pravnih razlogov.“

„V nekaterih državah članicah že obstajajo nekateri plačilni instrumenti, ki so uvrščeni med kreditne prenose oziroma neposredne bremenitve, ki pa imajo zelo specifične funkcionalnosti, pogosto iz zgodovinskih ali pravnih razlogov.“

Pojasnilo

Namen tega predloga je, da se pojasni, da so nekateri obstoječi plačilni instrumenti uvrščeni med kreditne prenose ali neposredne bremenitve, ne glede na svoje zelo specifične funkcije.

Sprememba 5

Člen 1(2)(b) predlagane uredbe

„2.   Ta uredba se ne uporablja za:

[...]

(b)

plačilne transakcije, ki se obdelujejo in poravnavajo s sistemi za plačila velikih vrednosti, pri katerih sta tako prvotni pobudnik kot končni prejemnik plačila ponudnika plačilnih storitev“

„2.   Ta uredba se ne uporablja za:

[...]

| (b) | plačilne transakcije, ki se obdelujejo in poravnavajo s sistemi za plačila velikih vrednosti “ |
| --- | --- |

(b)

plačilne transakcije, ki se obdelujejo in poravnavajo s sistemi za plačila velikih vrednosti “

Pojasnilo

Pojasnilo

Plačila, izvedena prek sistemov za plačila velikih vrednosti, niso nikoli sodila v okvir SEPA, zato bi jih bilo treba izključiti iz področja uporabe predlagane uredbe. Predlagana uredba bi se morala zato jasno osredotočati na množična plačila malih vrednosti, saj bi bil za vključitev sistemov za plačila velikih vrednosti zaradi zelo različnih ravni storitev potreben ločen, kompleksnejši akt Unije. Glede na kompleksnost sistemov za plačila velikih vrednosti, tehnične izzive, s katerimi bi se ob takšnem prehodu soočila bančna panoga, in dejstvo, da plačila malih vrednosti, ki se poravnajo v sistemih za plačila velikih vrednosti, predstavljajo manj kakor 1 % skupnega števila plačil malih vrednosti v euroobmočju, se ECB takšen akt Unije ne zdi potreben.

Plačila, izvedena prek sistemov za plačila velikih vrednosti, niso nikoli sodila v okvir SEPA, zato bi jih bilo treba izključiti iz področja uporabe predlagane uredbe. Predlagana uredba bi se morala zato jasno osredotočati na množična plačila malih vrednosti, saj bi bil za vključitev sistemov za plačila velikih vrednosti zaradi zelo različnih ravni storitev potreben ločen, kompleksnejši akt Unije. Glede na kompleksnost sistemov za plačila velikih vrednosti, tehnične izzive, s katerimi bi se ob takšnem prehodu soočila bančna panoga, in dejstvo, da plačila malih vrednosti, ki se poravnajo v sistemih za plačila velikih vrednosti, predstavljajo manj kakor 1 % skupnega števila plačil malih vrednosti v euroobmočju, se ECB takšen akt Unije ne zdi potreben

Vendar pa ECB in nacionalne centralne banke (NCB) v svoji vlogi po četrti alinei člena 3.1 in členu 22 Statuta ESCB kot upravljavci komponent transevropskega sistema bruto poravnave v realnem času (TARGET2) trenutno menijo, da je uvedba standardov XML ISO20022 v sistemu TARGET2 strateškega pomena.

Vendar pa ECB in nacionalne centralne banke (NCB) v svoji vlogi po četrti alinei člena 3.1 in členu 22 Statuta ESCB kot upravljavci komponent transevropskega sistema bruto poravnave v realnem času (TARGET2) trenutno menijo, da je uvedba standardov XML ISO20022 v sistemu TARGET2 strateškega pomena

Sprememba 6

Sprememba 6

Člen 1(2)(c) predlagane uredbe

„2.   Ta uredba se ne uporablja za:

[...]

| (c) | plačilne transakcije, izvedene preko plačilnih kartic, vključno z dvigi gotovine s plačilnega računa, katerih posledica ni kreditni prenos ali neposredna bremenitev na ali s plačilnega računa, označenega z osnovno številko bančnega računa (BBAN) ali mednarodno številko bančnega računa (IBAN)“ |
| --- | --- |

(c)

plačilne transakcije, izvedene preko plačilnih kartic, vključno z dvigi gotovine s plačilnega računa, katerih posledica ni kreditni prenos ali neposredna bremenitev na ali s plačilnega računa, označenega z osnovno številko bančnega računa (BBAN) ali mednarodno številko bančnega računa (IBAN)“

„2.   Ta uredba se ne uporablja za:

[...]

| (c) | transakcije s plačilnimi karticami, , vključno z dvigi gotovine s plačilnega računa, “ |
| --- | --- |

(c)

transakcije s plačilnimi karticami, , vključno z dvigi gotovine s plačilnega računa, “

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB se strinja, da je treba kartična plačila in dvige gotovine izvzeti iz predlagane uredbe; vendar pa imajo kartična plačila, z izjemo dvigov gotovine s plačilnega računa, vedno za posledico kreditni prenos ali neposredno bremenitev v dobro ali v breme plačilnega računa, označenega z BBAN ali IBAN. Poleg tega kartična plačila tudi niso zajeta v oceni učinkov s strani Komisije, priloženi predlagani uredbi, iz česar sledi, da so zunaj področja uporabe predlagane uredbe. V skladu s tem ECB predlaga, da se navedbe o uporabi BBAN in IBAN črtajo v izogib razlagi, da so kartična plačila dejansko vključena v predlagano uredbo, kar je v nasprotju z osnovnim namenom te določbe.

ECB se strinja, da je treba kartična plačila in dvige gotovine izvzeti iz predlagane uredbe; vendar pa imajo kartična plačila, z izjemo dvigov gotovine s plačilnega računa, vedno za posledico kreditni prenos ali neposredno bremenitev v dobro ali v breme plačilnega računa, označenega z BBAN ali IBAN. Poleg tega kartična plačila tudi niso zajeta v oceni učinkov s strani Komisije, priloženi predlagani uredbi, iz česar sledi, da so zunaj področja uporabe predlagane uredbe. V skladu s tem ECB predlaga, da se navedbe o uporabi BBAN in IBAN črtajo v izogib razlagi, da so kartična plačila dejansko vključena v predlagano uredbo, kar je v nasprotju z osnovnim namenom te določbe

Sprememba 7

Sprememba 7

Člen 1(4) predlagane uredbe (novo)

Ni obstoječega besedila.

„4.   Ta uredba se ne uporablja za Evropsko centralno banko in nacionalne centralne banke, kadar delujejo kot denarni organi ali drugi javni organi.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Dejavnosti, ki jih ECB ali nacionalna centralna banka opravlja v skladu s četrto alineo člena 127(2) Pogodbe in členom 3 Statuta ESCB, bi morale biti izključene iz področja uporabe predlagane uredbe zaradi neodvisnosti centralne banke (glej člen 130 Pogodbe). Zato ECB predlaga, da se v predlagano uredbo vstavi enaka izjema, kot jo vsebuje člen 1(1)(e) Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembah direktiv 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES in 2006/48/ES ter o razveljavitvi Direktive 97/5/ES (2)
  .

Dejavnosti, ki jih ECB ali nacionalna centralna banka opravlja v skladu s četrto alineo člena 127(2) Pogodbe in členom 3 Statuta ESCB, bi morale biti izključene iz področja uporabe predlagane uredbe zaradi neodvisnosti centralne banke (glej člen 130 Pogodbe). Zato ECB predlaga, da se v predlagano uredbo vstavi enaka izjema, kot jo vsebuje člen 1(1)(e) Direktive 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembah direktiv 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES in 2006/48/ES ter o razveljavitvi Direktive 97/5/ES (2

Sprememba 8

Sprememba 8

Člen 2 predlagane uredbe (nova opredelitev)

Ni obstoječega besedila.

„ ‚plačilna kartica‘ pomeni napravo, ki plačniku omogoča (i) izvajanje plačilnih transakcij na napravi, ki sprejema kartice, ali na daljavo, vključno prek pošte, telefona ali interneta; ali (ii) dostop do gotovine na bankomatu“

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB razume, da je namen člena 1(2)(c) predlagane uredbe, da se iz področja uporabe izključijo tradicionalne kartične transakcije, vključijo pa se transakcije, pri katerih se plačilna kartica uporabi predvsem za identifikacijo plačnika, ko odredi transakcijo z neposredno bremenitvijo ali kreditnim prenosom. Ker se večina kartičnih transakcij na koncu poravna s transakcijo s kreditnim prenosom ali neposredno bremenitvijo, bi bilo mogoče obstoječe besedilo razlagati, kakor da vključuje tudi kartične transakcije na splošno. Za zagotovitev pravne varnosti ECB predlaga, da se uvede opredelitev plačilne kartice in preoblikuje člen 7(2) predlagane uredbe, tako da bo omogočal oprostitev za transakcije z neposredno bremenitvijo, ki se odredijo s kartico na prodajnem mestu (glej spremembo 17). Poleg tega člen 1(2)(c) predlagane uredbe iz področja uporabe izključuje plačilne transakcije s plačilno kartico, ne da bi slednjo opredelil.

ECB razume, da je namen člena 1(2)(c) predlagane uredbe, da se iz področja uporabe izključijo tradicionalne kartične transakcije, vključijo pa se transakcije, pri katerih se plačilna kartica uporabi predvsem za identifikacijo plačnika, ko odredi transakcijo z neposredno bremenitvijo ali kreditnim prenosom. Ker se večina kartičnih transakcij na koncu poravna s transakcijo s kreditnim prenosom ali neposredno bremenitvijo, bi bilo mogoče obstoječe besedilo razlagati, kakor da vključuje tudi kartične transakcije na splošno. Za zagotovitev pravne varnosti ECB predlaga, da se uvede opredelitev plačilne kartice in preoblikuje člen 7(2) predlagane uredbe, tako da bo omogočal oprostitev za transakcije z neposredno bremenitvijo, ki se odredijo s kartico na prodajnem mestu (glej spremembo 17). Poleg tega člen 1(2)(c) predlagane uredbe iz področja uporabe izključuje plačilne transakcije s plačilno kartico, ne da bi slednjo opredelil

Sprememba 9

Sprememba 9

Člen 2 predlagane uredbe (nova opredelitev)

Ni obstoječega besedila.

„ ‚sistemi za plačila velikih vrednosti‘ pomenijo plačilne sisteme, katerih glavni namen je obdelava, kliring in/ali poravnava posamičnih plačilnih transakcij, ki imajo visoko prioriteto in so večinoma velikih vrednosti“

Pojasnilo

Pojasnilo

Predlagani novi člen 1(2)(b) predlagane uredbe (glej spremembo 5) vsebuje pojem “sistemi za plačila velikih vrednosti“, ki bi ga bilo treba opredeliti.

Predlagani novi člen 1(2)(b) predlagane uredbe (glej spremembo 5) vsebuje pojem “sistemi za plačila velikih vrednosti“, ki bi ga bilo treba opredeliti

Sprememba 10

Sprememba 10

Člen 2 predlagane uredbe (nova opredelitev)

Ni obstoječega besedila.

„ ‚sistemi za plačila malih vrednosti‘ pomenijo plačilne sisteme, katerih glavni namen je obdelava, kliring in/ali poravnava plačilnih transakcij, ki so združene za pošiljanje ter so večinoma majhnih vrednosti in imajo nizko prioriteto“

Pojasnilo

Pojasnilo

Člen 4(2) predlagane uredbe uvaja koncept interoperabilnosti plačilnih sistemov, ki se mora uporabljati samo za sisteme za plačila malih vrednosti (glej spremembo 15). Glede na to je treba pojem „sistemi za plačila malih vrednosti“ opredeliti.

Člen 4(2) predlagane uredbe uvaja koncept interoperabilnosti plačilnih sistemov, ki se mora uporabljati samo za sisteme za plačila malih vrednosti (glej spremembo 15). Glede na to je treba pojem „sistemi za plačila malih vrednosti“ opredeliti

Sprememba 11

Sprememba 11

Člen 2(1) predlagane uredbe

| „(1) | ‚kreditni prenos‘ pomeni plačilno storitev knjiženja v dobro plačilnega računa prejemnika plačila, pri čemer je plačilna transakcija ali serija plačilnih transakcij odrejena s strani plačnika na podlagi privolitve, ki jo da svojemu ponudniku plačilnih storitev“ |
| --- | --- |

„(1)

‚kreditni prenos‘ pomeni plačilno storitev knjiženja v dobro plačilnega računa prejemnika plačila, pri čemer je plačilna transakcija ali serija plačilnih transakcij odrejena s strani plačnika na podlagi privolitve, ki jo da svojemu ponudniku plačilnih storitev“

| „(1) | ‚kreditni prenos‘ pomeni plačilno storitev knjiženja v dobro plačilnega računa prejemnika plačila, pri čemer je plačilna transakcija ali serija plačilnih transakcij odrejena s strani plačnika na podlagi navodila, ki ga da svojemu ponudniku plačilnih storitev“ |
| --- | --- |

„(1)

‚kreditni prenos‘ pomeni plačilno storitev knjiženja v dobro plačilnega računa prejemnika plačila, pri čemer je plačilna transakcija ali serija plačilnih transakcij odrejena s strani plačnika na podlagi navodila, ki ga da svojemu ponudniku plačilnih storitev“

navodila

ga

Pojasnilo

Pojasnilo

Ker kreditni prenos zahteva konkretno dejanje, ki je več kakor zgolj privolitev na strani plačnika, bi bilo treba to opredelitev natančneje oblikovati.

Ker kreditni prenos zahteva konkretno dejanje, ki je več kakor zgolj privolitev na strani plačnika, bi bilo treba to opredelitev natančneje oblikovati

Sprememba 12

Sprememba 12

Člen 2(2) predlagane uredbe

| „(2) | ‚neposredna bremenitev‘ pomeni plačilno storitev knjiženja v breme plačilnega računa plačnika, pri čemer je plačilna transakcija odrejena s strani prejemnika plačila na podlagi plačnikove privolitve“ |
| --- | --- |

„(2)

‚neposredna bremenitev‘ pomeni plačilno storitev knjiženja v breme plačilnega računa plačnika, pri čemer je plačilna transakcija odrejena s strani prejemnika plačila na podlagi plačnikove privolitve“

| „(2) | ‚neposredna bremenitev‘ pomeni plačilno storitev knjiženja v breme plačilnega računa plačnika, pri čemer je plačilna transakcija odrejena s strani prejemnika plačila na podlagi plačnikove privolitve, ki jo plačnik da prejemniku plačila, ponudniku plačilnih storitev prejemnika plačila ali svojemu ponudniku plačilnih storitev“ |
| --- | --- |

„(2)

‚neposredna bremenitev‘ pomeni plačilno storitev knjiženja v breme plačilnega računa plačnika, pri čemer je plačilna transakcija odrejena s strani prejemnika plačila na podlagi plačnikove privolitve, ki jo plačnik da prejemniku plačila, ponudniku plačilnih storitev prejemnika plačila ali svojemu ponudniku plačilnih storitev“

ki jo plačnik da prejemniku plačila, ponudniku plačilnih storitev prejemnika plačila ali svojemu ponudniku plačilnih storitev

Pojasnilo

Pojasnilo

Za zagotovitev skladnosti z drugimi upoštevnimi sekundarnimi akti Unije in zaradi pravne varnosti se predlaga, da se opredelitev „neposredne bremenitve“ v predlagani uredbi uskladi z opredelitvama, ki ju vsebujeta člen 2(14) Uredbe (ES) št. 924/2009 in člen 4(28) Direktive 2007/64/ES.

Za zagotovitev skladnosti z drugimi upoštevnimi sekundarnimi akti Unije in zaradi pravne varnosti se predlaga, da se opredelitev „neposredne bremenitve“ v predlagani uredbi uskladi z opredelitvama, ki ju vsebujeta člen 2(14) Uredbe (ES) št. 924/2009 in člen 4(28) Direktive 2007/64/ES

Sprememba 13

Sprememba 13

Člen 2(7) predlagane uredbe

| „(7) | ‚plačilna shema‘ pomeni zbirko pravil, praks in standardov za izvrševanje plačil med udeleženci sheme, ki je ločena od kakršnekoli infrastrukture ali plačilnega sistema, ki podpira njeno izvedbo med državami članicami in znotraj njih“ |
| --- | --- |

„(7)

‚plačilna shema‘ pomeni zbirko pravil, praks in standardov za izvrševanje plačil med udeleženci sheme, ki je ločena od kakršnekoli infrastrukture ali plačilnega sistema, ki podpira njeno izvedbo med državami članicami in znotraj njih“

| „(7) | ‚plačilna shema‘ pomeni skupno zbirko pravil, praks in standardov za izvajanje plačilnih transakcij, o katerih so se sporazumeli ponudniki plačilnih storitev“ |
| --- | --- |

„(7)

‚plačilna shema‘ pomeni skupno zbirko pravil, praks in standardov za izvajanje plačilnih transakcij, o katerih so se sporazumeli ponudniki plačilnih storitev“

skupno

izvajanje plačilnih transakcij, o katerih so se sporazumeli ponudniki plačilnih storitev

Pojasnilo

Pojasnilo

Za zagotovitev skladnosti z drugimi upoštevnimi sekundarnimi predpisi Unije in zaradi pravne varnosti bi bilo treba opredelitev „plačilne sheme“ v predlagani uredbi uskladiti z opredelitvijo „sistema neposredne bremenitve“, ki jo vsebuje člen 2(15) Uredbe (ES) št. 924/2009, ob upoštevanju skupnih elementov sheme, ki jih vsebujeta obe opredelitvi.

Za zagotovitev skladnosti z drugimi upoštevnimi sekundarnimi predpisi Unije in zaradi pravne varnosti bi bilo treba opredelitev „plačilne sheme“ v predlagani uredbi uskladiti z opredelitvijo „sistema neposredne bremenitve“, ki jo vsebuje člen 2(15) Uredbe (ES) št. 924/2009, ob upoštevanju skupnih elementov sheme, ki jih vsebujeta obe opredelitvi

Sprememba 14

Sprememba 14

Člen 4(1) predlagane uredbe

„1.   Ponudniki plačilnih storitev izvajajo kreditne prenose in neposredne bremenitve v okviru plačilne sheme, pri kateri so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | njena pravila so enaka za nacionalne in čezmejne transakcije s kreditnimi prenosi in neposrednimi bremenitvami med državami članicami in znotraj njih; |
| --- | --- |

(a)

njena pravila so enaka za nacionalne in čezmejne transakcije s kreditnimi prenosi in neposrednimi bremenitvami med državami članicami in znotraj njih;

| (b) | udeleženci v shemi predstavljajo večino ponudnikov plačilnih storitev znotraj večine držav članic.“ |
| --- | --- |

(b)

udeleženci v shemi predstavljajo večino ponudnikov plačilnih storitev znotraj večine držav članic.“

„1.   Ponudniki plačilnih storitev izvajajo kreditne prenose in neposredne bremenitve v okviru plačilne sheme, pri kateri so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | njena pravila so enaka za nacionalne in čezmejne transakcije s kreditnimi prenosi in neposrednimi bremenitvami med državami članicami in znotraj njih; |
| --- | --- |

(a)

njena pravila so enaka za nacionalne in čezmejne transakcije s kreditnimi prenosi in neposrednimi bremenitvami med državami članicami in znotraj njih;

| (b) | udeleženci v shemi predstavljajo večino ponudnikov plačilnih storitev znotraj večine držav članic, katerih valuta je euro.“ |
| --- | --- |

(b)

udeleženci v shemi predstavljajo večino ponudnikov plačilnih storitev znotraj večine držav članic, katerih valuta je euro.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnilo k spremembi 3.

Glej pojasnilo k spremembi 3

Sprememba 15

Sprememba 15

Člen 4(2) predlagane uredbe

„2.   Plačilni sistemi in, kadar je primerno, plačilne sheme morajo biti tehnično interoperabilni s pomočjo uporabe standardov, razvitih s strani mednarodnih ali evropskih organov za standardizacijo.“

„2.    Sistemi za plačila malih vrednosti morajo biti tehnično interoperabilni s pomočjo uporabe standardov, razvitih s strani mednarodnih ali evropskih organov za standardizacijo.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Člen 4(2) predlagane uredbe zahteva tehnično interoperabilnost plačilnih sistemov in plačilnih shem (kadar je primerno), ne da bi določno opredelil, kaj takšna tehnična interoperabilnost pomeni. Najprimerneje bi bilo oblikovati natančnejše besedilo, ki bi pojasnjevalo pomen pojma. V odsotnosti tega ECB predlaga, da se črta omemba plačilnih shem, saj se tehnična interoperabilnost med temi shemami ne zdi operativno izvedljiva. Kar je pomembnejše, sistemi za plačila malih vrednosti in sistemi za plačila velikih vrednosti imajo zelo različne značilnosti z vidika obdelave, kliringa in poravnave, ne glede na to, da se lahko obe vrsti sistemov uporabljata za obdelavo plačilnih transakcij malih vrednosti. Na splošno sistemi za plačila malih vrednosti uporabljajo sisteme za plačila velikih vrednosti za poravnavo svojih saldov. Moralo bi biti jasno, da se interoperabilnost lahko pričakuje samo med istovrstnimi plačilnimi sistemi. Zahteva po interoperabilnosti med sistemi za plačila malih vrednosti in sistemi za plačila velikih vrednosti ne bi zgolj sprožila vprašanja glede sorazmernosti, saj plačila malih vrednosti, obdelana prek sistemov za plačila velikih vrednosti, kot sta sistema TARGET2 in EURO1, predstavljajo manj kakor 1 % skupnega števila plačil malih vrednosti v euroobmočju, ampak bi lahko imela tudi neželene stranske učinke z vidika tveganj in stabilnosti.

Člen 4(2) predlagane uredbe zahteva tehnično interoperabilnost plačilnih sistemov in plačilnih shem (kadar je primerno), ne da bi določno opredelil, kaj takšna tehnična interoperabilnost pomeni. Najprimerneje bi bilo oblikovati natančnejše besedilo, ki bi pojasnjevalo pomen pojma. V odsotnosti tega ECB predlaga, da se črta omemba plačilnih shem, saj se tehnična interoperabilnost med temi shemami ne zdi operativno izvedljiva. Kar je pomembnejše, sistemi za plačila malih vrednosti in sistemi za plačila velikih vrednosti imajo zelo različne značilnosti z vidika obdelave, kliringa in poravnave, ne glede na to, da se lahko obe vrsti sistemov uporabljata za obdelavo plačilnih transakcij malih vrednosti. Na splošno sistemi za plačila malih vrednosti uporabljajo sisteme za plačila velikih vrednosti za poravnavo svojih saldov. Moralo bi biti jasno, da se interoperabilnost lahko pričakuje samo med istovrstnimi plačilnimi sistemi. Zahteva po interoperabilnosti med sistemi za plačila malih vrednosti in sistemi za plačila velikih vrednosti ne bi zgolj sprožila vprašanja glede sorazmernosti, saj plačila malih vrednosti, obdelana prek sistemov za plačila velikih vrednosti, kot sta sistema TARGET2 in EURO1, predstavljajo manj kakor 1 % skupnega števila plačil malih vrednosti v euroobmočju, ampak bi lahko imela tudi neželene stranske učinke z vidika tveganj in stabilnosti

Sprememba 16

Sprememba 16

Člen 5(1) in (2) predlagane uredbe

„1.   Najkasneje [vstavite konkretni datum 12 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] bodo kreditni prenosi izvrševani v skladu s tehničnimi zahtevami iz točk 1 in 2 Priloge.

2.   Najkasneje [vstavite konkretni datum 24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] bodo neposredne bremenitve izvrševane v skladu s členom 6 in tehničnimi zahtevami iz točk 1 in 3 Priloge.“

„1.   Najkasneje do 31. januarja 2013 bodo kreditni prenosi izvrševani v skladu s tehničnimi zahtevami iz točk 1 in 2 Priloge.

2.   Najkasneje do 31. januarja 2014 bodo neposredne bremenitve izvrševane v skladu s členom 6 in tehničnimi zahtevami iz točk 1 in 3 Priloge.“

Pojasnilo

Pojasnilo

ECB se strinja, da bi morale zahteve za kreditne prenose in neposredne bremenitve začeti veljati v precej kratkem obdobju, zlasti glede na to, da so bili kreditni prenosi SEPA uvedeni januarja 2008, neposredne bremenitve SEPA pa novembra 2009. Ob upoštevanju potrebe plačilne panoge po dovolj dolgih obdobjih za izvedbo ECB predlaga določitev konkretnega datuma, ki bi bil za kreditne prenose po možnosti konec januarja 2013, za neposredne bremenitve pa konec januarja 2014.

ECB se strinja, da bi morale zahteve za kreditne prenose in neposredne bremenitve začeti veljati v precej kratkem obdobju, zlasti glede na to, da so bili kreditni prenosi SEPA uvedeni januarja 2008, neposredne bremenitve SEPA pa novembra 2009. Ob upoštevanju potrebe plačilne panoge po dovolj dolgih obdobjih za izvedbo ECB predlaga določitev konkretnega datuma, ki bi bil za kreditne prenose po možnosti konec januarja 2013, za neposredne bremenitve pa konec januarja 2014

Sprememba 17

Sprememba 17

Člen 7(2) predlagane uredbe

„2.   Države članice lahko pristojnim organom dovolijo oprostitev vseh ali le nekaterih zahtev, določenih v odstavkih 1, 2 in 3 člena 5 do [vstavite konkretni datum 60 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] za tiste plačilne transakcije, ki so se začele s plačilom s plačilno kartico na prodajnem mestu in katerih rezultat je neposredna bremenitev plačilnega računa, označenega z BBAN ali IBAN.“

„2.   Države članice lahko pristojnim organom dovolijo oprostitev vseh ali le nekaterih zahtev, določenih v členu 5(1) do (3), do [vstavite konkretni datum 60 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] za tiste plačilne transakcije, ki so se začele s plačilom s plačilno kartico na prodajnem mestu in katerih rezultat je transakcija z neposredno bremenitvijo .“

Pojasnilo

Pojasnilo

Glej pojasnili k spremembi 8 in spremembi 20.

Glej pojasnili k spremembi 8 in spremembi 20

Sprememba 18

Sprememba 18

Člen 12(1) predlagane uredbe

„1.   Komisiji se za nedoločen čas podelijo pooblastila za sprejetje delegiranih aktov iz člena 5(4). Člen 15 se uporablja, kadar to zahtevajo nujni razlogi.“

„1.   Komisiji se za nedoločen čas podelijo pooblastila za sprejetje delegiranih aktov iz člena 5(4). Komisija pripravi osnutke delegiranih aktov v tesnem sodelovanju z Eurosistemom in, kjer je primerno, z drugimi članicami ESCB ter po posvetovanju s ponudniki storitev in predstavniki uporabnikov. Člen 15 se uporablja, kadar to zahtevajo nujni razlogi.“

Pojasnilo

Pojasnilo

Da ne bi ovirali razvoja novih in inovativnih plačilnih instrumentov, je najpomembnejše, da se lahko tehnične zahteve, določene v delegiranih aktih, nemoteno in učinkovito spremenijo. Komisija bi morala svoja delegirana pooblastila izvrševati v tesnem sodelovanju z Eurosistemom in, kjer je primerno, z drugimi članicami ESCB ter tudi na podlagi posvetovanja s plačilno panogo in drugimi deležniki, s čimer bi med drugim zagotovili, da bodo spremembe načrtovane ob upoštevanju poslovnih ciklov v plačilni panogi.

Da ne bi ovirali razvoja novih in inovativnih plačilnih instrumentov, je najpomembnejše, da se lahko tehnične zahteve, določene v delegiranih aktih, nemoteno in učinkovito spremenijo. Komisija bi morala svoja delegirana pooblastila izvrševati v tesnem sodelovanju z Eurosistemom in, kjer je primerno, z drugimi članicami ESCB ter tudi na podlagi posvetovanja s plačilno panogo in drugimi deležniki, s čimer bi med drugim zagotovili, da bodo spremembe načrtovane ob upoštevanju poslovnih ciklov v plačilni panogi

Sprememba 19

Sprememba 19

Točka 1(d) Priloge k predlagani uredbi

| „(d) | Podatkovno polje nakazila mora dovoljevati 140 znakov. Plačilne sheme lahko dovoljujejo večje število znakov, razen če pri napravi, ki se uporabi za prenos informacij, obstajajo tehnične omejitve, povezane s številom znakov – v tem primeru velja kot omejitev tehnična zmogljivost naprave.“ |
| --- | --- |

„(d)

Podatkovno polje nakazila mora dovoljevati 140 znakov. Plačilne sheme lahko dovoljujejo večje število znakov, razen če pri napravi, ki se uporabi za prenos informacij, obstajajo tehnične omejitve, povezane s številom znakov – v tem primeru velja kot omejitev tehnična zmogljivost naprave.“

| „(d) | Podatkovno polje nakazila mora dovoljevati najmanj 140 znakov. Plačilne sheme lahko dovoljujejo večje število znakov, razen če pri napravi, ki se uporabi za prenos informacij, obstajajo tehnične omejitve, povezane s številom znakov – v tem primeru velja kot omejitev tehnična zmogljivost naprave.“ |
| --- | --- |

„(d)

Podatkovno polje nakazila mora dovoljevati najmanj 140 znakov. Plačilne sheme lahko dovoljujejo večje število znakov, razen če pri napravi, ki se uporabi za prenos informacij, obstajajo tehnične omejitve, povezane s številom znakov – v tem primeru velja kot omejitev tehnična zmogljivost naprave.“

najmanj

Pojasnilo

Pojasnilo

Plačilne sheme ne bi smele biti omejene glede števila znakov, ki jih lahko omogočajo, zaradi česar se predlaga, da se 140 znakov določi kot najmanjše število.

Plačilne sheme ne bi smele biti omejene glede števila znakov, ki jih lahko omogočajo, zaradi česar se predlaga, da se 140 znakov določi kot najmanjše število

Sprememba 20

Sprememba 20

Točka 3(f) Priloge k predlagani uredbi

| „(f) | Soglasje se da tako prejemniku plačila kot plačnikovemu ponudniku plačilnih storitev (neposredno ali posredno preko prejemnika plačila), pooblastila pa bodo, skupaj s kasnejšimi spremembami in/ali preklici, shranjena pri prejemniku plačila ali pri tretji osebi v imenu prejemnika plačila.“ |
| --- | --- |

„(f)

Soglasje se da tako prejemniku plačila kot plačnikovemu ponudniku plačilnih storitev (neposredno ali posredno preko prejemnika plačila), pooblastila pa bodo, skupaj s kasnejšimi spremembami in/ali preklici, shranjena pri prejemniku plačila ali pri tretji osebi v imenu prejemnika plačila.“

| „(f) | Soglasje se da tako prejemniku plačila kot, neposredno ali posredno preko prejemnika plačila, plačnikovemu ponudniku plačilnih storitev , pooblastila pa bodo, skupaj s kasnejšimi spremembami in/ali preklici, shranjena pri prejemniku plačila ali pri tretji osebi v imenu prejemnika plačila.“ |
| --- | --- |

„(f)

Soglasje se da tako prejemniku plačila kot, neposredno ali posredno preko prejemnika plačila, plačnikovemu ponudniku plačilnih storitev , pooblastila pa bodo, skupaj s kasnejšimi spremembami in/ali preklici, shranjena pri prejemniku plačila ali pri tretji osebi v imenu prejemnika plačila.“

neposredno ali posredno preko prejemnika plačila

Pojasnilo

Pojasnilo

Besedilo točke 3(f) Priloge k predlagani uredbi bi bilo mogoče napačno razlagati v smislu, da so obstoječa pooblastila, ki niso izrecno naslovljena tako na prejemnika plačila kakor tudi na plačnikovega ponudnika plačilnih storitev, nična in jih je treba znova podpisati. Glede na ogromno število obstoječih pooblastil za neposredno bremenitev bi bilo to lahko zelo težko opravilo. Zato bi bilo treba v izogib kakršnemu koli morebitnemu dvomu pojasniti, da se soglasje plačnikovemu ponudniku plačilnih storitev lahko da posredno prek prejemnika plačila.

Besedilo točke 3(f) Priloge k predlagani uredbi bi bilo mogoče napačno razlagati v smislu, da so obstoječa pooblastila, ki niso izrecno naslovljena tako na prejemnika plačila kakor tudi na plačnikovega ponudnika plačilnih storitev, nična in jih je treba znova podpisati. Glede na ogromno število obstoječih pooblastil za neposredno bremenitev bi bilo to lahko zelo težko opravilo. Zato bi bilo treba v izogib kakršnemu koli morebitnemu dvomu pojasniti, da se soglasje plačnikovemu ponudniku plačilnih storitev lahko da posredno prek prejemnika plačila

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

1

(2)  UL L 319, 5.12.2007, str. 1.

2

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 25.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/10

---

Sklepi Sveta z dne 7. marca 2011 o Evropskem paktu za enakost spolov (2011–2020)

2011/C 155/02

SVET EVROPSKE UNIJE

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

| 1. | Enakost žensk in moških je temeljno načelo Evropske unije, zagotovljeno s Pogodbama, ter eden od ciljev in nalog Evropske unije, vključitev načela enakosti žensk in moških v vse dejavnosti Unije pa je njen splošni cilj (1); |
| --- | --- |

1.

Enakost žensk in moških je temeljno načelo Evropske unije, zagotovljeno s Pogodbama, ter eden od ciljev in nalog Evropske unije, vključitev načela enakosti žensk in moških v vse dejavnosti Unije pa je njen splošni cilj (1);

| 2. | Enakost spolov je zagotovljena s členom 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

2.

Enakost spolov je zagotovljena s členom 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 3. | čeprav ima Evropska unija obsežno zakonodajo, v kateri spodbuja spoštovanje načela enakega obravnavanja moških in žensk na področjih, kot sta zaposlovanje ter dostop do blaga in storitev (2), zaporedna letna poročila o „enakosti žensk in moških“ (3), ki jih sprejema Evropska komisija, kažejo na počasen napredek ter na to, da je treba dejansko enakost spolov še doseči; |
| --- | --- |

3.

čeprav ima Evropska unija obsežno zakonodajo, v kateri spodbuja spoštovanje načela enakega obravnavanja moških in žensk na področjih, kot sta zaposlovanje ter dostop do blaga in storitev (2), zaporedna letna poročila o „enakosti žensk in moških“ (3), ki jih sprejema Evropska komisija, kažejo na počasen napredek ter na to, da je treba dejansko enakost spolov še doseči;

| 4. | z novo strategijo Evropske unije za delovna mesta ter pametno, trajnostno in vključujočo rast, „Evropa 2020“ (4), bodo države članice in Evropska unija laže dosegle visoko raven konkurenčnosti, produktivnosti, rasti, socialne kohezije in ekonomske konvergence; |
| --- | --- |

4.

z novo strategijo Evropske unije za delovna mesta ter pametno, trajnostno in vključujočo rast, „Evropa 2020“ (4), bodo države članice in Evropska unija laže dosegle visoko raven konkurenčnosti, produktivnosti, rasti, socialne kohezije in ekonomske konvergence;

| 5. | strategija Evropa 2020 vključuje krovni cilj, da se stopnja delovne aktivnosti žensk in moških med 20. in 64. letom starosti dvigne na 75 %, kar pomeni, da je treba pri izvajanju strategije prednost nameniti odpravi ovir za udeležbo žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

5.

strategija Evropa 2020 vključuje krovni cilj, da se stopnja delovne aktivnosti žensk in moških med 20. in 64. letom starosti dvigne na 75 %, kar pomeni, da je treba pri izvajanju strategije prednost nameniti odpravi ovir za udeležbo žensk na trgu dela;

| 6. | smernice za zaposlovanje, ki so del „integriranih smernic strategije Evropa 2020“ (5) in katerih izvajanje se spremlja v okviru skupnega ocenjevalnega okvira (6), v tej zvezi poudarjajo pomen izvajanja, ocene in spremljanja politik zaposlovanja, ki spodbujajo enakost spolov ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

6.

smernice za zaposlovanje, ki so del „integriranih smernic strategije Evropa 2020“ (5) in katerih izvajanje se spremlja v okviru skupnega ocenjevalnega okvira (6), v tej zvezi poudarjajo pomen izvajanja, ocene in spremljanja politik zaposlovanja, ki spodbujajo enakost spolov ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja;

| 7. | iz letnega pregleda rasti (7), ki ga je sprejela Evropska komisija, je razvidno, da je neprostovoljno delo za krajši delovni čas v nekaterih državah članicah še vedno problem in da se ženske, ki se želijo vrniti na trg dela, še vedno srečujejo z ovirami; |
| --- | --- |

7.

iz letnega pregleda rasti (7), ki ga je sprejela Evropska komisija, je razvidno, da je neprostovoljno delo za krajši delovni čas v nekaterih državah članicah še vedno problem in da se ženske, ki se želijo vrniti na trg dela, še vedno srečujejo z ovirami;

| 8. | Strategija Evropske komisije za enakost žensk in moških 2010–2015 je nadaljevanje načrta Komisije za enakost med ženskami in moškimi (2006–2010) (8), v zvezi s katerim je bilo pripravljeno vmesno poročilo (9), in Listine za pravice žensk, ki jo je Evropska komisija sprejela 5. marca 2010 (10); |
| --- | --- |

8.

Strategija Evropske komisije za enakost žensk in moških 2010–2015 je nadaljevanje načrta Komisije za enakost med ženskami in moškimi (2006–2010) (8), v zvezi s katerim je bilo pripravljeno vmesno poročilo (9), in Listine za pravice žensk, ki jo je Evropska komisija sprejela 5. marca 2010 (10);

| 9. | poudarek Strategije Evropske komisije za enakost žensk in moških 2010–2015 je na naslednjih petih prednostnih nalogah: enaka ekonomska neodvisnost; enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti; enakost pri odločanju; dostojanstvo, integriteta in konec seksističnega nasilja ter enakost spolov v zunanjih ukrepih. V strategiji je obravnavanih tudi več pomembnih horizontalnih vprašanj, povezanih z vlogami spolov, zakonodajo, upravljanjem in orodji za enakost spolov; |
| --- | --- |

9.

poudarek Strategije Evropske komisije za enakost žensk in moških 2010–2015 je na naslednjih petih prednostnih nalogah: enaka ekonomska neodvisnost; enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti; enakost pri odločanju; dostojanstvo, integriteta in konec seksističnega nasilja ter enakost spolov v zunanjih ukrepih. V strategiji je obravnavanih tudi več pomembnih horizontalnih vprašanj, povezanih z vlogami spolov, zakonodajo, upravljanjem in orodji za enakost spolov;

| 10. | leta 2006 je Evropski svet sprejel prvi evropski pakt za enakost spolov (11), marca 2010 pa je trojka predsedstev pozvala k obeležitvi pete obletnice pakta; |
| --- | --- |

10.

leta 2006 je Evropski svet sprejel prvi evropski pakt za enakost spolov (11), marca 2010 pa je trojka predsedstev pozvala k obeležitvi pete obletnice pakta;

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 11. | Svet je 6. decembra 2010 sprejel sklepe v podporo izvajanju Strategije Evropske komisije za enakost žensk in moških 2010–2015 (12) ter sklepe o krepitvi zaveze in pospešitvi ukrepov za odpravo razlik v plačilu med spoloma in o pregledu izvajanja Pekinških izhodišč za ukrepanje (13), v katerih je pozval Evropski svet, naj spomladi 2011 prilagodi in izboljša Evropski pakt za enakost spolov, pri tem pa upošteva novo strategijo Komisije za enakost žensk in moških 2010–2015, strategijo Evropa 2020 in navedene sklepe; |
| --- | --- |

11.

Svet je 6. decembra 2010 sprejel sklepe v podporo izvajanju Strategije Evropske komisije za enakost žensk in moških 2010–2015 (12) ter sklepe o krepitvi zaveze in pospešitvi ukrepov za odpravo razlik v plačilu med spoloma in o pregledu izvajanja Pekinških izhodišč za ukrepanje (13), v katerih je pozval Evropski svet, naj spomladi 2011 prilagodi in izboljša Evropski pakt za enakost spolov, pri tem pa upošteva novo strategijo Komisije za enakost žensk in moških 2010–2015, strategijo Evropa 2020 in navedene sklepe;

| 12. | potrebni so ustrezni ukrepi za boj proti vsem oblikam diskriminacije žensk, prav tako pa je treba preučiti vzroke večplastne diskriminacije in raziskati učinkovite načine za njeno odpravo; |
| --- | --- |

12.

potrebni so ustrezni ukrepi za boj proti vsem oblikam diskriminacije žensk, prav tako pa je treba preučiti vzroke večplastne diskriminacije in raziskati učinkovite načine za njeno odpravo;

| 13. | SPREJEMA Evropski pakt za enakost spolov (2011–2020) iz priloge; |
| --- | --- |

13.

SPREJEMA Evropski pakt za enakost spolov (2011–2020) iz priloge;

| 14. | POZIVA Evropski svet, naj v svojih spomladanskih sklepih potrdi pakt z namenom obravnave trenutnih izzivov na področju politike enakosti spolov ter zagotovitve, da se razsežnost enakosti spolov vključi v vsa področja politik, zlasti v okviru strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

14.

POZIVA Evropski svet, naj v svojih spomladanskih sklepih potrdi pakt z namenom obravnave trenutnih izzivov na področju politike enakosti spolov ter zagotovitve, da se razsežnost enakosti spolov vključi v vsa področja politik, zlasti v okviru strategije Evropa 2020;

| 15. | SPODBUJA Evropski svet, naj vprašanje enakosti spolov uvrsti na svoj dnevni red še pred iztekom Strategije Evropske komisije za enakost žensk in moških 2010–2015. |
| --- | --- |

15.

SPODBUJA Evropski svet, naj vprašanje enakosti spolov uvrsti na svoj dnevni red še pred iztekom Strategije Evropske komisije za enakost žensk in moških 2010–2015.

---

(1)  Člena 2 in 3(3) PEU ter člen 8 PDEU.

(2)  Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (UL L 348, 28.11.1992, str. 1); Direktiva Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (UL L 373, 21.12.2004, str. 37); Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23); Direktiva Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (UL L 68, 18.3.2010, str. 13); Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1).

(3)  Za najnovejše poročilo glej dok. 6571/11. Dokumenti, navedeni v opombah 3 in 4 ter 6 do 12, so na voljo v javnem registru Sveta na naslovu: http://register.consilium.eu.int/

(4)  EUCO 13/1/10 REV 1.

(5)  UL L 308, 24.11.2010, str. 46.

(6)  16984/10 + ADD 1.

(7)  18066/10 + ADD 1–3.

(8)  7034/06.

(9)  17495/08.

(10)  7370/10.

(11)  7775/1/06 REV 1.

(12)  16880/10.

(13)  UL C 345, 18.12.2010, str. 1.

---

PRILOGA

Evropski pakt za enakost spolov (2011–2020)

SVET EVROPSKE UNIJE priznava, da je enakost žensk in moških temeljno načelo Evropske unije ter da so politike enakosti spolov ključnega pomena za gospodarsko rast, blaginjo in konkurenčnost. Pet let po sprejetju prvega evropskega pakta za enakost spolov je potreben nov zagon, zlasti z namenom ponovne potrditve in podpore tesne povezave med strategijo Komisije za enakost žensk in moških 2010–2015 in „Evropo 2020: strategijo Evropske unije za delovna mesta ter pametno, trajnostno in vključujočo rast“. SVET zato ponovno potrjuje zavezanost izpolnitvi ciljev EU glede enakosti spolov, navedenih v Pogodbi, zlasti zavezanost:

| 1. | odpravi razlik med spoloma na področju zaposlovanja in socialne zaščite, vključno z razlikami v plačilu med spoloma, z namenom, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020, še posebej na treh področjih, ki so velikega pomena za enakost spolov, to so zaposlovanje, izobraževanje in spodbujanje socialne vključenosti (zlasti z zmanjšanjem revščine), in da se tako prispeva k potencialu rasti evropske delovne sile; |
| --- | --- |

1.

odpravi razlik med spoloma na področju zaposlovanja in socialne zaščite, vključno z razlikami v plačilu med spoloma, z namenom, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020, še posebej na treh področjih, ki so velikega pomena za enakost spolov, to so zaposlovanje, izobraževanje in spodbujanje socialne vključenosti (zlasti z zmanjšanjem revščine), in da se tako prispeva k potencialu rasti evropske delovne sile;

| 2. | spodbujanju večje usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja za ženske in moške v vseh življenjskih obdobjih, s čimer bi povečali enakost spolov, okrepili udeležbo žensk na trgu dela in prispevali k reševanju demografskih izzivov; ter |
| --- | --- |

2.

spodbujanju večje usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja za ženske in moške v vseh življenjskih obdobjih, s čimer bi povečali enakost spolov, okrepili udeležbo žensk na trgu dela in prispevali k reševanju demografskih izzivov; ter

| 3. | boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, da bi zagotovili, da ženske polno uživajo svoje človekove pravice, in dosegli enakost spolov, tudi zaradi zagotovitve vključujoče rasti. |
| --- | --- |

3.

boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, da bi zagotovili, da ženske polno uživajo svoje človekove pravice, in dosegli enakost spolov, tudi zaradi zagotovitve vključujoče rasti.

SVET poziva k ukrepanju na ravni držav članic in, če je to primerno, na ravni Unije na naslednjih področjih:

| | Ukrepi za odpravo razlik med spoloma in boj proti spolni segregaciji na trgu dela:






  (a) | spodbujanje zaposlovanja žensk iz vseh starostnih skupin ter odprava razlik med spoloma pri zaposlovanju, vključno z bojem proti vsem oblikam diskriminacije; |
| --- | --- | --- |

Ukrepi za odpravo razlik med spoloma in boj proti spolni segregaciji na trgu dela:

(a)

spodbujanje zaposlovanja žensk iz vseh starostnih skupin ter odprava razlik med spoloma pri zaposlovanju, vključno z bojem proti vsem oblikam diskriminacije;

| (b) | odprava stereotipov, povezanih s spolom, ter spodbujanje enakosti spolov na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja kot tudi v poklicnem življenju, da bi zmanjšali spolno segregacijo na trgu dela; |
| --- | --- |

(b)

odprava stereotipov, povezanih s spolom, ter spodbujanje enakosti spolov na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja kot tudi v poklicnem življenju, da bi zmanjšali spolno segregacijo na trgu dela;

| (c) | zagotovitev enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti; |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti;

| (d) | spodbujanje okrepljene vloge in položaja žensk v političnem in gospodarskem življenju ter zavzemanje za žensko podjetništvo; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje okrepljene vloge in položaja žensk v političnem in gospodarskem življenju ter zavzemanje za žensko podjetništvo;

| (e) | spodbujanje socialnih partnerjev in podjetij, da oblikujejo in uspešno izvajajo pobude v korist enakosti spolov ter spodbujajo načrte o enakosti spolov na delovnem mestu; ter |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje socialnih partnerjev in podjetij, da oblikujejo in uspešno izvajajo pobude v korist enakosti spolov ter spodbujajo načrte o enakosti spolov na delovnem mestu; ter

| (f) | spodbujanje enake udeležbe žensk in moških pri odločanju na vseh ravneh in na vseh področjih, da bi polno izkoristili vse talente. |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje enake udeležbe žensk in moških pri odločanju na vseh ravneh in na vseh področjih, da bi polno izkoristili vse talente.

| | Ukrepi za spodbujanje večje usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja za ženske in moške:






  (a) | izboljšanje ponudbe ustreznih, cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva za predšolske otroke z namenom izpolnitve ciljev, ki jih je marca 2002 zastavil Evropski svet v Barceloni, ter ob upoštevanju povpraševanja po storitvah otroškega varstva in v skladu z nacionalnimi vzorci zagotavljanja otroškega varstva; |
| --- | --- | --- |

Ukrepi za spodbujanje večje usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja za ženske in moške:

(a)

izboljšanje ponudbe ustreznih, cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva za predšolske otroke z namenom izpolnitve ciljev, ki jih je marca 2002 zastavil Evropski svet v Barceloni, ter ob upoštevanju povpraševanja po storitvah otroškega varstva in v skladu z nacionalnimi vzorci zagotavljanja otroškega varstva;

| (b) | izboljšanje zagotavljanja ustanov za oskrbo drugih vzdrževanih oseb; ter |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje zagotavljanja ustanov za oskrbo drugih vzdrževanih oseb; ter

| (c) | spodbujanje prožnih delovnih ureditev in različnih oblik dopusta za ženske in moške. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje prožnih delovnih ureditev in različnih oblik dopusta za ženske in moške.

| | Ukrepi za obravnavo vseh oblik nasilja nad ženskami:






  (a) | sprejetje, izvajanje in spremljanje strategij na nacionalni ravni in ravni Unije z namenom odprave nasilja nad ženskami; |
| --- | --- | --- |

Ukrepi za obravnavo vseh oblik nasilja nad ženskami:

(a)

sprejetje, izvajanje in spremljanje strategij na nacionalni ravni in ravni Unije z namenom odprave nasilja nad ženskami;

| (b) | okrepitev preprečevanja nasilja nad ženskami ter okrepitev zaščite žrtev in potencialnih žrtev, tudi žensk iz vseh prikrajšanih skupin; ter |
| --- | --- |

(b)

okrepitev preprečevanja nasilja nad ženskami ter okrepitev zaščite žrtev in potencialnih žrtev, tudi žensk iz vseh prikrajšanih skupin; ter

| (c) | izpostavitev vloge in odgovornosti moških in dečkov v procesu izkoreninjenja nasilja nad ženskami. |
| --- | --- |

(c)

izpostavitev vloge in odgovornosti moških in dečkov v procesu izkoreninjenja nasilja nad ženskami.

| | Upravljanje, izvajanje in spremljanje:
  Ustrezne vidike tega pakta ter letnih poročil Komisije o „enakosti žensk in moških“ bi bilo treba ustrezno upoštevati v mehanizmih strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

Upravljanje, izvajanje in spremljanje:

Ustrezne vidike tega pakta ter letnih poročil Komisije o „enakosti žensk in moških“ bi bilo treba ustrezno upoštevati v mehanizmih strategije Evropa 2020.

SVET ponovno potrjuje zavezanost krepitvi upravljanja z integracijo načela enakosti spolov, in sicer tako, da se vidik enakosti spolov vključi v vsa področja politik, tudi v zunanje ukrepe EU, ob hkratnem upoštevanju ključne vloge moških in dečkov pri spodbujanju enakosti spolov, ter da se pri ocenah učinkov novih politik EU zagotovi upoštevanje vpliva načela enakosti spolov. SVET spodbuja države članice in Komisijo, zlasti Eurostat, naj izpopolnijo obstoječe statistične podatke in kazalnike, razčlenjene glede na spol, ter naj v celoti izkoristijo zmogljivosti Evropskega inštituta za enakost spolov.

Države članice se spodbujajo, naj pri razvijanju in izvajanju svojih nacionalnih programov reform upoštevajo vidik enakosti spolov ter naj spodbujajo politike enakosti spolov, zlasti glede smernic za zaposlovanje; prav tako se pozivajo, naj ustrezno uporabljajo dogovorjene kazalnike enakosti spolov, razvite v skupnem ocenjevalnem okviru ter v okviru nadaljnjega ukrepanja po Pekinških izhodiščih na vseh zadevnih področjih politik in v vseh zadevnih političnih procesih.

Komisija in Svet naj vidik enakosti spolov vključita v letni pregled rasti, v mnenja o državi in v priporočila za posamezno državo. O napredku pri izvajanju Evropskega pakta za enakost spolov bi morali ministri letno razpravljati na ravni Sveta.

---

Evropska komisija

| 25.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/14

---

Menjalni tečaji eura (1)

24. maja 2011

2011/C 155/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4089 |
| JPY | japonski jen | 115,45 |
| DKK | danska krona | 7,4566 |
| GBP | funt šterling | 0,87285 |
| SEK | švedska krona | 8,9200 |
| CHF | švicarski frank | 1,2405 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,8385 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,580 |
| HUF | madžarski forint | 269,40 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 3,9473 |
| RON | romunski leu | 4,1218 |
| TRY | turška lira | 2,2547 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3328 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3780 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,9563 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7608 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7559 |
| KRW | južnokorejski won | 1 540,85 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,8834 |
| CNY | kitajski juan | 9,1543 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4328 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 072,47 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2971 |
| PHP | filipinski peso | 61,169 |
| RUB | ruski rubelj | 40,0100 |
| THB | tajski bat | 42,859 |
| BRL | brazilski real | 2,2918 |
| MXN | mehiški peso | 16,5036 |
| INR | indijska rupija | 63,6890 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4089

JPY

japonski jen

115,45

DKK

danska krona

7,4566

GBP

funt šterling

0,87285

SEK

švedska krona

8,9200

CHF

švicarski frank

1,2405

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,8385

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,580

HUF

madžarski forint

269,40

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

3,9473

RON

romunski leu

4,1218

TRY

turška lira

2,2547

AUD

avstralski dolar

1,3328

CAD

kanadski dolar

1,3780

HKD

hongkonški dolar

10,9563

NZD

novozelandski dolar

1,7608

SGD

singapurski dolar

1,7559

KRW

južnokorejski won

1 540,85

ZAR

južnoafriški rand

9,8834

CNY

kitajski juan

9,1543

HRK

hrvaška kuna

7,4328

IDR

indonezijska rupija

12 072,47

MYR

malezijski ringit

4,2971

PHP

filipinski peso

61,169

RUB

ruski rubelj

40,0100

THB

tajski bat

42,859

BRL

brazilski real

2,2918

MXN

mehiški peso

16,5036

INR

indijska rupija

63,6890

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 25.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/15

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

2011/C 155/04

Št. pomoči: SA.32801 (11/XA)

Država članica: Nemčija

Regija: Sachsen

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Zuschuss für den Einstieg ins Umweltmanagement, analog dem Zuschuss den ein gewerblicher KMU-Teilnehmer über die Sächsische Mittelstandsrichtlinie — „Richtlinien des Sächsischen Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit zur Mittelstandsförderung — Verbesserung der unternehmerischen Leistungsfähigkeit“, gemäß Teil B Ziffer I Nr. 4 „Umweltmanagement“ erhält.

Pravna podlaga: Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr zur Mittelstandsförderung (Mittelstandsrichtlinie), Teil B Ziffer I Nr. 4 „Umweltmanagement“

Vertrag zur Umweltallianz Sachsen

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju:

| | Skupni znesek podjetju dodeljene ad hoc pomoči: 0,15 EUR (v milijonih) |
| --- | --- |

Skupni znesek podjetju dodeljene ad hoc pomoči: 0,15 EUR (v milijonih)

| | Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 0,05 EUR (v milijonih) |
| --- | --- |

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 0,05 EUR (v milijonih)

Največja intenzivnost pomoči: 50 %

Datum začetka izvajanja: —

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 17. maj 2011–31. december 2013

Cilj pomoči: Proizvodnja kakovostnih kmetijskih proizvodov (člen 14 Uredbe (ES) št. 1857/2006), Tehnična podpora (člen 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijska proizvodnja in lov ter z njima povezane storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Sächsische Aufbaubank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Spletni naslov:

| | http://www.sab.sachsen.de/de/foerderung/programme/p_wirtschaft/fp_wirtschaft/detailfp_wi_2475.html |
| --- | --- |

http://www.sab.sachsen.de/de/foerderung/programme/p_wirtschaft/fp_wirtschaft/detailfp_wi_2475.html

| | http://www.revosax.sachsen.de/Details.do?sid=2202814313422 |
| --- | --- |

http://www.revosax.sachsen.de/Details.do?sid=2202814313422

Drugi podatki: —

Št. pomoči: SA.32841 (11/XA)

Država članica: Španija

Regija: Comunidad Valenciana

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Ayuda nominativa FEDACOVA

Pravna podlaga: Resolución del expediente acogido a la línea «programas intersectoriales en materia de atributos y valores de la calidad agroalimentaria»

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 0,09 EUR (v milijonih)

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja: —

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 18. maj 2011–31. december 2011

Cilj pomoči: Proizvodnja kakovostnih kmetijskih proizvodov (člen 14 Uredbe (ES) št. 1857/2006), Tehnična podpora (člen 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: Storitve za kmetijsko proizvodnjo, priprava pridelkov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Spletni naslov: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=af5ee4ee-4d51-4b4f-8399-a5c64eda74ac&groupId=16

Drugi podatki: —

Št. pomoči: SA.32947 (11/XA)

Država članica: Latvija

Regija: Latvia

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Grozījumi atbalsta shēmā “Nelabvēlīgo klimatisko apstākļu radīto zaudējumu kompensēšana”

Pravna podlaga: Ministru kabineta 2008. gada 18. augusta noteikumi Nr. 669 “Kārtība, kādā administrē un uzrauga lauksaimniecības risku fondu, nosaka iemaksu veikšanu un kompensāciju izmaksu no fonda”

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 1 LVL (v milijonih)

Največja intenzivnost pomoči: 80 %

Datum začetka izvajanja: —

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 13. maj 2011–30. december 2013

Cilj pomoči: Neugodne vremenske razmere (člen 11 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijstvo in lov, gozdarstvo, ribištvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| Rīga, LV-1981 |
| LATVIJA |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

Rīga, LV-1981

LATVIJA

Spletni naslov: http://www.likumi.lv/doc.php?id=180589

Drugi podatki: —

Št. pomoči: SA.32968 (11/XA)

Država članica: Estonija

Regija: Estonia

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Ohtliku taimekahjustaja tõrjeabinõude rakendamise toetus

Pravna podlaga: „Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse” paragrahvi 11 lõike 1 alusel

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 0,25 EUR (v milijonih)

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja: —

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 13. maj 2011–31. december 2013

Cilj pomoči: Bolezni rastlin – napad škodljivcev (člen 10 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijska proizvodnja in lov ter z njima povezane storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Spletni naslov: http://www.agri.ee/siseriiklikud-toetused/

Drugi podatki: —

Št. pomoči: SA.32973 (11/XA)

Država članica: Nemčija

Regija: Bayern

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Förderung der Vermittlung und des Einsatzes von Fachkräften der Betriebs- und Haushaltshilfe sowie für die Melkeraushilfe

Pravna podlaga:

| — | Bayerisches Agrarwirtschaftsgesetz (BayAgrarWiG) vom 8. Dezember 2006 |
| --- | --- |

—

Bayerisches Agrarwirtschaftsgesetz (BayAgrarWiG) vom 8. Dezember 2006

| — | Eckpunktepapier; Zuwendungsbescheide |
| --- | --- |

—

Eckpunktepapier; Zuwendungsbescheide

| — | Bay. Haushaltsordnung (BayHO) |
| --- | --- |

—

Bay. Haushaltsordnung (BayHO)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju:

| | Skupni znesek podjetju dodeljene ad hoc pomoči: 17,50 EUR (v milijonih) |
| --- | --- |

Skupni znesek podjetju dodeljene ad hoc pomoči: 17,50 EUR (v milijonih)

| | Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 3,50 EUR (v milijonih) |
| --- | --- |

Letni skupni znesek načrtovanih proračunskih sredstev na podlagi sheme: 3,50 EUR (v milijonih)

Največja intenzivnost pomoči: 100 %

Datum začetka izvajanja: —

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 17. maj 2011–31. december 2015

Cilj pomoči: Tehnična podpora (člen 15 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni gospodarski sektorji: Kmetijstvo in lov, gozdarstvo, ribištvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft |
| --- |
| Abteilung Förderwesen und Fachrecht |
| Menzinger Straße 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft

Abteilung Förderwesen und Fachrecht

Menzinger Straße 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Spletni naslov:

| | http://www.gesetze-bayern.de/jportal/portal/page/bsbayprod.psml?showdoccase=1&doc.id=jlr-AgrarWiGBYrahmen&doc.part=X&doc.origin=bs |
| --- | --- |

http://www.gesetze-bayern.de/jportal/portal/page/bsbayprod.psml?showdoccase=1&doc.id=jlr-AgrarWiGBYrahmen&doc.part=X&doc.origin=bs

| | http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/foerdkath.pdf |
| --- | --- |

http://www.stmlf.bayern.de/agrarpolitik/programme/26373/foerdkath.pdf

Drugi podatki: —

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 25.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/18

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA

2011/C 155/05

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

EPSO/AD/215/11 – Upravni uslužbenci (AD 5) za angleški (EN), estonski (ET), francoski (FR), nizozemski (NL), poljski (PL), portugalski (PT), slovaški (SK), slovenski (SL), španski (ES) ALI švedski (SV) jezik na področju Komuniciranja

Obvestilo o natečaju je objavljeno v
  Uradnem listu Evropske unije C 155 A z dne 25. maja 2011, izključno v angleščini, estonščini, francoščini, nizozemščini, poljščini, portugalščini, slovaščini, slovenščini, španščini in švedščini.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO: http://eu-careers.eu

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 25.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/19

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 155/06

| 1. | Komisija je 16. maja 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje CIE Management II Limited („CIE“) (Guernsey), ki je pod nadzorom podjetja BC Partners Holdings, z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Giorgione Investimenti SpA („Giorgione“, Italija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 16. maja 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje CIE Management II Limited („CIE“) (Guernsey), ki je pod nadzorom podjetja BC Partners Holdings, z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Giorgione Investimenti SpA („Giorgione“, Italija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za CIE: komplementar in upravitelj ali pooblaščenec skladov BC Funds (ki so skladi za naložbe zasebnega kapitala), |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za CIE: komplementar in upravitelj ali pooblaščenec skladov BC Funds (ki so skladi za naložbe zasebnega kapitala),

| — | za Giorgione: holding podjetja Gruppo Coin SpA, distributer, prodajalec na drobno in proizvajalec oblačil, modnih dodatkov, izdelkov za zdravje in lepoto ter notranje dekoracije. |
| --- | --- |

—

za Giorgione: holding podjetja Gruppo Coin SpA, distributer, prodajalec na drobno in proizvajalec oblačil, modnih dodatkov, izdelkov za zdravje in lepoto ter notranje dekoracije.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6241 – CIE Management II/Gruppo Coin na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 25.5.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | C 155/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2011

SL

Uradni list Evropske unije

C 155/20

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2011/C 155/07

| 1. | Komisija je 18. maja 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje General Mills Inc. („General Mills“, Združene države Amerike), javna družba, ki kotira na newyorški borzi, z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad skupino Yoplait („Yoplait“, Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 18. maja 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje General Mills Inc. („General Mills“, Združene države Amerike), javna družba, ki kotira na newyorški borzi, z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad skupino Yoplait („Yoplait“, Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za General Mills: proizvodnja in prodaja živilskih proizvodov za široko porabo, kot so pripravljeni žitni obroki, glavni obroki, zamrznjena živila, priloge, sladice, sladoledi, moka in mešanice za peko ter prigrizki. V ZDA je imelo podjetje General Mills franšizno pravico skupine Yoplait že od leta 1977, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za General Mills: proizvodnja in prodaja živilskih proizvodov za široko porabo, kot so pripravljeni žitni obroki, glavni obroki, zamrznjena živila, priloge, sladice, sladoledi, moka in mešanice za peko ter prigrizki. V ZDA je imelo podjetje General Mills franšizno pravico skupine Yoplait že od leta 1977,

| — | za Yoplait: proizvodnja in prodaja svežih mlečnih izdelkov, kot so jogurti, mlečne sladice, sveži sir in smetana. |
| --- | --- |

—

za Yoplait: proizvodnja in prodaja svežih mlečnih izdelkov, kot so jogurti, mlečne sladice, sveži sir in smetana.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6220 – General Mills/Yoplait na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---